# Jurnalul Oficial C 99/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 99 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6115 martie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 99

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6115 martie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară Euronest |
| 2018/C 99/01 | Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în regiunile Transnistria, Abhazia, regiunea Țhinvali/Oseția de Sud, Crimeea și părți din Donețk și Lugansk Oblast | 1 |
| 2018/C 99/02 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la sistemele de arme autonome letale | 3 |
| 2018/C 99/03 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Parteneriatului estic – combaterea simultană a provocărilor hibride și a amenințărilor la adresa securității | 5 |
| 2018/C 99/04 | Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la consolidarea cooperării din domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în vederea punerii în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015 | 7 |
| 2018/C 99/05 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la asigurarea libertății și a integrității mass-mediei în cadrul UE și în țările partenere din Europa de Est | 12 |
| 2018/C 99/06 | Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea efectelor crizei economice asupra șomajului în rândul tinerilor din țările membre ale UE și ale Parteneriatului estic | 18 |
| 2018/C 99/07 | Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la situația femeilor pe piața forței de muncă din țările partenere din Europa de Est | 24 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

2018/C 99/01

Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în regiunile Transnistria, Abhazia, regiunea Țhinvali/Oseția de Sud, Crimeea și părți din Donețk și Lugansk Oblast

1

2018/C 99/02

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la sistemele de arme autonome letale

3

2018/C 99/03

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Parteneriatului estic – combaterea simultană a provocărilor hibride și a amenințărilor la adresa securității

5

2018/C 99/04

Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la consolidarea cooperării din domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în vederea punerii în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015

7

2018/C 99/05

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la asigurarea libertății și a integrității mass-mediei în cadrul UE și în țările partenere din Europa de Est

12

2018/C 99/06

Rezoluție a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea efectelor crizei economice asupra șomajului în rândul tinerilor din țările membre ale UE și ale Parteneriatului estic

18

2018/C 99/07

Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest referitoare la situația femeilor pe piața forței de muncă din țările partenere din Europa de Est

24

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară Euronest

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/1

---

REZOLUȚIE

a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la deteriorarea situației drepturilor omului în regiunile Transnistria, Abhazia, regiunea Țhinvali/Oseția de Sud, Crimeea și părți din Donețk și Lugansk Oblast

(2018/C 99/01)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la viitorul democrației, la securitatea regională și la rolul societății civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la viitorul democrației, la securitatea regională și la rolul societății civile,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la politica europeană de vecinătate și în special rezoluțiile din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/Zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Moldova și Ucraina (1), din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Ahtem Ciigoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (2), din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (3) și din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la politica europeană de vecinătate și în special rezoluțiile din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/Zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Moldova și Ucraina (1), din 5 octombrie 2017 referitoare la cazul liderilor comunității tătare din Crimeea, Ahtem Ciigoz, Ilmi Umerov și al jurnalistului Mykola Semena (2), din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (3) și din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (4),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume din 2016,

| — | având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului din 25 septembrie 2017 privind situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea, ocupată temporar, și în orașul Sevastopol (Ucraina),

| — | având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, publicată în iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, publicată în iunie 2016,

| — | având în vedere dreptul internațional umanitar și, în special, dispozițiile acestuia privind teritoriile ocupate și tratamentul și protecția civililor, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul internațional umanitar și, în special, dispozițiile acestuia privind teritoriile ocupate și tratamentul și protecția civililor,

| — | având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât deteriorarea situației drepturilor omului în regiunile Transnistria, Abhazia, regiunea Țhinvali/Oseția de Sud, Crimeea și părți din Donețk și Lugansk Oblast este alarmantă; |
| --- | --- |

A.

întrucât deteriorarea situației drepturilor omului în regiunile Transnistria, Abhazia, regiunea Țhinvali/Oseția de Sud, Crimeea și părți din Donețk și Lugansk Oblast este alarmantă;

| B. | întrucât persoanele care trăiesc în aceste teritorii au un acces limitat sau nu au acces la sistemul de justiție; întrucât autoritățile legitime nu au acces la zonele respective pentru administrarea justiției; |
| --- | --- |

B.

întrucât persoanele care trăiesc în aceste teritorii au un acces limitat sau nu au acces la sistemul de justiție; întrucât autoritățile legitime nu au acces la zonele respective pentru administrarea justiției;

| C. | întrucât elevilor care își au reședința în aceste teritorii le este adesea negat dreptul de a beneficia de educație în limba lor maternă; |
| --- | --- |

C.

întrucât elevilor care își au reședința în aceste teritorii le este adesea negat dreptul de a beneficia de educație în limba lor maternă;

| D. | întrucât așa-numitele autorități de pe teren s-au arătat foarte puțin dispuse să permită populației locale să beneficieze în mod efectiv de drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

D.

întrucât așa-numitele autorități de pe teren s-au arătat foarte puțin dispuse să permită populației locale să beneficieze în mod efectiv de drepturile omului și libertățile fundamentale;

| E. | întrucât Federația Rusă este răspunzătoare pentru încălcările drepturilor omului, deoarece influențează în mod direct sau indirect evoluțiile din zonele de conflict prin furnizarea de asistență financiară, militară și economică așa-numitelor autorități de pe teren; |
| --- | --- |

E.

întrucât Federația Rusă este răspunzătoare pentru încălcările drepturilor omului, deoarece influențează în mod direct sau indirect evoluțiile din zonele de conflict prin furnizarea de asistență financiară, militară și economică așa-numitelor autorități de pe teren;

| F. | întrucât persoanele care trăiesc în aceste zone de conflict se află sub amenințarea permanentă a conflictului militar sau unei noi escaladări a situației, |
| --- | --- |

F.

întrucât persoanele care trăiesc în aceste zone de conflict se află sub amenințarea permanentă a conflictului militar sau unei noi escaladări a situației,

| 1. | condamnă în mod ferm persecutarea și intimidarea celor care se opun regimului pro-rus, care contribuie la crearea așa-numitelor „autorități locale” în zonele de conflict; |
| --- | --- |

1.

condamnă în mod ferm persecutarea și intimidarea celor care se opun regimului pro-rus, care contribuie la crearea așa-numitelor „autorități locale” în zonele de conflict;

| 2. | regretă faptul că cetățenii din aceste regiuni nu pot traversa în deplină libertate liniile de ocupație și în multe cazuri sunt în imposibilitatea de a se întoarce la casele lor; subliniază faptul că, în unele cazuri, așa-numita linie de ocupație sau așa-numita frontieră trece prin sate sau prin proprietatea unei singure familii; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că cetățenii din aceste regiuni nu pot traversa în deplină libertate liniile de ocupație și în multe cazuri sunt în imposibilitatea de a se întoarce la casele lor; subliniază faptul că, în unele cazuri, așa-numita linie de ocupație sau așa-numita frontieră trece prin sate sau prin proprietatea unei singure familii;

| 3. | continuă să sprijine în mod ferm persoanele care trăiesc în zonele de conflict și reamintește că zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ZLSAC) pot fi extinse pentru a include aceste zone de conflict, cu condiția ca așa-numitele autorități să respecte legile legitime ale guvernului central; confirmă faptul că un regim de călătorii fără viză în aceste țări se aplică tuturor cetățenilor, inclusiv celor care trăiesc în zone de conflict, cu condiția implementării cerințelor în ceea ce privește pașapoartele biometrice; |
| --- | --- |

3.

continuă să sprijine în mod ferm persoanele care trăiesc în zonele de conflict și reamintește că zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ZLSAC) pot fi extinse pentru a include aceste zone de conflict, cu condiția ca așa-numitele autorități să respecte legile legitime ale guvernului central; confirmă faptul că un regim de călătorii fără viză în aceste țări se aplică tuturor cetățenilor, inclusiv celor care trăiesc în zone de conflict, cu condiția implementării cerințelor în ceea ce privește pașapoartele biometrice;

| 4. | invită Comisia să sprijine proiecte și schimburi care vizează îmbunătățirea contactelor interpersonale, precum și cele care promovează consolidarea păcii, soluționarea conflictelor, reconcilierea și dialogul intercultural; |
| --- | --- |

4.

invită Comisia să sprijine proiecte și schimburi care vizează îmbunătățirea contactelor interpersonale, precum și cele care promovează consolidarea păcii, soluționarea conflictelor, reconcilierea și dialogul intercultural;

| 5. | solicită crearea unei misiuni de monitorizare cu scopul de a monitoriza situația drepturilor omului în zonele de conflict; invită observatorii internaționali ai drepturilor omului, inclusiv structurile specializate ale ONU, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și consiliul Europei să studieze posibilitățile de acces la aceste teritorii; |
| --- | --- |

5.

solicită crearea unei misiuni de monitorizare cu scopul de a monitoriza situația drepturilor omului în zonele de conflict; invită observatorii internaționali ai drepturilor omului, inclusiv structurile specializate ale ONU, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și consiliul Europei să studieze posibilitățile de acces la aceste teritorii;

| 6. | condamnă cu fermitate practica predominantă de transfer al deținuților către regiuni îndepărtate din Rusia, întrucât acest lucru le îngreunează acestora foarte mult comunicarea cu familiile lor și împiedică organizațiile de apărare a drepturilor omului să urmărească calitatea vieții lor; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Delegația UE în Rusia să urmărească îndeaproape procesele în curs și să fie atenți la tratamentul deținuților; își exprimă îngrijorarea față de unele relatări privind recurgerea la tratamente psihiatrice în scop punitiv; se așteaptă ca delegația UE, SEAE și ambasadele statelor membre să urmărească îndeaproape aceste proceduri și să caute să obțină accesul la persoanele aflate în detenție, înainte, în timpul și după judecata acestora; |
| --- | --- |

6.

condamnă cu fermitate practica predominantă de transfer al deținuților către regiuni îndepărtate din Rusia, întrucât acest lucru le îngreunează acestora foarte mult comunicarea cu familiile lor și împiedică organizațiile de apărare a drepturilor omului să urmărească calitatea vieții lor; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Delegația UE în Rusia să urmărească îndeaproape procesele în curs și să fie atenți la tratamentul deținuților; își exprimă îngrijorarea față de unele relatări privind recurgerea la tratamente psihiatrice în scop punitiv; se așteaptă ca delegația UE, SEAE și ambasadele statelor membre să urmărească îndeaproape aceste proceduri și să caute să obțină accesul la persoanele aflate în detenție, înainte, în timpul și după judecata acestora;

| 7. | invită Federația Rusă, care are influență directă sau indirectă asupra așa-numitelor „autorități locale” din zonele de conflict, să se asigure că drepturile omului sunt protejate, fapt care constituie o obligație în temeiul dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

7.

invită Federația Rusă, care are influență directă sau indirectă asupra așa-numitelor „autorități locale” din zonele de conflict, să se asigure că drepturile omului sunt protejate, fapt care constituie o obligație în temeiul dreptului internațional umanitar;

| 8. | invită Curtea Europeană a Drepturilor Omului să ia în considerare cu cel mai înalt grad de prioritate posibil toate cererile de despăgubiri provenind din aceste zone de conflict, precum și cazurile deținuților din aceste zone transportați în Rusia, având în vedere faptul că așa-numitul sistem judiciar din zonele de conflict, precum și în Rusia, nu prevede căi de atac în aceste cazuri; |
| --- | --- |

8.

invită Curtea Europeană a Drepturilor Omului să ia în considerare cu cel mai înalt grad de prioritate posibil toate cererile de despăgubiri provenind din aceste zone de conflict, precum și cazurile deținuților din aceste zone transportați în Rusia, având în vedere faptul că așa-numitul sistem judiciar din zonele de conflict, precum și în Rusia, nu prevede căi de atac în aceste cazuri;

| 9. | sprijină suveranitatea, independența, unitatea și integritatea teritorială ale Georgiei, ale Moldovei și ale Ucrainei în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional și condamnă încă o dată anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă, precum și ocuparea în curs de către Rusia a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud; |
| --- | --- |

9.

sprijină suveranitatea, independența, unitatea și integritatea teritorială ale Georgiei, ale Moldovei și ale Ucrainei în cadrul frontierelor lor recunoscute la nivel internațional și condamnă încă o dată anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă, precum și ocuparea în curs de către Rusia a regiunilor georgiene Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud;

| 10. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

10.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0018.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0382.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0043.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/3

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la sistemele de arme autonome letale

(2018/C 99/02)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere rapoartele din 28 mai 2010 și 13 septembrie 2013 privind utilizarea dronelor înarmate elaborate de către raportorul special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare și arbitrare și raportul din 18 septembrie 2013 al raportorului special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în combaterea terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 28 mai 2010 și 13 septembrie 2013 privind utilizarea dronelor înarmate elaborate de către raportorul special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare și arbitrare și raportul din 18 septembrie 2013 al raportorului special al ONU privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în combaterea terorismului,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 13 august 2013 referitoare la utilizarea dronelor înarmate, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 13 august 2013 referitoare la utilizarea dronelor înarmate,

| — | având în vedere audierea având drept temă implicațiile utilizării dronelor asupra drepturilor omului, organizată la 25 aprilie 2013 de Subcomisia pentru drepturile omului împreună cu Subcomisia pentru securitate și apărare din cadrul Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea având drept temă implicațiile utilizării dronelor asupra drepturilor omului, organizată la 25 aprilie 2013 de Subcomisia pentru drepturile omului împreună cu Subcomisia pentru securitate și apărare din cadrul Parlamentului European,

| — | având în vedere studiul Parlamentului European din 3 mai 2013 intitulat „The Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare” („Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților teleghidați asupra drepturilor omului”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Parlamentului European din 3 mai 2013 intitulat „The Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare” („Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților teleghidați asupra drepturilor omului”),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 19-20 decembrie 2013 privind pregătirile referitoare la programul unei noi generații de sisteme europene de aeronave pilotate de la distanță (RPAS) de medie altitudine și mare anduranță, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 19-20 decembrie 2013 privind pregătirile referitoare la programul unei noi generații de sisteme europene de aeronave pilotate de la distanță (RPAS) de medie altitudine și mare anduranță,

| — | având în vedere decizia Conferinței ONU privind Convenția privind interzicerea anumitor tipuri de arme convenționale de a înființa un grup de experți guvernamentali privind sistemele de arme autonome letale, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței ONU privind Convenția privind interzicerea anumitor tipuri de arme convenționale de a înființa un grup de experți guvernamentali privind sistemele de arme autonome letale,

| — | având în vedere scrisoarea deschisă a liderilor companiilor de robotică și inteligență artificială lansată la Conferința internațională comună privind inteligența artificială (IJCAI 2017) de la Melbourne, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea deschisă a liderilor companiilor de robotică și inteligență artificială lansată la Conferința internațională comună privind inteligența artificială (IJCAI 2017) de la Melbourne,

| A. | întrucât, în ultimele decenii, armele autonome letale (denumite în continuare „roboți ucigași”) au ajuns să fie utilizate la scară largă în zonele de conflict; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimele decenii, armele autonome letale (denumite în continuare „roboți ucigași”) au ajuns să fie utilizate la scară largă în zonele de conflict;

| B. | întrucât, prin diminuarea potențialelor pierderi de vieți ale combatanților, utilizarea roboților ucigași reduce astfel obstacolele în calea războiului; |
| --- | --- |

B.

întrucât, prin diminuarea potențialelor pierderi de vieți ale combatanților, utilizarea roboților ucigași reduce astfel obstacolele în calea războiului;

| C. | întrucât utilizarea roboților ucigași conduce la execuții arbitrare în rândul populațiilor civile pașnice care trăiesc în zonele extrateritoriale ale operațiunilor letale; |
| --- | --- |

C.

întrucât utilizarea roboților ucigași conduce la execuții arbitrare în rândul populațiilor civile pașnice care trăiesc în zonele extrateritoriale ale operațiunilor letale;

| D. | întrucât un număr mare de civili pașnici sunt uciși de roboți ucigași, în special în zonele de conflict; întrucât articolul 51 alineatul (2) din Protocolul adițional I la Convențiile de la Geneva prevede că „sunt interzise actele sau amenințările cu acte de violență al căror scop principal este de a răspândi teroarea în rândul populației civile”; |
| --- | --- |

D.

întrucât un număr mare de civili pașnici sunt uciși de roboți ucigași, în special în zonele de conflict; întrucât articolul 51 alineatul (2) din Protocolul adițional I la Convențiile de la Geneva prevede că „sunt interzise actele sau amenințările cu acte de violență al căror scop principal este de a răspândi teroarea în rândul populației civile”;

| E. | întrucât folosirea dronelor încalcă în mod direct principiile dreptului internațional privind drepturile omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât folosirea dronelor încalcă în mod direct principiile dreptului internațional privind drepturile omului;

| F. | întrucât 116 fondatori de companii de robotică și inteligență artificială din 26 de țări au semnat o scrisoare deschisă prin care îndeamnă ONU să abordeze urgent problema provocată de armele autonome letale și să interzică utilizarea acestora pe plan internațional; |
| --- | --- |

F.

întrucât 116 fondatori de companii de robotică și inteligență artificială din 26 de țări au semnat o scrisoare deschisă prin care îndeamnă ONU să abordeze urgent problema provocată de armele autonome letale și să interzică utilizarea acestora pe plan internațional;

| G. | întrucât Ministerul Apărării din Israel a suspendat temporar licența de comercializare și de export a unui fabricant de armament israelian pentru organizarea unor atacuri cu dronă asupra țintelor din Nagorno Karabah, la solicitarea Azerbaidjanului, |
| --- | --- |

G.

întrucât Ministerul Apărării din Israel a suspendat temporar licența de comercializare și de export a unui fabricant de armament israelian pentru organizarea unor atacuri cu dronă asupra țintelor din Nagorno Karabah, la solicitarea Azerbaidjanului,

Adunarea:

| 1. | subliniază importanța dezvoltării, producerii și utilizării de arme complet autonome în contextul cadrului juridic internațional; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța dezvoltării, producerii și utilizării de arme complet autonome în contextul cadrului juridic internațional;

| 2. | subliniază importanța elaborării de politici în cadrul forumurilor Parteneriatului estic care să vizeze elaborarea unor mecanisme reactive de asigurare a respectării drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța elaborării de politici în cadrul forumurilor Parteneriatului estic care să vizeze elaborarea unor mecanisme reactive de asigurare a respectării drepturilor omului și a dreptului internațional umanitar în statele membre ale UE și în țările Parteneriatului estic;

| 3. | condamnă săvârșirea asasinatelor cu țintă precisă în rândul populațiilor pașnice din zonele de conflict; |
| --- | --- |

3.

condamnă săvârșirea asasinatelor cu țintă precisă în rândul populațiilor pașnice din zonele de conflict;

| 4. | solicită țărilor Parteneriatului estic să contribuie la o politică mai transparentă și mai responsabilă privind utilizarea roboților ucigași în zonele extrateritoriale; |
| --- | --- |

4.

solicită țărilor Parteneriatului estic să contribuie la o politică mai transparentă și mai responsabilă privind utilizarea roboților ucigași în zonele extrateritoriale;

| 5. | subliniază importanța instituirii unor mecanisme de investigare în zonele de conflict ale țărilor Parteneriatului estic cu scopul de a detecta și de a preveni mecanismele care permit comiterea de atacuri arbitrare asupra populațiilor pașnice care locuiesc în zonele învecinate; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța instituirii unor mecanisme de investigare în zonele de conflict ale țărilor Parteneriatului estic cu scopul de a detecta și de a preveni mecanismele care permit comiterea de atacuri arbitrare asupra populațiilor pașnice care locuiesc în zonele învecinate;

| 6. | îndeamnă țările Parteneriatului estic să sprijine activitățile desfășurate de grupul de experți guvernamentali privind sistemele de arme autonome letale. |
| --- | --- |

6.

îndeamnă țările Parteneriatului estic să sprijine activitățile desfășurate de grupul de experți guvernamentali privind sistemele de arme autonome letale.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/5

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la viitorul Parteneriatului estic – combaterea simultană a provocărilor hibride și a amenințărilor la adresa securității

(2018/C 99/03)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere lansarea Parteneriatului estic la Praga, la 7 mai 2009, ca un efort comun al UE și al partenerilor săi estici, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, precum și declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic din 2011 de la Varșovia, din 2013 de la Vilnius și din 2015 de la Riga, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Parteneriatului estic la Praga, la 7 mai 2009, ca un efort comun al UE și al partenerilor săi estici, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, precum și declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului estic din 2011 de la Varșovia, din 2013 de la Vilnius și din 2015 de la Riga,

| — | având în vedere recomandările și activitățile Adunării Parlamentare Euronest, Forumului societății civile al Parteneriatului estic, precum și ale Comitetului Regiunilor și Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările și activitățile Adunării Parlamentare Euronest, Forumului societății civile al Parteneriatului estic, precum și ale Comitetului Regiunilor și Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP),

| — | având în vedere comunicările Comisiei Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind politica europeană de vecinătate (PEV) și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind politica europeană de vecinătate (PEV) și concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul estic,

| — | având în vedere rezoluțiile sale, în special cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina și cea din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale, în special cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina și cea din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și comunicatul comun al președinților Comisiilor pentru integrare europeană din cadrul parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și comunicatul comun al președinților Comisiilor pentru integrare europeană din cadrul parlamentelor Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei,

| A. | întrucât mediul geopolitic tensionat creează noi provocări sofisticate pentru statele membre ale UE și țările estice partenere, variind de la probleme economice la amenințări la adresa securității; |
| --- | --- |

A.

întrucât mediul geopolitic tensionat creează noi provocări sofisticate pentru statele membre ale UE și țările estice partenere, variind de la probleme economice la amenințări la adresa securității;

| B. | întrucât valorile europene, și anume supremația democrației și respectarea drepturilor omului, trebuie să fie apărate pentru pacea și prosperitatea întregului continent; întrucât țările partenere s-au angajat să-și aprofundeze relațiile și să adere la dreptul internațional și la respectarea valorilor fundamentale comune, în scopul consolidării dialogului politic; |
| --- | --- |

B.

întrucât valorile europene, și anume supremația democrației și respectarea drepturilor omului, trebuie să fie apărate pentru pacea și prosperitatea întregului continent; întrucât țările partenere s-au angajat să-și aprofundeze relațiile și să adere la dreptul internațional și la respectarea valorilor fundamentale comune, în scopul consolidării dialogului politic;

| C. | întrucât Parteneriatul estic constituie o dimensiune strategică a PEV și un element-cheie pentru stabilitatea și dezvoltarea durabilă a continentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parteneriatul estic constituie o dimensiune strategică a PEV și un element-cheie pentru stabilitatea și dezvoltarea durabilă a continentului;

| D. | întrucât între UE și țările sale partenere există diverse niveluri ale relațiilor bilaterale, iar încorporarea standardelor europene în legislațiile lor interne este inegală; |
| --- | --- |

D.

întrucât între UE și țările sale partenere există diverse niveluri ale relațiilor bilaterale, iar încorporarea standardelor europene în legislațiile lor interne este inegală;

| E. | întrucât, odată cu intrarea deplină în vigoare a acordurilor de asociere, inclusiv a unei zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina, au fost înregistrate progrese notabile în relațiile cu UE și alegerea europeană a partenerilor în cauză; |
| --- | --- |

E.

întrucât, odată cu intrarea deplină în vigoare a acordurilor de asociere, inclusiv a unei zone de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina, au fost înregistrate progrese notabile în relațiile cu UE și alegerea europeană a partenerilor în cauză;

| F. | întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a unora dintre partenerii estici ai UE sunt amenințate de conflicte regionale nerezolvate, care sunt prelungite în mod activ de către Federația Rusă; întrucât aceste conflicte ar putea fi soluționate prin diplomație și angajament onest; |
| --- | --- |

F.

întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a unora dintre partenerii estici ai UE sunt amenințate de conflicte regionale nerezolvate, care sunt prelungite în mod activ de către Federația Rusă; întrucât aceste conflicte ar putea fi soluționate prin diplomație și angajament onest;

| G. | întrucât politica agresivă și expansionistă a Rusiei față de țările partenere în cauză a dus la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, precum și la ocuparea ilegală a regiunilor Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud și a unor regiuni din provinciile Donețk și Luhansk, cu încălcarea acordurilor de drept internațional și bilaterale, precum și a angajamentelor și obligațiilor Rusiei cu privire la statutul de membru al organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât politica agresivă și expansionistă a Rusiei față de țările partenere în cauză a dus la anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol, precum și la ocuparea ilegală a regiunilor Abhazia și Țhinvali/Osetia de Sud și a unor regiuni din provinciile Donețk și Luhansk, cu încălcarea acordurilor de drept internațional și bilaterale, precum și a angajamentelor și obligațiilor Rusiei cu privire la statutul de membru al organizațiilor internaționale;

| H. | întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și anexarea ilegală a Crimeei de către Rusia are implicații grave pentru securitate în întreaga Europă; întrucât sute de cetățeni ucraineni din teritoriile ocupate temporar au fost reținuți, arestați, condamnați și închiși ilegal de către autoritățile ruse și mandatarii acestora, iar numărul lor este în creștere; întrucât Ucraina are aproape 1,8 milioane de persoane strămutate în interiorul țării și 5 milioane de persoane afectate de conflict, |
| --- | --- |

H.

întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și anexarea ilegală a Crimeei de către Rusia are implicații grave pentru securitate în întreaga Europă; întrucât sute de cetățeni ucraineni din teritoriile ocupate temporar au fost reținuți, arestați, condamnați și închiși ilegal de către autoritățile ruse și mandatarii acestora, iar numărul lor este în creștere; întrucât Ucraina are aproape 1,8 milioane de persoane strămutate în interiorul țării și 5 milioane de persoane afectate de conflict,

| 1. | solicită un răspuns unanim și strategic la consecințele situației geopolitice dificile provocate de Rusia și propunerea unor mecanisme eficace care să restabilească pacea în zonele cu conflicte prelungite; |
| --- | --- |

1.

solicită un răspuns unanim și strategic la consecințele situației geopolitice dificile provocate de Rusia și propunerea unor mecanisme eficace care să restabilească pacea în zonele cu conflicte prelungite;

| 2. | își exprimă din nou sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, a Georgiei și a Republicii Moldova în interiorul granițelor lor recunoscute pe plan internațional; |
| --- | --- |

2.

își exprimă din nou sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, a Georgiei și a Republicii Moldova în interiorul granițelor lor recunoscute pe plan internațional;

| 3. | condamnă încălcarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în teritoriile anexate și ocupate ale țărilor partenere; |
| --- | --- |

3.

condamnă încălcarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale în teritoriile anexate și ocupate ale țărilor partenere;

| 4. | subliniază necesitatea de reprezentare urgentă și de sprijin juridic și financiar pentru Ucraina, Georgia și Republica Moldova în rezolvarea situației în ceea ce privește persoanele strămutate în interiorul țării; solicită eliberarea imediată a prizonierilor politici ucraineni în Federația Rusă; încurajează schimbul de prizonieri; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea de reprezentare urgentă și de sprijin juridic și financiar pentru Ucraina, Georgia și Republica Moldova în rezolvarea situației în ceea ce privește persoanele strămutate în interiorul țării; solicită eliberarea imediată a prizonierilor politici ucraineni în Federația Rusă; încurajează schimbul de prizonieri;

| 5. | reiterează principiile flexibilității și abordării individuale, precum și faptul că domeniul de aplicare al cooperării cu UE este determinat de ambițiile sale și de cele ale partenerilor; |
| --- | --- |

5.

reiterează principiile flexibilității și abordării individuale, precum și faptul că domeniul de aplicare al cooperării cu UE este determinat de ambițiile sale și de cele ale partenerilor;

| 6. | salută intrarea în vigoare a acordurilor de asociere, inclusiv a unei zone de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina și noul Acord de parteneriat cuprinzător și consolidat între UE și Armenia, precum și negocierile în curs dintre UE și Azerbaidjan privind un nou acord-cadru; apreciază faptul că angajamentul critic al UE față de Belarus a devenit mai cuprinzător, inclusiv în cadrul Grupului de coordonare UE-Belarus, al dialogului privind drepturile omului și al dialogului privind comerțul; |
| --- | --- |

6.

salută intrarea în vigoare a acordurilor de asociere, inclusiv a unei zone de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina și noul Acord de parteneriat cuprinzător și consolidat între UE și Armenia, precum și negocierile în curs dintre UE și Azerbaidjan privind un nou acord-cadru; apreciază faptul că angajamentul critic al UE față de Belarus a devenit mai cuprinzător, inclusiv în cadrul Grupului de coordonare UE-Belarus, al dialogului privind drepturile omului și al dialogului privind comerțul;

| 7. | solicită o asociere politică și integrare economică strânsă, inclusiv participarea la programele UE, precum și recunoașterea faptului că acordurile de asociere cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina nu sunt scopul final în relațiile lor cu UE; solicită recunoașterea aspirațiilor europene ale acestora; |
| --- | --- |

7.

solicită o asociere politică și integrare economică strânsă, inclusiv participarea la programele UE, precum și recunoașterea faptului că acordurile de asociere cu Georgia, Republica Moldova și Ucraina nu sunt scopul final în relațiile lor cu UE; solicită recunoașterea aspirațiilor europene ale acestora;

| 8. | solicită un acord cu privire la noile obiective strategice pe termen lung în cadrul summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, în vederea formulării agendei cuprinzătoare de cooperare pentru următoarea perioadă bianuală și dincolo de ea; |
| --- | --- |

8.

solicită un acord cu privire la noile obiective strategice pe termen lung în cadrul summitului Parteneriatului estic din 24 noiembrie 2017 de la Bruxelles, în vederea formulării agendei cuprinzătoare de cooperare pentru următoarea perioadă bianuală și dincolo de ea;

| 9. | reiterează poziția sa principală în ceea ce privește necesitatea ca proiectul Declarației de la Bruxelles să reflecte aspirațiile europene și alegerea europeană a țărilor partenere în cauză, astfel cum se menționează în acordurile de asociere; |
| --- | --- |

9.

reiterează poziția sa principală în ceea ce privește necesitatea ca proiectul Declarației de la Bruxelles să reflecte aspirațiile europene și alegerea europeană a țărilor partenere în cauză, astfel cum se menționează în acordurile de asociere;

| 10. | subliniază, în special, că alte elemente de importanță strategică ar trebui să fie incluse în proiectul Declarației de la Bruxelles, cum ar fi:






  — | dezvoltarea cooperării transfrontaliere și a contactelor interpersonale; |
| --- | --- | --- |

10.

subliniază, în special, că alte elemente de importanță strategică ar trebui să fie incluse în proiectul Declarației de la Bruxelles, cum ar fi:

—

dezvoltarea cooperării transfrontaliere și a contactelor interpersonale;

| — | susținerea securității energetice; |
| --- | --- |

—

susținerea securității energetice;

| — | armonizarea piețelor digitale; |
| --- | --- |

—

armonizarea piețelor digitale;

| — | organizații de sprijin pentru întreprinderi orientate spre client și crearea unui nou cadru de diplomație economică regională pentru creșterea schimburilor comerciale și promovarea investițiilor în regiune; |
| --- | --- |

—

organizații de sprijin pentru întreprinderi orientate spre client și crearea unui nou cadru de diplomație economică regională pentru creșterea schimburilor comerciale și promovarea investițiilor în regiune;

| — | promovarea în continuare a reformelor din cadrul sectorului de securitate, punerea în aplicare a gestionării integrate a frontierelor, oprirea criminalității organizate, combaterea amenințărilor hibride, combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, îmbunătățirea securității cibernetice și consolidarea prevenirii dezastrelor; |
| --- | --- |

—

promovarea în continuare a reformelor din cadrul sectorului de securitate, punerea în aplicare a gestionării integrate a frontierelor, oprirea criminalității organizate, combaterea amenințărilor hibride, combaterea terorismului și prevenirea radicalizării, îmbunătățirea securității cibernetice și consolidarea prevenirii dezastrelor;

| — | consolidarea, acolo unde este cazul, a dialogului de securitate și a cooperării în domeniul politicii comune de securitate și apărare. |
| --- | --- |

—

consolidarea, acolo unde este cazul, a dialogului de securitate și a cooperării în domeniul politicii comune de securitate și apărare.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/7

---

REZOLUȚIE

a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la consolidarea cooperării din domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în vederea punerii în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015

(2018/C 99/04)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv din 3 mai 2011 al Adunării Parlamentare Euronest, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv din 3 mai 2011 al Adunării Parlamentare Euronest,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, care a avut loc la Riga între 21 și 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, care a avut loc la Riga între 21 și 22 mai 2015,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto,

| — | având în vedere Acordul de la Paris și Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților, care a avut loc la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris și Decizia 1/CP.21 a Conferinței părților, care a avut loc la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015 în cadrul summitului ONU privind dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU nr. 7 - „Energie nepoluantă și la prețuri accesibile” și 13 - „Acțiune în domeniul climei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată la 25 septembrie 2015 în cadrul summitului ONU privind dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU nr. 7 - „Energie nepoluantă și la prețuri accesibile” și 13 - „Acțiune în domeniul climei”,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 22 martie 2016 referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 22 martie 2016 referitoare la elaborarea politicilor privind gazele neconvenționale și impactul potențial asupra piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est,

| — | având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei,

| — | având în vedere acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (APCC) inițiat la 21 martie 2017 între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat (APCC) inițiat la 21 martie 2017 între UE, pe de o parte, și Armenia, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul energiei,

| — | având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia de la 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens; |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Grupului de la Vișegrad pe tema Parteneriatului estic, pe baza rezultatelor reuniunii lor de la Varșovia de la 12 aprilie 2017, oferind perspective de aderare la UE pentru țările Parteneriatului estic care sunt interesate în acest sens;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh, Maroc, privind schimbările climatice (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Acordului de la Paris și Conferința ONU din 2016 de la Marrakesh, Maroc, privind schimbările climatice (COP 22) (1),

| — | având în vedere declarația ministerială din 18 octombrie 2016 privind mediul și schimbările climatice în Parteneriatul estic elaborată de miniștrii pentru mediu ai statelor membre ale UE și ai țărilor din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială din 18 octombrie 2016 privind mediul și schimbările climatice în Parteneriatul estic elaborată de miniștrii pentru mediu ai statelor membre ale UE și ai țărilor din Parteneriatul estic;

| — | având în vedere pachetul legislativ al Comisiei din 30 noiembrie 2016 întitulat „Energie curată pentru toți europenii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ al Comisiei din 30 noiembrie 2016 întitulat „Energie curată pentru toți europenii”,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului european de acțiune externă din 15 decembrie 2016 întitulat „Parteneriatul estic - Axarea pe principalele priorități și rezultate” (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului european de acțiune externă din 15 decembrie 2016 întitulat „Parteneriatul estic - Axarea pe principalele priorități și rezultate” (SWD(2016)0467),

| A. | întrucât, în cadrul Conferinței ONU privind schimbările climatice, care s-a desfășurat în decembrie 2015 la Paris, 193 de țări semnatare au ajuns la un acord global prin care s-au stabilit atât obiective și mecanisme pentru a răspunde la schimbările climatice, cât și obligații imperative; întrucât, la Paris, UE s-a angajat să realizeze, până în 2030, o reducere de cel puțin 40 % a emisiilor interne de gaze cu efect de seră comparativ cu 1990; întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în cadrul Conferinței ONU privind schimbările climatice, care s-a desfășurat în decembrie 2015 la Paris, 193 de țări semnatare au ajuns la un acord global prin care s-au stabilit atât obiective și mecanisme pentru a răspunde la schimbările climatice, cât și obligații imperative; întrucât, la Paris, UE s-a angajat să realizeze, până în 2030, o reducere de cel puțin 40 % a emisiilor interne de gaze cu efect de seră comparativ cu 1990; întrucât Acordul de la Paris a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016;

| B. | întrucât, pentru a realiza o reducere semnificativă a emisiilor, părțile la Acordul de la Paris trebuie să abordeze intensitatea emisiilor de dioxid de carbon ale sistemelor lor energetice și trebuie să pună în aplicare strategii ambițioase pentru a impulsiona tranziția către piețe cu emisii scăzute de dioxid de carbon într-o economie globală; |
| --- | --- |

B.

întrucât, pentru a realiza o reducere semnificativă a emisiilor, părțile la Acordul de la Paris trebuie să abordeze intensitatea emisiilor de dioxid de carbon ale sistemelor lor energetice și trebuie să pună în aplicare strategii ambițioase pentru a impulsiona tranziția către piețe cu emisii scăzute de dioxid de carbon într-o economie globală;

| C. | întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, participanții și-au reafirmat intenția de a aprofunda și mai mult cooperarea bilaterală și multilaterală în domeniul schimbărilor climatice și al energiei; întrucât, în conformitate cu revizuirea din noiembrie 2015 a politicii europene de vecinătate, UE și partenerii din Europa de Est au acordat o mai mare atenție securității energetice și acțiunilor în domeniul climei; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în cadrul reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, participanții și-au reafirmat intenția de a aprofunda și mai mult cooperarea bilaterală și multilaterală în domeniul schimbărilor climatice și al energiei; întrucât, în conformitate cu revizuirea din noiembrie 2015 a politicii europene de vecinătate, UE și partenerii din Europa de Est au acordat o mai mare atenție securității energetice și acțiunilor în domeniul climei;

| D. | întrucât, în temeiul Instrumentului european de vecinătate și al celei de a doua faze a sale de programare multianuală până în 2020, UE identifică principalele priorități pentru cooperarea în domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în conformitate cu prioritățile stabilite la Riga și cu cele douăzeci de rezultate pentru 2020 propuse de documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al SEAE din 15 decembrie 2016; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul Instrumentului european de vecinătate și al celei de a doua faze a sale de programare multianuală până în 2020, UE identifică principalele priorități pentru cooperarea în domeniul energiei în cadrul Parteneriatului estic, în conformitate cu prioritățile stabilite la Riga și cu cele douăzeci de rezultate pentru 2020 propuse de documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al SEAE din 15 decembrie 2016;

| E. | întrucât UE a pus bazele unei uniuni energetice la nivelul întregii UE, ca un instrument pentru a asigura energie sigură, sustenabilă și competitivă pentru toți cetățenii europeni; întrucât uniunea energetică are drept obiectiv integrarea sectorului energetic european, abordarea problemei piețelor de energie fragmentate printr-o coordonare mai eficace a politicilor energetice, permiterea liberei circulații a energiei peste frontierele naționale, încurajarea investițiilor în noi capacități și infrastructuri pentru diversificarea surselor de aprovizionare cu energie, precum și reducerea facturilor gospodăriilor, crearea de locuri de muncă și stimularea creșterii economice; întrucât, prin intermediul acestor obiective, uniunea energetică sprijină respectarea angajamentelor asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris și identifică modalități coerente pentru atingerea obiectivelor de politică privind atât energia, cât și clima, pentru a asigura o tranziție globală și cuprinzătoare spre o economie competitivă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE a pus bazele unei uniuni energetice la nivelul întregii UE, ca un instrument pentru a asigura energie sigură, sustenabilă și competitivă pentru toți cetățenii europeni; întrucât uniunea energetică are drept obiectiv integrarea sectorului energetic european, abordarea problemei piețelor de energie fragmentate printr-o coordonare mai eficace a politicilor energetice, permiterea liberei circulații a energiei peste frontierele naționale, încurajarea investițiilor în noi capacități și infrastructuri pentru diversificarea surselor de aprovizionare cu energie, precum și reducerea facturilor gospodăriilor, crearea de locuri de muncă și stimularea creșterii economice; întrucât, prin intermediul acestor obiective, uniunea energetică sprijină respectarea angajamentelor asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris și identifică modalități coerente pentru atingerea obiectivelor de politică privind atât energia, cât și clima, pentru a asigura o tranziție globală și cuprinzătoare spre o economie competitivă și cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| F. | întrucât partenerii din Europa de Est se confruntă cu o cerere tot mai mare de energie, care crește într-un ritm mai accelerat decât media UE; întrucât economiile lor consumă mult mai multă energie decât media statelor membre UE și întrucât această insuficiență energetică reprezintă un obstacol în calea eforturilor pe care aceștia le depun pentru a contracara schimbările climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât partenerii din Europa de Est se confruntă cu o cerere tot mai mare de energie, care crește într-un ritm mai accelerat decât media UE; întrucât economiile lor consumă mult mai multă energie decât media statelor membre UE și întrucât această insuficiență energetică reprezintă un obstacol în calea eforturilor pe care aceștia le depun pentru a contracara schimbările climatice;

| G. | întrucât partenerii din Europa de Est se află încă într-un stadiu incipient în ceea ce privește trecerea spre o piață liberă și stabilirea prețurilor de către piață în sectoarele energetice; întrucât lipsa reformelor în privința cadrelor de reglementare din domeniul energiei și a investițiilor din sectorul privat îngreunează tranziția spre o piață liberă a energiei; |
| --- | --- |

G.

întrucât partenerii din Europa de Est se află încă într-un stadiu incipient în ceea ce privește trecerea spre o piață liberă și stabilirea prețurilor de către piață în sectoarele energetice; întrucât lipsa reformelor în privința cadrelor de reglementare din domeniul energiei și a investițiilor din sectorul privat îngreunează tranziția spre o piață liberă a energiei;

| H. | întrucât asigurarea unor perspective de aderare la UE pentru țările din Parteneriatul estic care sunt interesate în acest sens necesită atât sprijin politic, cât și promovarea unor proiecte care să fie în conformitate cu politicile și bunele practici ale UE, inclusiv punerea în aplicare a Acordului de la Paris, |
| --- | --- |

H.

întrucât asigurarea unor perspective de aderare la UE pentru țările din Parteneriatul estic care sunt interesate în acest sens necesită atât sprijin politic, cât și promovarea unor proiecte care să fie în conformitate cu politicile și bunele practici ale UE, inclusiv punerea în aplicare a Acordului de la Paris,

Urmărirea unor obiective politice comune și respectarea angajamentelor

| 1. | împărtășește punctele de vedere exprimate de părțile la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, întrucât aceste schimbări reprezintă o amenințare la adresa păcii și stabilității, la adresa prosperității economice mondiale, precum și împotriva reducerii sărăciei și împotriva dezvoltării durabile; salută angajamentul părților de a desfășura acțiuni colective pentru a limita creșterea temperaturii medii globale la o cifră cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a evita efecte nefavorabile semnificative asupra climei; |
| --- | --- |

1.

împărtășește punctele de vedere exprimate de părțile la Acordul de la Paris privind schimbările climatice, întrucât aceste schimbări reprezintă o amenințare la adresa păcii și stabilității, la adresa prosperității economice mondiale, precum și împotriva reducerii sărăciei și împotriva dezvoltării durabile; salută angajamentul părților de a desfășura acțiuni colective pentru a limita creșterea temperaturii medii globale la o cifră cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a evita efecte nefavorabile semnificative asupra climei;

| 2. | își exprimă satisfacția cu privire la angajamentul asumat de toate statele membre ale UE și de partenerii din Europa de Est de a respecta Acordul de la Paris și solicită autorităților din țările care nu au făcut încă acest lucru să finalizeze rapid procesul de ratificare; ia act de „contribuțiile preconizate stabilite la nivel național” (CPSN) prezentate de statele membre ale UE și de partenerii acestora pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră; îndeamnă guvernele statelor membre ale UE și ale țărilor partenere să își mărească CPSN, în conformitate cu Acordul de la Paris și cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru 2030; ia act de importanța planurilor naționale privind energia și schimbările climatice pentru programare și pentru asigurarea respectării contribuțiilor preconizate actualizate stabilite la nivel național pentru punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul Acordului de la Paris; subliniază obligația părților de a monitoriza, raporta și verifica într-un mod transparent nivelurile emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

2.

își exprimă satisfacția cu privire la angajamentul asumat de toate statele membre ale UE și de partenerii din Europa de Est de a respecta Acordul de la Paris și solicită autorităților din țările care nu au făcut încă acest lucru să finalizeze rapid procesul de ratificare; ia act de „contribuțiile preconizate stabilite la nivel național” (CPSN) prezentate de statele membre ale UE și de partenerii acestora pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră; îndeamnă guvernele statelor membre ale UE și ale țărilor partenere să își mărească CPSN, în conformitate cu Acordul de la Paris și cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU pentru 2030; ia act de importanța planurilor naționale privind energia și schimbările climatice pentru programare și pentru asigurarea respectării contribuțiilor preconizate actualizate stabilite la nivel național pentru punerea în aplicare a angajamentelor luate în cadrul Acordului de la Paris; subliniază obligația părților de a monitoriza, raporta și verifica într-un mod transparent nivelurile emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 3. | consideră că realizarea obiectivelor stabilite în cadrul Acordului de la Paris va impune modificări importante și structurale a economiilor și sistemelor energetice ale părților, inclusiv o trecere treptată către un mix energetic mai diversificat, promovarea surselor regenerabile de energie și îmbunătățirea eficienței energetice în toate sectoarele, inclusiv în sectoarele transporturilor și construcțiilor; |
| --- | --- |

3.

consideră că realizarea obiectivelor stabilite în cadrul Acordului de la Paris va impune modificări importante și structurale a economiilor și sistemelor energetice ale părților, inclusiv o trecere treptată către un mix energetic mai diversificat, promovarea surselor regenerabile de energie și îmbunătățirea eficienței energetice în toate sectoarele, inclusiv în sectoarele transporturilor și construcțiilor;

| 4. | subliniază rolul esențial al dezvoltării energiei din surse regenerabile și al îmbunătățirii eficienței energetice pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în toate sectoarele energetice, contribuind astfel la atingerea angajamentelor individuale asumate de părți în temeiul Acordului de la Paris; consideră că politicile ce urmăresc promovarea energiilor regenerabile și a eficienței energetice sunt vectori de creștere economică și de creare de locuri de muncă; invită Comisia Europeană și autoritățile statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est să consolideze un sistem integrat de măsuri de promovare a creșterii consumului de energie din surse regenerabile și de îmbunătățire a eficienței energetice, cu stimulente suplimentare pentru a realiza economii de energie în toate sectoarele economice, în special în domeniul construcțiilor și cel al transporturilor; solicită, de asemenea, integrarea politicilor privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică în toate domeniile de interes pentru producerea, transportarea, distribuirea și stocarea energiei; |
| --- | --- |

4.

subliniază rolul esențial al dezvoltării energiei din surse regenerabile și al îmbunătățirii eficienței energetice pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în toate sectoarele energetice, contribuind astfel la atingerea angajamentelor individuale asumate de părți în temeiul Acordului de la Paris; consideră că politicile ce urmăresc promovarea energiilor regenerabile și a eficienței energetice sunt vectori de creștere economică și de creare de locuri de muncă; invită Comisia Europeană și autoritățile statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est să consolideze un sistem integrat de măsuri de promovare a creșterii consumului de energie din surse regenerabile și de îmbunătățire a eficienței energetice, cu stimulente suplimentare pentru a realiza economii de energie în toate sectoarele economice, în special în domeniul construcțiilor și cel al transporturilor; solicită, de asemenea, integrarea politicilor privind sursele regenerabile de energie și eficiența energetică în toate domeniile de interes pentru producerea, transportarea, distribuirea și stocarea energiei;

| 5. | subliniază că integrarea unor cantități mari de energie electrică produsă din surse regenerabile de energie, descentralizarea treptată a producției de energie electrică din aceste surse și din carburanți alternativi, precum și facilitarea participării consumatorilor la, de exemplu, reacția din partea cererii, presupune modernizarea rețelelor, inclusiv cooperarea regională și transfrontalieră prin care să se asigure interoperabilitatea lor; invită Comisia Europeană și autoritățile țărilor partenere din Europa de Est să faciliteze dezvoltarea de infrastructuri de interconexiune și a rețelelor inteligente; |
| --- | --- |

5.

subliniază că integrarea unor cantități mari de energie electrică produsă din surse regenerabile de energie, descentralizarea treptată a producției de energie electrică din aceste surse și din carburanți alternativi, precum și facilitarea participării consumatorilor la, de exemplu, reacția din partea cererii, presupune modernizarea rețelelor, inclusiv cooperarea regională și transfrontalieră prin care să se asigure interoperabilitatea lor; invită Comisia Europeană și autoritățile țărilor partenere din Europa de Est să faciliteze dezvoltarea de infrastructuri de interconexiune și a rețelelor inteligente;

| 6. | sprijină politicile energetice bazate pe piață, fundamentate pe concurența deschisă și loială între furnizorii de energie și pe transparența pieței; subliniază că uniunea energetică a UE determină crearea unei piețe paneuropene a energiei, în care partenerii din Europa de Est sunt actori importanți; îndeamnă Comisia și autoritățile din țările partenere din Europa de Est să revizuiască în mod constant normele privind piața și să propună adaptări pentru a permite apariția unui mediu mai favorabil pentru investițiile în sursele regenerabile de energie ca răspuns la eșecurile pieței și pentru proiectele din domeniul eficienței energetice; subliniază că este important să se creeze stimulente pentru sursele regenerabile de energie care să garanteze condiții de concurență echitabile pentru sursele regenerabile de energie și combustibilii fosili și, pe termen lung, să se elimine subvențiile pentru sursele existente de producere a energiei care denaturează piețele de energie; |
| --- | --- |

6.

sprijină politicile energetice bazate pe piață, fundamentate pe concurența deschisă și loială între furnizorii de energie și pe transparența pieței; subliniază că uniunea energetică a UE determină crearea unei piețe paneuropene a energiei, în care partenerii din Europa de Est sunt actori importanți; îndeamnă Comisia și autoritățile din țările partenere din Europa de Est să revizuiască în mod constant normele privind piața și să propună adaptări pentru a permite apariția unui mediu mai favorabil pentru investițiile în sursele regenerabile de energie ca răspuns la eșecurile pieței și pentru proiectele din domeniul eficienței energetice; subliniază că este important să se creeze stimulente pentru sursele regenerabile de energie care să garanteze condiții de concurență echitabile pentru sursele regenerabile de energie și combustibilii fosili și, pe termen lung, să se elimine subvențiile pentru sursele existente de producere a energiei care denaturează piețele de energie;

| 7. | subliniază necesitatea de a asigura un climat de afaceri atractiv și un cadru de reglementare adecvat pentru a încuraja sectorul privat să investească în energia din surse regenerabile, infrastructurile aferente de transportare a energiei și tranzacționarea energiei electrice produse din surse regenerabile la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea de a asigura un climat de afaceri atractiv și un cadru de reglementare adecvat pentru a încuraja sectorul privat să investească în energia din surse regenerabile, infrastructurile aferente de transportare a energiei și tranzacționarea energiei electrice produse din surse regenerabile la nivel transfrontalier;

| 8. | invită autoritățile partenerilor asociați cu UE să accelereze apropierea legislațiilor lor cu legislația UE privind schimbările climatice și energia, astfel cum se prevede în acordurile de asociere; în această privință, subliniază importanța cooperării cu Comunitatea Energiei, Comisia Europeană și statele membre ale UE în vederea creării premiselor juridice, instituționale, financiare, economice și tehnologice necesare pentru a garanta o tranziție treptată către o dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon; salută recenta aderare a Georgiei la Comunitatea Energiei, subliniind, în același timp, necesitatea de a se respecta pe deplin dispozițiile aferente legate de aderare; salută solicitarea Belarusului de a căpăta statutul de observator în cadrul acestei organizații; |
| --- | --- |

8.

invită autoritățile partenerilor asociați cu UE să accelereze apropierea legislațiilor lor cu legislația UE privind schimbările climatice și energia, astfel cum se prevede în acordurile de asociere; în această privință, subliniază importanța cooperării cu Comunitatea Energiei, Comisia Europeană și statele membre ale UE în vederea creării premiselor juridice, instituționale, financiare, economice și tehnologice necesare pentru a garanta o tranziție treptată către o dezvoltare cu emisii reduse de dioxid de carbon; salută recenta aderare a Georgiei la Comunitatea Energiei, subliniind, în același timp, necesitatea de a se respecta pe deplin dispozițiile aferente legate de aderare; salută solicitarea Belarusului de a căpăta statutul de observator în cadrul acestei organizații;

| 9. | invită Comisia să își mărească sprijinul și asistența pentru consolidarea capacităților țărilor partenere din Europa de Est care pun în aplicare măsuri care au un impact asupra reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să își mărească sprijinul și asistența pentru consolidarea capacităților țărilor partenere din Europa de Est care pun în aplicare măsuri care au un impact asupra reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 10. | solicită Comisiei și autorităților statelor membre ale UE să ajute partenerii din Europa de Est care sunt interesați să adere la UE să elaboreze planuri naționale în materie de energie și schimbări climatice pentru perioada 2021-2030, identificând, în răstimp, sursele de finanțare a acestor planuri și ușurând punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei și autorităților statelor membre ale UE să ajute partenerii din Europa de Est care sunt interesați să adere la UE să elaboreze planuri naționale în materie de energie și schimbări climatice pentru perioada 2021-2030, identificând, în răstimp, sursele de finanțare a acestor planuri și ușurând punerea lor în aplicare;

| 11. | subliniază rolul-cheie al gazelor în ceea ce privește tranziția către sisteme energetice cu emisii scăzute de dioxid de carbon în Europa și complementaritatea acestora cu energia din surse regenerabile; consideră, în această privință, că diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare, inclusiv crearea de rute pentru fluxurile inversate de gaze, este esențială pentru securitatea energetică a statelor membre ale UE și a partenerilor din Europa de Est și pentru capacitatea acestora de a-și îndeplini angajamentele în ceea ce privește politicile în materie de schimbări climatice; subliniază rolul unui sistem național descentralizat de aprovizionare cu energie; salută deschiderea sau dezvoltarea unor interconexiuni și fluxuri inverse între conductele de gaze în coridorul sudic al gazelor și a unor noi instalații care să permită importul/exportul de gaz natural lichefiat, inclusiv extracția gazului natural din surse convenționale și neconvenționale; ia act de faptul că crearea de noi rute nu trebuie să ducă la creșterea dependenței de furnizorii de gaze dominanți sau să submineze securitatea energetică regională și strategia UE privind uniunea energetică; subliniază că toate părțile noi offshore și de pe uscat ale infrastructurii de conducte trebuie să respecte normele de mediu și principiile fundamentale consacrate în legislația UE relevantă; subliniază că construirea gazoductului submarin Nord Stream 2 va avea un impact negativ asupra pieței regionale a gazelor naturale și, în special, va avea un efect negativ asupra sistemului de transport de gaze al Ucrainei; solicită UE și țărilor partenere din Europa de Est să exploreze în continuare potențialul de tranzit al regiunii și să se abțină să participe la proiecte care ar contrazice angajamentele la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și acordurile de asociere dintre UE și Georgia, Moldova și Ucraina; |
| --- | --- |

11.

subliniază rolul-cheie al gazelor în ceea ce privește tranziția către sisteme energetice cu emisii scăzute de dioxid de carbon în Europa și complementaritatea acestora cu energia din surse regenerabile; consideră, în această privință, că diversificarea surselor de energie și a rutelor de aprovizionare, inclusiv crearea de rute pentru fluxurile inversate de gaze, este esențială pentru securitatea energetică a statelor membre ale UE și a partenerilor din Europa de Est și pentru capacitatea acestora de a-și îndeplini angajamentele în ceea ce privește politicile în materie de schimbări climatice; subliniază rolul unui sistem național descentralizat de aprovizionare cu energie; salută deschiderea sau dezvoltarea unor interconexiuni și fluxuri inverse între conductele de gaze în coridorul sudic al gazelor și a unor noi instalații care să permită importul/exportul de gaz natural lichefiat, inclusiv extracția gazului natural din surse convenționale și neconvenționale; ia act de faptul că crearea de noi rute nu trebuie să ducă la creșterea dependenței de furnizorii de gaze dominanți sau să submineze securitatea energetică regională și strategia UE privind uniunea energetică; subliniază că toate părțile noi offshore și de pe uscat ale infrastructurii de conducte trebuie să respecte normele de mediu și principiile fundamentale consacrate în legislația UE relevantă; subliniază că construirea gazoductului submarin Nord Stream 2 va avea un impact negativ asupra pieței regionale a gazelor naturale și, în special, va avea un efect negativ asupra sistemului de transport de gaze al Ucrainei; solicită UE și țărilor partenere din Europa de Est să exploreze în continuare potențialul de tranzit al regiunii și să se abțină să participe la proiecte care ar contrazice angajamentele la Tratatul de instituire a Comunității Energiei și acordurile de asociere dintre UE și Georgia, Moldova și Ucraina;

| 12. | consideră că fiecare stat este suveran în ceea ce privește alegerile sale cu privire la propriul mix energetic; își reafirmă, cu toate acestea, solicitarea adresată autorităților din Belarus să oprească construcția centralei nucleare de la Ostroveț și dezvoltarea în continuare a depozitului de cretă de la Khatsislaw până când se efectuează, de o manieră deschisă și transparentă, o evaluare cu adevărat independentă a impactului asupra mediului generat de această funcționarea și dezvoltare a acestora, cu respectarea deplină a celor mai înalte standarde internaționale de securitate nucleară și de mediu; solicită, de asemenea, implicarea tuturor părților interesate în procesul de evaluare, pentru a se asigura că nu se fac compromisuri în detrimentul protecției mediului și al siguranței nucleare; invită statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est să continue susținerea măsurilor de siguranță privind centralele lor nucleare și echipamentele acestora, în conformitate cu standardele internaționale, în special cu rapoartele Agenției Internaționale pentru Energie Atomică, precum și să consolideze sistemele de siguranță adecvate pentru capacitățile de producere a energiei nucleare; |
| --- | --- |

12.

consideră că fiecare stat este suveran în ceea ce privește alegerile sale cu privire la propriul mix energetic; își reafirmă, cu toate acestea, solicitarea adresată autorităților din Belarus să oprească construcția centralei nucleare de la Ostroveț și dezvoltarea în continuare a depozitului de cretă de la Khatsislaw până când se efectuează, de o manieră deschisă și transparentă, o evaluare cu adevărat independentă a impactului asupra mediului generat de această funcționarea și dezvoltare a acestora, cu respectarea deplină a celor mai înalte standarde internaționale de securitate nucleară și de mediu; solicită, de asemenea, implicarea tuturor părților interesate în procesul de evaluare, pentru a se asigura că nu se fac compromisuri în detrimentul protecției mediului și al siguranței nucleare; invită statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est să continue susținerea măsurilor de siguranță privind centralele lor nucleare și echipamentele acestora, în conformitate cu standardele internaționale, în special cu rapoartele Agenției Internaționale pentru Energie Atomică, precum și să consolideze sistemele de siguranță adecvate pentru capacitățile de producere a energiei nucleare;

Consolidarea cooperării din domeniul elaborării politicilor energetice și extinderea programelor care au înregistrat succes

| 13. | salută angajamentul comun al UE și al partenerilor din Europa de Est de a-și intensifica cooperarea din domeniul provocărilor legate de mediu și al schimbărilor climatice, precum și al promovării unei dezvoltări economice durabile și favorabile incluziunii, astfel cum s-a reafirmat în declarația primei reuniuni ministeriale din istorie a Parteneriatului estic, care a avut loc la 18 octombrie 2016 și a fost dedicată acestor aspecte; |
| --- | --- |

13.

salută angajamentul comun al UE și al partenerilor din Europa de Est de a-și intensifica cooperarea din domeniul provocărilor legate de mediu și al schimbărilor climatice, precum și al promovării unei dezvoltări economice durabile și favorabile incluziunii, astfel cum s-a reafirmat în declarația primei reuniuni ministeriale din istorie a Parteneriatului estic, care a avut loc la 18 octombrie 2016 și a fost dedicată acestor aspecte;

| 14. | sprijină prioritățile Parteneriatului estic din domeniul energiei până în 2020, astfel cum este prevăzut în cea de a doua etapă a programării multianuale a Instrumentului european de vecinătate; consideră că aceste priorități sunt în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

14.

sprijină prioritățile Parteneriatului estic din domeniul energiei până în 2020, astfel cum este prevăzut în cea de a doua etapă a programării multianuale a Instrumentului european de vecinătate; consideră că aceste priorități sunt în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris;

| 15. | subliniază importanța cercetării și a inovării în domeniul schimbărilor climatice și al politicilor energetice; solicită UE și partenerilor din Europa de Est să își dezvolte cooperarea în domeniul tehnologiilor cu emisii scăzute de carbon și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, al transferului acestora și al inovării, pentru a spori capacitatea economiilor lor de a se adapta; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța cercetării și a inovării în domeniul schimbărilor climatice și al politicilor energetice; solicită UE și partenerilor din Europa de Est să își dezvolte cooperarea în domeniul tehnologiilor cu emisii scăzute de carbon și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, al transferului acestora și al inovării, pentru a spori capacitatea economiilor lor de a se adapta;

| 16. | subliniază că este deosebit de important ca partenerii din Europa de Est să consolideze rolul diplomației în domeniul energiei pentru a promova politici și programe, tehnologii avansate privind energia curată, punerea în comun a lecțiilor învățate și a bunelor practici, precum și utilizarea unui pachet financiar pentru investiții în afara UE; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este deosebit de important ca partenerii din Europa de Est să consolideze rolul diplomației în domeniul energiei pentru a promova politici și programe, tehnologii avansate privind energia curată, punerea în comun a lecțiilor învățate și a bunelor practici, precum și utilizarea unui pachet financiar pentru investiții în afara UE;

| 17. | salută eforturile partenerilor din Europa de Est care au ca scop diversificarea surselor lor de energie, cum ar fi faptul că Moldova a reușit să pună în aplicare proiectul finanțat de UE „Energie și biomasă”, ceea ce a contribuit la creșterea producției de resurse energetice regenerabile și la diversificarea aprovizionării cu energie în țară; salută eforturile depuse de Georgia și de Ucraina pentru a îmbunătăți măsurile de asigurare a eficienței energetice în sectoarele rezidențiale, precum și eforturile Armeniei de a dezvolta surse alternative de energie; felicită Azerbaidjanul pentru eforturile pe care le depune pentru a adopta noi acte legislative, precum și pentru a înlocui tehnologiile și instalațiile învechite cu altele moderne, în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015 și ale altor standarde internaționale; subliniază că zonele afectate de conflicte din țările partenere din Europa de Est ar trebui să fie acoperite în mod corespunzător prin proiecte internaționale guvernamentale și neguvernamentale din domeniul mediului, în ciuda situației politice, cu scopul de a asigura cea mai bună protecție în ceea ce privește nevoile de mediu ale populației; subliniază că o politică specifică în cadrul Parteneriatului estic ar trebui să fie inclusivă în acest sens; |
| --- | --- |

17.

salută eforturile partenerilor din Europa de Est care au ca scop diversificarea surselor lor de energie, cum ar fi faptul că Moldova a reușit să pună în aplicare proiectul finanțat de UE „Energie și biomasă”, ceea ce a contribuit la creșterea producției de resurse energetice regenerabile și la diversificarea aprovizionării cu energie în țară; salută eforturile depuse de Georgia și de Ucraina pentru a îmbunătăți măsurile de asigurare a eficienței energetice în sectoarele rezidențiale, precum și eforturile Armeniei de a dezvolta surse alternative de energie; felicită Azerbaidjanul pentru eforturile pe care le depune pentru a adopta noi acte legislative, precum și pentru a înlocui tehnologiile și instalațiile învechite cu altele moderne, în vederea atingerii obiectivelor Acordului de la Paris privind schimbările climatice din 2015 și ale altor standarde internaționale; subliniază că zonele afectate de conflicte din țările partenere din Europa de Est ar trebui să fie acoperite în mod corespunzător prin proiecte internaționale guvernamentale și neguvernamentale din domeniul mediului, în ciuda situației politice, cu scopul de a asigura cea mai bună protecție în ceea ce privește nevoile de mediu ale populației; subliniază că o politică specifică în cadrul Parteneriatului estic ar trebui să fie inclusivă în acest sens;

| 18. | salută extinderea recentă la toți partenerii din Europa de Est a Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P), care urmărește accelerarea punerii în aplicare a proiectelor importante din domeniul eficienței energetice și al mediului; |
| --- | --- |

18.

salută extinderea recentă la toți partenerii din Europa de Est a Parteneriatului privind eficiența energetică și mediul pentru Europa de Est (E5P), care urmărește accelerarea punerii în aplicare a proiectelor importante din domeniul eficienței energetice și al mediului;

| 19. | sprijină cu fermitate angajamentul pentru perioada 2016-2020 luat în cadrul Convenției primarilor din Est, care reunește mii de autorități locale și regionale care colaborează în vederea punerii în aplicare a obiectivelor UE privind clima și energia; încurajează municipalitățile din Europa de Est să își pună în aplicare planurile de acțiune în materie de energie durabilă și climă cu sprijinul financiar al Convenției primarilor din Est, încercând, în același timp, să identifice metode pentru creșterea investițiilor, cum ar fi agregarea proiectelor și alte tipuri de asistență tehnică; |
| --- | --- |

19.

sprijină cu fermitate angajamentul pentru perioada 2016-2020 luat în cadrul Convenției primarilor din Est, care reunește mii de autorități locale și regionale care colaborează în vederea punerii în aplicare a obiectivelor UE privind clima și energia; încurajează municipalitățile din Europa de Est să își pună în aplicare planurile de acțiune în materie de energie durabilă și climă cu sprijinul financiar al Convenției primarilor din Est, încercând, în același timp, să identifice metode pentru creșterea investițiilor, cum ar fi agregarea proiectelor și alte tipuri de asistență tehnică;

| 20. | salută extinderea la toți partenerii din Europa de Est a inițiativei EU4Energy, care urmărește îmbunătățirea cadrului legislativ și a cadrului de reglementare și îmbunătățirea climatului investițional, precum și să contribuie la cooperare prin proiecte-cheie în domeniul infrastructurii; susține proiectul de politică „Clima East”, finanțat de UE, care asistă țările partenere din Europa de Est cu privire la politicile privind schimbările climatice, precum și cooperarea strânsă dintre ministerele pentru mediu, ecologie și protecția naturii din cele șase țări partenere și Comisia Europeană în scopul punerii în aplicare a Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

20.

salută extinderea la toți partenerii din Europa de Est a inițiativei EU4Energy, care urmărește îmbunătățirea cadrului legislativ și a cadrului de reglementare și îmbunătățirea climatului investițional, precum și să contribuie la cooperare prin proiecte-cheie în domeniul infrastructurii; susține proiectul de politică „Clima East”, finanțat de UE, care asistă țările partenere din Europa de Est cu privire la politicile privind schimbările climatice, precum și cooperarea strânsă dintre ministerele pentru mediu, ecologie și protecția naturii din cele șase țări partenere și Comisia Europeană în scopul punerii în aplicare a Acordului de la Paris;

| 21. | salută cooperarea dintre UE și partenerii din Europa de Est în ceea ce privește garantarea livrărilor de gaz, în special în ceea ce privește capacitățile de flux inversat de gaze naturale spre Ucraina din Ungaria, Polonia și Slovacia, precum și spre Moldova din România; |
| --- | --- |

21.

salută cooperarea dintre UE și partenerii din Europa de Est în ceea ce privește garantarea livrărilor de gaz, în special în ceea ce privește capacitățile de flux inversat de gaze naturale spre Ucraina din Ungaria, Polonia și Slovacia, precum și spre Moldova din România;

| 22. | solicită țărilor membre ale EU și partenerilor din Europa de Est să consolideze punerea în aplicare a acordurilor încheiate în trecut cu privire la creșterea capacității de fluxuri inversate de gaze naturale dinspre Bulgaria și Grecia prin România spre Ucraina; |
| --- | --- |

22.

solicită țărilor membre ale EU și partenerilor din Europa de Est să consolideze punerea în aplicare a acordurilor încheiate în trecut cu privire la creșterea capacității de fluxuri inversate de gaze naturale dinspre Bulgaria și Grecia prin România spre Ucraina;

| 23. | sprijină alinierea instrumentelor financiare cu politicile și planurile promovate de UE, partenerii din Europa de Est și organizațiile internaționale și regionale, inclusiv instituții financiare, bănci și donatori din diverse țări pentru a promova dezvoltarea cu emisii reduse de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

23.

sprijină alinierea instrumentelor financiare cu politicile și planurile promovate de UE, partenerii din Europa de Est și organizațiile internaționale și regionale, inclusiv instituții financiare, bănci și donatori din diverse țări pentru a promova dezvoltarea cu emisii reduse de dioxid de carbon;

| 24. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est. |
| --- | --- |

24.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului pentru politica europeană de vecinătate și negocierile privind extinderea, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/12

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la asigurarea libertății și a integrității mass-mediei în cadrul UE și în țările partenere din Europa de Est

(2018/C 99/05)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Riga între 21 și 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, care a avut loc la Riga între 21 și 22 mai 2015,

| — | având în vedere articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului, precum și jurisprudența relevantă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului, precum și jurisprudența relevantă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul mass-mediei, care include politica în sectorul audiovizualului și formarea jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere dintre UE, pe de o parte, și Georgia, Moldova și Ucraina, pe de altă parte, în special dispozițiile referitoare la cooperarea din domeniul mass-mediei, care include politica în sectorul audiovizualului și formarea jurnaliștilor și a altor profesioniști din domeniul mass-mediei,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (1),

| — | având în vedere rapoartele periodice referitoare la evoluția aspectelor legate de libertatea mass-mediei pe teritoriul statelor membre ale OSCE, prezentate de Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei Consiliului Permanent al OSCE; |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele periodice referitoare la evoluția aspectelor legate de libertatea mass-mediei pe teritoriul statelor membre ale OSCE, prezentate de Reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei Consiliului Permanent al OSCE;

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 15 decembrie 2016, intitulat „Parteneriatul estic – Axarea pe principalele priorități și rezultate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 15 decembrie 2016, intitulat „Parteneriatul estic – Axarea pe principalele priorități și rezultate”,

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017, intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020 axate pe priorități-cheie și pe rezultate tangibile”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Serviciului European de Acțiune Externă din 9 iunie 2017, intitulat „Parteneriatul estic – 20 de rezultate pentru 2020 axate pe priorități-cheie și pe rezultate tangibile”,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia, care a fost parafat și urmează a fi semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre UE și Armenia, care a fost parafat și urmează a fi semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles,

| — | având în vedere rapoartele elaborate de către organizații internaționale ale jurnaliștilor care se bucură de o largă recunoaștere, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele elaborate de către organizații internaționale ale jurnaliștilor care se bucură de o largă recunoaștere,

| A. | întrucât Parteneriatul estic este bazat pe angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic este bazat pe angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale;

| B. | întrucât, cu ocazia Summitului Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, toți participanții au subliniat rolul important pe care mass-media îl joacă în cadrul unei societăți democratice și au confirmat intenția lor de a promova în continuare libertatea mass-mediei, în conformitate cu articolul 16 din Declarația comună; |
| --- | --- |

B.

întrucât, cu ocazia Summitului Parteneriatului estic care s-a desfășurat la Riga în 2015, toți participanții au subliniat rolul important pe care mass-media îl joacă în cadrul unei societăți democratice și au confirmat intenția lor de a promova în continuare libertatea mass-mediei, în conformitate cu articolul 16 din Declarația comună;

| C. | întrucât demersurile necesare pentru a proteja libertatea presei sunt întreprinse sub egida Consiliului Europei, în temeiul Convenției europene a drepturilor omului; întrucât aspectele legate de libertatea mass-mediei constituie un pilon central al întregului set de reforme democratice și juridice puse în aplicare de țările din cadrul Parteneriatului estic și, prin urmare, prezintă o importanță deosebită în cadrul dialogului politic dintre UE și partenerii săi; |
| --- | --- |

C.

întrucât demersurile necesare pentru a proteja libertatea presei sunt întreprinse sub egida Consiliului Europei, în temeiul Convenției europene a drepturilor omului; întrucât aspectele legate de libertatea mass-mediei constituie un pilon central al întregului set de reforme democratice și juridice puse în aplicare de țările din cadrul Parteneriatului estic și, prin urmare, prezintă o importanță deosebită în cadrul dialogului politic dintre UE și partenerii săi;

| D. | întrucât statele membre ale UE și țările partenere se confruntă, la diferite niveluri, cu provocări și probleme ce afectează libertatea mass-mediei și mediul economic în sectorul mass-mediei, atât în ceea ce privește presa scrisă, cât și mass-media digitală; întrucât, de regulă, aceste preocupări vizează legislația necorespunzătoare, utilizarea neadecvată a legislației privind combaterea terorismului, concentrarea drepturilor de proprietate asupra mass-mediei, deținerea de poziții dominante din punct de vedere economic în sectorul mass-mediei, intoleranța elitelor politice față de opiniile critice, demersurile nedemocratice și motivate politic de reglementare și de control al spațiului informațional, restricțiile impuse pluralismului, precum și limitarea și obstrucționarea libertății de exprimare în cadrul canalelor media accesibile pe internet; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre ale UE și țările partenere se confruntă, la diferite niveluri, cu provocări și probleme ce afectează libertatea mass-mediei și mediul economic în sectorul mass-mediei, atât în ceea ce privește presa scrisă, cât și mass-media digitală; întrucât, de regulă, aceste preocupări vizează legislația necorespunzătoare, utilizarea neadecvată a legislației privind combaterea terorismului, concentrarea drepturilor de proprietate asupra mass-mediei, deținerea de poziții dominante din punct de vedere economic în sectorul mass-mediei, intoleranța elitelor politice față de opiniile critice, demersurile nedemocratice și motivate politic de reglementare și de control al spațiului informațional, restricțiile impuse pluralismului, precum și limitarea și obstrucționarea libertății de exprimare în cadrul canalelor media accesibile pe internet;

| E. | întrucât, prin intermediul Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020, UE urmărește îmbunătățirea cooperării în domeniul mass-mediei cu partenerii săi din Europa de Est și alocă finanțare în acest scop; întrucât UE a finanțat o serie de proiecte în acest sens, în special proiecte având drept obiectiv să îmbunătățească legislația privind mass-media, să monitorizeze situația libertății de exprimare și a accesului la informații, precum și să contribuie la îmbunătățirea competențelor profesionale ale profesioniștilor din domeniul mass-mediei; întrucât un sector mediatic care funcționează corespunzător, având la bază principiile pluralismului și independenței, reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru dezvoltarea unor societăți democratice, stabile, prospere și reziliente; |
| --- | --- |

E.

întrucât, prin intermediul Instrumentului european de vecinătate pentru 2014-2020, UE urmărește îmbunătățirea cooperării în domeniul mass-mediei cu partenerii săi din Europa de Est și alocă finanțare în acest scop; întrucât UE a finanțat o serie de proiecte în acest sens, în special proiecte având drept obiectiv să îmbunătățească legislația privind mass-media, să monitorizeze situația libertății de exprimare și a accesului la informații, precum și să contribuie la îmbunătățirea competențelor profesionale ale profesioniștilor din domeniul mass-mediei; întrucât un sector mediatic care funcționează corespunzător, având la bază principiile pluralismului și independenței, reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru dezvoltarea unor societăți democratice, stabile, prospere și reziliente;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Convenția europeană a drepturilor omului, exercitarea libertății de exprimare comportă îndatoriri și responsabilități și poate fi supusă unor formalități, condiții, restrângeri sau sancțiuni, în conformitate cu dispozițiile legii; întrucât un astfel de cadru juridic este necesar într-o societate democratică pentru prevenirea infracțiunilor și a dezordinii, protejarea sănătății și a moralei, protejarea drepturilor și a reputației altora, pentru a împiedica divulgarea informațiilor confidențiale și a garanta autoritatea și imparțialitatea puterii judecătorești, precum și pentru a garanta securitatea națională, drepturile fundamentale, integritatea teritorială și siguranța publică; întrucât, cu toate acestea, limitările menționate mai sus trebuie să fie impuse numai în cazul în care sunt absolut necesare, iar măsurile adoptate trebuie să fie proporționale; întrucât nicio măsură adoptată cu scopul de a proteja un guvern sau o instituție de eventuale critici nu ar trebui să fie considerată legitimă; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Convenția europeană a drepturilor omului, exercitarea libertății de exprimare comportă îndatoriri și responsabilități și poate fi supusă unor formalități, condiții, restrângeri sau sancțiuni, în conformitate cu dispozițiile legii; întrucât un astfel de cadru juridic este necesar într-o societate democratică pentru prevenirea infracțiunilor și a dezordinii, protejarea sănătății și a moralei, protejarea drepturilor și a reputației altora, pentru a împiedica divulgarea informațiilor confidențiale și a garanta autoritatea și imparțialitatea puterii judecătorești, precum și pentru a garanta securitatea națională, drepturile fundamentale, integritatea teritorială și siguranța publică; întrucât, cu toate acestea, limitările menționate mai sus trebuie să fie impuse numai în cazul în care sunt absolut necesare, iar măsurile adoptate trebuie să fie proporționale; întrucât nicio măsură adoptată cu scopul de a proteja un guvern sau o instituție de eventuale critici nu ar trebui să fie considerată legitimă;

| G. | întrucât actele de represiune și de violență care vizează jurnaliștii, profesioniștii din domeniul mass-mediei și bloggerii, inclusiv asasinatele, răpirile, agresiunile fizice, detențiile arbitrare, intimidările, hărțuirea și confiscarea echipamentelor, precum și impunitatea pentru astfel de crime reprezintă o amenințare majoră la adresa libertății presei; întrucât siguranța fizică a jurnaliștilor din țările din cadrul Parteneriatului estic a devenit mai problematică în ultimii ani, în special în regiunile afectate de conflicte; |
| --- | --- |

G.

întrucât actele de represiune și de violență care vizează jurnaliștii, profesioniștii din domeniul mass-mediei și bloggerii, inclusiv asasinatele, răpirile, agresiunile fizice, detențiile arbitrare, intimidările, hărțuirea și confiscarea echipamentelor, precum și impunitatea pentru astfel de crime reprezintă o amenințare majoră la adresa libertății presei; întrucât siguranța fizică a jurnaliștilor din țările din cadrul Parteneriatului estic a devenit mai problematică în ultimii ani, în special în regiunile afectate de conflicte;

| H. | întrucât actele de violență menite să reducă la tăcere disidenții și persoanele care exprimă opinii incomode, inclusiv actele atroce cum sunt asasinatele la comandă și răpirile jurnaliștilor, care au avut efecte perturbatoare semnificative asupra comunităților din sectorul mass-mediei, constituie o amenințare la adresa libertăților fundamentale ale cetățenilor europeni și limitează în mod considerabil libertatea mass-mediei, descurajând exercitarea dreptului la libertatea de exprimare, nu în ultimul rând prin impunerea autocenzurii; întrucât, spre exemplu, atacurile teroriste comise la sediul revistei satirice „Charlie Hebdo” din Paris în 2015 și asasinarea jurnalistului de televiziune Pavel Sheremet la Kiev, în 2016, au perturbat profund comunitățile din sectorul mass-mediei și au cauzat valuri de indignare la nivel mondial; |
| --- | --- |

H.

întrucât actele de violență menite să reducă la tăcere disidenții și persoanele care exprimă opinii incomode, inclusiv actele atroce cum sunt asasinatele la comandă și răpirile jurnaliștilor, care au avut efecte perturbatoare semnificative asupra comunităților din sectorul mass-mediei, constituie o amenințare la adresa libertăților fundamentale ale cetățenilor europeni și limitează în mod considerabil libertatea mass-mediei, descurajând exercitarea dreptului la libertatea de exprimare, nu în ultimul rând prin impunerea autocenzurii; întrucât, spre exemplu, atacurile teroriste comise la sediul revistei satirice „Charlie Hebdo” din Paris în 2015 și asasinarea jurnalistului de televiziune Pavel Sheremet la Kiev, în 2016, au perturbat profund comunitățile din sectorul mass-mediei și au cauzat valuri de indignare la nivel mondial;

| I. | întrucât cooperarea cu organizațiile internaționale ale jurnaliștilor, sprijinul furnizat prin intermediul donațiilor de către diferite fundații, precum și recomandările și angajamentele pe care au convenit să le respecte statele care au aderat la Parteneriatul estic față de OSCE și Consiliul Europei au avut o contribuție pozitivă la consolidarea libertății mass-mediei și la dezvoltarea mass-mediei moderne în țările partenere; întrucât inițiativele care vizează promovarea profesionalismului în jurnalism, asigurarea unei educații adecvate pentru profesioniștii din sectorul mass-mediei și îmbunătățirea instrumentelor de autoreglementare ale mass-mediei, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a acestora, pot contribui, de asemenea, la eforturile de a construi societăți mai democratice, bazate pe o mai mare participare civică și pe respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea cu organizațiile internaționale ale jurnaliștilor, sprijinul furnizat prin intermediul donațiilor de către diferite fundații, precum și recomandările și angajamentele pe care au convenit să le respecte statele care au aderat la Parteneriatul estic față de OSCE și Consiliul Europei au avut o contribuție pozitivă la consolidarea libertății mass-mediei și la dezvoltarea mass-mediei moderne în țările partenere; întrucât inițiativele care vizează promovarea profesionalismului în jurnalism, asigurarea unei educații adecvate pentru profesioniștii din sectorul mass-mediei și îmbunătățirea instrumentelor de autoreglementare ale mass-mediei, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare a acestora, pot contribui, de asemenea, la eforturile de a construi societăți mai democratice, bazate pe o mai mare participare civică și pe respectarea statului de drept;

| J. | întrucât promovarea jurnalismului de investigație este o modalitate eficientă de a consolida buna guvernanță și de a combate corupția; întrucât, pe de altă parte, corupția larg răspândită și deficiențele persistente care afectează statul de drept au un impact negativ asupra peisajului mediatic, subminând credibilitatea actorilor din domeniul mass-mediei și împiedicându-i să furnizeze informații factuale și analize imparțiale; |
| --- | --- |

J.

întrucât promovarea jurnalismului de investigație este o modalitate eficientă de a consolida buna guvernanță și de a combate corupția; întrucât, pe de altă parte, corupția larg răspândită și deficiențele persistente care afectează statul de drept au un impact negativ asupra peisajului mediatic, subminând credibilitatea actorilor din domeniul mass-mediei și împiedicându-i să furnizeze informații factuale și analize imparțiale;

| K. | întrucât dezvoltarea economiei digitale este asociată cu un potențial neexploatat de stimulare a dezvoltării sociale și economice, precum și cu generarea de creștere economică și de locuri de muncă în sectoarele mediatice din UE și din țările partenere; întrucât provocările care apar în cadrul eforturilor de armonizare a piețelor digitale ar trebui abordate în comun de către UE și de către țările din cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

K.

întrucât dezvoltarea economiei digitale este asociată cu un potențial neexploatat de stimulare a dezvoltării sociale și economice, precum și cu generarea de creștere economică și de locuri de muncă în sectoarele mediatice din UE și din țările partenere; întrucât provocările care apar în cadrul eforturilor de armonizare a piețelor digitale ar trebui abordate în comun de către UE și de către țările din cadrul Parteneriatului estic;

| L. | întrucât autoritățile naționale întâmpină dificultăți în încercarea de a ține sub control răspândirea pe scară largă pe internet a conținuturilor ilegale, cum ar fi propaganda teroristă, materialele rasiste și xenofobe, discursul de incitare la ură, materialele cu conținut sexual explicit și materialele care incită la violență sau care promovează discriminarea sau ostilitatea; întrucât legislația referitoare la calomnie și la defăimare este deja aplicabilă în acest sector; întrucât în prezent are loc o dezbatere intensă privind necesitatea de a reglementa cu mai multă precizie platformele de comunicare socială; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile naționale întâmpină dificultăți în încercarea de a ține sub control răspândirea pe scară largă pe internet a conținuturilor ilegale, cum ar fi propaganda teroristă, materialele rasiste și xenofobe, discursul de incitare la ură, materialele cu conținut sexual explicit și materialele care incită la violență sau care promovează discriminarea sau ostilitatea; întrucât legislația referitoare la calomnie și la defăimare este deja aplicabilă în acest sector; întrucât în prezent are loc o dezbatere intensă privind necesitatea de a reglementa cu mai multă precizie platformele de comunicare socială;

| M. | întrucât o serie de organe ale mass-mediei controlate de stat din Rusia au lansat o campanie sistematică de dezinformare și de propagandă pe întreg continentul european, cu scopul de a submina valorile europene, de a manipula opinia publică și de a exercita o influență asupra politicilor interne ale statelor membre ale UE și ale țărilor partenere; întrucât, ca răspuns la aceste demersuri, UE a adoptat un Plan de acțiune privind comunicarea strategică și a instituit, ca parte a acestei inițiative, Grupul operativ pentru comunicarea strategică a UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât o serie de organe ale mass-mediei controlate de stat din Rusia au lansat o campanie sistematică de dezinformare și de propagandă pe întreg continentul european, cu scopul de a submina valorile europene, de a manipula opinia publică și de a exercita o influență asupra politicilor interne ale statelor membre ale UE și ale țărilor partenere; întrucât, ca răspuns la aceste demersuri, UE a adoptat un Plan de acțiune privind comunicarea strategică și a instituit, ca parte a acestei inițiative, Grupul operativ pentru comunicarea strategică a UE;

| N. | întrucât, dacă se asigură o educație în domeniul mass-mediei și o formare adecvată axată pe competențele digitale, cetățenii vor fi în măsură să analizeze în mod critic mass-media și să identifice propaganda și știrile false; |
| --- | --- |

N.

întrucât, dacă se asigură o educație în domeniul mass-mediei și o formare adecvată axată pe competențele digitale, cetățenii vor fi în măsură să analizeze în mod critic mass-media și să identifice propaganda și știrile false;

| O. | întrucât documentul „20 de rezultate pentru 2020” identifică rezultate concrete și tangibile pentru cetățeni pe baza angajamentelor existente care au fost asumate atât de către UE, cât și de către țările din cadrul Parteneriatului estic, inclusiv în ceea ce privește comunicarea strategică și sprijinul pentru mass-media independentă, |
| --- | --- |

O.

întrucât documentul „20 de rezultate pentru 2020” identifică rezultate concrete și tangibile pentru cetățeni pe baza angajamentelor existente care au fost asumate atât de către UE, cât și de către țările din cadrul Parteneriatului estic, inclusiv în ceea ce privește comunicarea strategică și sprijinul pentru mass-media independentă,

Menținerea angajamentului asumat în ceea ce privește libertatea, integritatea și pluralismul mass-mediei și combaterea tendințelor negative

| 1. | reafirmă faptul că statelor le revine responsabilitatea principală de a asigura libertatea de opinie și de exprimare, precum și faptul că libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare sunt drepturi fundamentale care trebuie să fie promovate și protejate într-o societate democratică; invită instituțiile UE și guvernele țărilor partenere să continue să se implice în dialogul vizând drepturile omului și democrația, acordând prioritate aspectelor referitoare la libertatea, integritatea și pluralismul mass-mediei și la dreptul de acces la informații; salută, în acest sens, eforturile depuse în țările partenere cu scopul de a proteja libertatea de exprimare și de a garanta libertatea mass-mediei; |
| --- | --- |

1.

reafirmă faptul că statelor le revine responsabilitatea principală de a asigura libertatea de opinie și de exprimare, precum și faptul că libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare sunt drepturi fundamentale care trebuie să fie promovate și protejate într-o societate democratică; invită instituțiile UE și guvernele țărilor partenere să continue să se implice în dialogul vizând drepturile omului și democrația, acordând prioritate aspectelor referitoare la libertatea, integritatea și pluralismul mass-mediei și la dreptul de acces la informații; salută, în acest sens, eforturile depuse în țările partenere cu scopul de a proteja libertatea de exprimare și de a garanta libertatea mass-mediei;

| 2. | își exprimă sprijinul pentru un peisaj mediatic dinamic, care să permită partajarea oricărui tip de informații și opinii, să se sprijine pe o combinație echilibrată de canale media publice și private și să includă servicii de radiodifuziune digitale, rețele sociale și instrumente online pentru difuzarea informațiilor; |
| --- | --- |

2.

își exprimă sprijinul pentru un peisaj mediatic dinamic, care să permită partajarea oricărui tip de informații și opinii, să se sprijine pe o combinație echilibrată de canale media publice și private și să includă servicii de radiodifuziune digitale, rețele sociale și instrumente online pentru difuzarea informațiilor;

| 3. | condamnă actele de violență îndreptate împotriva jurnaliștilor și încercările de intimidare a acestora, pe care le consideră amenințări grave la adresa libertății mass-mediei; invită statele membre și țările partenere să garanteze siguranța și independența jurnaliștilor și să se asigure că instrumentele juridice, inclusiv anchetele și urmăririle penale, nu sunt utilizate în mod abuziv pentru a împiedica jurnaliștii să își desfășoare activitatea în mod liber sau pentru a-i intimida sau a-i influența; constată cu regret că anchetele și urmăririle penale inițiate în cazul comiterii unor atacuri împotriva jurnaliștilor se desfășoară adesea lent și ineficient sau sunt, în anumite cazuri, total neconcludente; subliniază că puterii executive și celei judecătorești le revine responsabilitatea comună de a garanta respectul pentru libertatea și integritatea mass-mediei și de a preveni impunitatea în cazul atacurilor și al infracțiunilor îndreptate împotriva jurnaliștilor; |
| --- | --- |

3.

condamnă actele de violență îndreptate împotriva jurnaliștilor și încercările de intimidare a acestora, pe care le consideră amenințări grave la adresa libertății mass-mediei; invită statele membre și țările partenere să garanteze siguranța și independența jurnaliștilor și să se asigure că instrumentele juridice, inclusiv anchetele și urmăririle penale, nu sunt utilizate în mod abuziv pentru a împiedica jurnaliștii să își desfășoare activitatea în mod liber sau pentru a-i intimida sau a-i influența; constată cu regret că anchetele și urmăririle penale inițiate în cazul comiterii unor atacuri împotriva jurnaliștilor se desfășoară adesea lent și ineficient sau sunt, în anumite cazuri, total neconcludente; subliniază că puterii executive și celei judecătorești le revine responsabilitatea comună de a garanta respectul pentru libertatea și integritatea mass-mediei și de a preveni impunitatea în cazul atacurilor și al infracțiunilor îndreptate împotriva jurnaliștilor;

| 4. | solicită ca aspectele legate de drepturile omului, libertatea de exprimare și siguranța jurnaliștilor să facă obiectul unei cooperări consolidate și să fie integrate în programe specifice dedicate formării forțelor de securitate; consideră că termenul „jurnalist” ar trebui înțeles într-un sens mai larg, pentru a include bloggerii; încurajează UE să își consolideze sprijinul pentru organizațiile jurnaliștilor și ale profesioniștilor din sectorul mass-mediei din statele membre și din țările partenere; |
| --- | --- |

4.

solicită ca aspectele legate de drepturile omului, libertatea de exprimare și siguranța jurnaliștilor să facă obiectul unei cooperări consolidate și să fie integrate în programe specifice dedicate formării forțelor de securitate; consideră că termenul „jurnalist” ar trebui înțeles într-un sens mai larg, pentru a include bloggerii; încurajează UE să își consolideze sprijinul pentru organizațiile jurnaliștilor și ale profesioniștilor din sectorul mass-mediei din statele membre și din țările partenere;

| 5. | atrage atenția asupra amenințărilor reprezentate de concentrarea drepturilor de proprietate asupra activelor entităților private din sectorul mass-mediei în mâinile unui număr restrâns de persoane; observă că concentrarea orizontală contravine principiului pluralismului mass-mediei, în timp ce concentrarea verticală împiedică intrarea noilor concurenți pe piețele de media; consideră că autoritățile naționale responsabile pentru reglementarea pieței de media ar trebui să monitorizeze îndeaproape astfel de procese de concentrare și, dacă este necesar, să decidă cu privire la măsurile sau sancțiunile care trebuie aplicate pentru a preveni acțiunile de natură să genereze poziții dominante sau să restricționeze pluralismul mass-mediei; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra amenințărilor reprezentate de concentrarea drepturilor de proprietate asupra activelor entităților private din sectorul mass-mediei în mâinile unui număr restrâns de persoane; observă că concentrarea orizontală contravine principiului pluralismului mass-mediei, în timp ce concentrarea verticală împiedică intrarea noilor concurenți pe piețele de media; consideră că autoritățile naționale responsabile pentru reglementarea pieței de media ar trebui să monitorizeze îndeaproape astfel de procese de concentrare și, dacă este necesar, să decidă cu privire la măsurile sau sancțiunile care trebuie aplicate pentru a preveni acțiunile de natură să genereze poziții dominante sau să restricționeze pluralismul mass-mediei;

| 6. | solicită UE și țărilor partenere să se asigure că minoritățile naționale au acces la informații în limba lor maternă; |
| --- | --- |

6.

solicită UE și țărilor partenere să se asigure că minoritățile naționale au acces la informații în limba lor maternă;

| 7. | își exprimă preocuparea privind riscul ca mass-media publică și privată, inclusiv organismele de radiodifuziune, să fie determinate, prin constrângere sau influență, să sprijine interesele politice ale guvernelor; invită guvernele să se abțină de la orice interferență în politica editorială a mass-mediei publice și de la orice încercare de a influența această politică și să asigure transparența în ceea ce privește drepturile de proprietate asupra mass-mediei private; recomandă, în acest scop, să se creeze la nivel național și să se pună la dispoziția publicului registre de date privind titularii și beneficiarii direcți și transfrontalieri ai intereselor din sectorul mass-mediei; |
| --- | --- |

7.

își exprimă preocuparea privind riscul ca mass-media publică și privată, inclusiv organismele de radiodifuziune, să fie determinate, prin constrângere sau influență, să sprijine interesele politice ale guvernelor; invită guvernele să se abțină de la orice interferență în politica editorială a mass-mediei publice și de la orice încercare de a influența această politică și să asigure transparența în ceea ce privește drepturile de proprietate asupra mass-mediei private; recomandă, în acest scop, să se creeze la nivel național și să se pună la dispoziția publicului registre de date privind titularii și beneficiarii direcți și transfrontalieri ai intereselor din sectorul mass-mediei;

| 8. | sprijină principiul protecției și confidențialității surselor ca drept acordat jurnaliștilor și recunoscut în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; consideră că încercările de a intimida jurnaliștii cu scopul de a identifica sursele acestora, inclusiv prin mijloace judiciare, sunt în contradicție cu misiunea mass-mediei de a desfășura investigații pentru a raporta cu privire la aspecte de interes public, cum ar fi infracțiunile, corupția sau faptele ilegale din sectorul public; |
| --- | --- |

8.

sprijină principiul protecției și confidențialității surselor ca drept acordat jurnaliștilor și recunoscut în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; consideră că încercările de a intimida jurnaliștii cu scopul de a identifica sursele acestora, inclusiv prin mijloace judiciare, sunt în contradicție cu misiunea mass-mediei de a desfășura investigații pentru a raporta cu privire la aspecte de interes public, cum ar fi infracțiunile, corupția sau faptele ilegale din sectorul public;

| 9. | adresează un apel anumitor state membre și țări partenere prin care le solicită să-și reformeze legislația privind mass-media în conformitate cu dreptul internațional, astfel încât să se asigure că aceasta nu aduce atingere libertăților fundamentale; îndeamnă guvernele în cauză să aibă în vedere introducerea unor modificări în legislația lor națională privind mass-media, pe baza unor obiective riguroase și a rezultatelor consultărilor cu Comisia de la Veneția a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

9.

adresează un apel anumitor state membre și țări partenere prin care le solicită să-și reformeze legislația privind mass-media în conformitate cu dreptul internațional, astfel încât să se asigure că aceasta nu aduce atingere libertăților fundamentale; îndeamnă guvernele în cauză să aibă în vedere introducerea unor modificări în legislația lor națională privind mass-media, pe baza unor obiective riguroase și a rezultatelor consultărilor cu Comisia de la Veneția a Consiliului Europei;

| 10. | consideră că orice nou act legislativ antiterorism propus ca răspuns la recentul val de atacuri teroriste din Europa ar trebui să fie formulat în așa fel încât să echilibreze nevoia de a consolida securitatea națională cu nevoia de a nu restrânge libertatea de exprimare sau de a combate orice forme de cenzură a mass-mediei; condamnă cazurile în care puterea judecătorească este utilizată în mod abuziv cu scopul de a restrânge libertatea mass-mediei; consideră că orice limitare a libertății de exprimare în numele decenței sau al protecției vieții private ar trebui să se aplice în mod egal tuturor canalelor mass-media și că, pe această bază, informațiile disponibile online prin intermediul internetului nu ar trebui să facă obiectul unor restricții discriminatorii de natură juridică; condamnă orice utilizare motivată politic de către mass-media a imaginilor în care este prezentată rănirea sau uciderea unor persoane; |
| --- | --- |

10.

consideră că orice nou act legislativ antiterorism propus ca răspuns la recentul val de atacuri teroriste din Europa ar trebui să fie formulat în așa fel încât să echilibreze nevoia de a consolida securitatea națională cu nevoia de a nu restrânge libertatea de exprimare sau de a combate orice forme de cenzură a mass-mediei; condamnă cazurile în care puterea judecătorească este utilizată în mod abuziv cu scopul de a restrânge libertatea mass-mediei; consideră că orice limitare a libertății de exprimare în numele decenței sau al protecției vieții private ar trebui să se aplice în mod egal tuturor canalelor mass-media și că, pe această bază, informațiile disponibile online prin intermediul internetului nu ar trebui să facă obiectul unor restricții discriminatorii de natură juridică; condamnă orice utilizare motivată politic de către mass-media a imaginilor în care este prezentată rănirea sau uciderea unor persoane;

| 11. | solicită Comisiei să utilizeze pe deplin toate mecanismele existente în cadrul Instrumentului european de vecinătate, în special proiectul Eastern Partnership Media Freedom Watch („Monitorizarea libertății mass-mediei în țările din cadrul Parteneriatului estic”), cu scopul de a sprijini libertatea mass-mediei în țările partenere; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să utilizeze pe deplin toate mecanismele existente în cadrul Instrumentului european de vecinătate, în special proiectul Eastern Partnership Media Freedom Watch („Monitorizarea libertății mass-mediei în țările din cadrul Parteneriatului estic”), cu scopul de a sprijini libertatea mass-mediei în țările partenere;

| 12. | ia act de numeroasele inițiative ale UE, inclusiv de Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM), care urmăresc identificarea riscurilor potențiale la adresa pluralismului mass-mediei în statele membre; încurajează autoritățile naționale ale țărilor partenere, în special ale celor cu care UE a semnat acorduri de asociere, să se alăture unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

12.

ia act de numeroasele inițiative ale UE, inclusiv de Instrumentul de monitorizare a pluralismului mass-mediei (MPM), care urmăresc identificarea riscurilor potențiale la adresa pluralismului mass-mediei în statele membre; încurajează autoritățile naționale ale țărilor partenere, în special ale celor cu care UE a semnat acorduri de asociere, să se alăture unor astfel de inițiative;

Legislația privind mass-media – îmbunătățirea cadrului economic și juridic în sectorul mass-mediei

| 13. | consideră că legislația privind mass-media ar trebui să se axeze în principal pe instituirea de garanții și condiții prin care să se asigure că activitatea organelor mass-mediei se desfășoară cu respectarea libertăților fundamentale și fără restricționarea independenței mass-mediei; consideră că reglementarea piețelor de media ar trebui să servească intereselor cetățenilor, promovând în special dreptul la libertatea de exprimare și dreptul de acces la informații, prin asigurarea sustenabilității economice a mass-mediei; consideră, în plus, că independența organismelor de radiodifuziune poate fi asigurată în modul cel mai eficient atunci când funcția de reglementare în acest domeniu este îndeplinită de un organism independent; |
| --- | --- |

13.

consideră că legislația privind mass-media ar trebui să se axeze în principal pe instituirea de garanții și condiții prin care să se asigure că activitatea organelor mass-mediei se desfășoară cu respectarea libertăților fundamentale și fără restricționarea independenței mass-mediei; consideră că reglementarea piețelor de media ar trebui să servească intereselor cetățenilor, promovând în special dreptul la libertatea de exprimare și dreptul de acces la informații, prin asigurarea sustenabilității economice a mass-mediei; consideră, în plus, că independența organismelor de radiodifuziune poate fi asigurată în modul cel mai eficient atunci când funcția de reglementare în acest domeniu este îndeplinită de un organism independent;

| 14. | subliniază că mass-media publică ar trebui să rămână imparțială și nu ar trebui să fie supusă controlului politic al guvernelor sau să servească drept canal de propagandă pentru acestea; |
| --- | --- |

14.

subliniază că mass-media publică ar trebui să rămână imparțială și nu ar trebui să fie supusă controlului politic al guvernelor sau să servească drept canal de propagandă pentru acestea;

| 15. | salută proiectele de cooperare lansate în cadrul Parteneriatului estic, având drept obiectiv consolidarea mass-mediei independente, a standardelor profesionale în materie de raportare și a eticii jurnalistice, care implică, în special, activități de formare a jurnaliștilor și de cooperare în rețea; subliniază că este necesar ca țările partenere să utilizeze mai eficient programele UE cu relevanță pentru sectorul mass-mediei; solicită să se consolideze cooperarea și înfrățirea instituțională în sectorul mass-mediei și ca această colaborare să fie extinsă pentru a include aspectele de interes pentru dezvoltarea unor platforme mass-media digitale profitabile; |
| --- | --- |

15.

salută proiectele de cooperare lansate în cadrul Parteneriatului estic, având drept obiectiv consolidarea mass-mediei independente, a standardelor profesionale în materie de raportare și a eticii jurnalistice, care implică, în special, activități de formare a jurnaliștilor și de cooperare în rețea; subliniază că este necesar ca țările partenere să utilizeze mai eficient programele UE cu relevanță pentru sectorul mass-mediei; solicită să se consolideze cooperarea și înfrățirea instituțională în sectorul mass-mediei și ca această colaborare să fie extinsă pentru a include aspectele de interes pentru dezvoltarea unor platforme mass-media digitale profitabile;

| 16. | recomandă ca atât deputații în Parlamentul European, cât și membrii parlamentelor din statele membre și din țările partenere să intensifice schimburile de experiență și de cunoștințe de specialitate în vederea redactării, a modificării și a adoptării legislației privind aspectele legate de mass-media; salută sprijinul deosebit de util acordat de Consiliul Europei autorităților legislative din țările partenere în vederea îndeplinirii misiunii de reformare a legislației privind mass-media; |
| --- | --- |

16.

recomandă ca atât deputații în Parlamentul European, cât și membrii parlamentelor din statele membre și din țările partenere să intensifice schimburile de experiență și de cunoștințe de specialitate în vederea redactării, a modificării și a adoptării legislației privind aspectele legate de mass-media; salută sprijinul deosebit de util acordat de Consiliul Europei autorităților legislative din țările partenere în vederea îndeplinirii misiunii de reformare a legislației privind mass-media;

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea platformelor de comunicare socială pentru difuzarea unor discursuri de incitare la ură și la violență și încurajează statele membre și țările din cadrul Parteneriatului estic să își adapteze și să își actualizeze legislația pentru a se asigura că actualele evoluții din mediul digital sunt menținute în limitele legii; relevă importanța crucială a colaborării cu platformele online și cu principalele companii din sectorul mass-mediei; |
| --- | --- |

17.

își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea platformelor de comunicare socială pentru difuzarea unor discursuri de incitare la ură și la violență și încurajează statele membre și țările din cadrul Parteneriatului estic să își adapteze și să își actualizeze legislația pentru a se asigura că actualele evoluții din mediul digital sunt menținute în limitele legii; relevă importanța crucială a colaborării cu platformele online și cu principalele companii din sectorul mass-mediei;

| 18. | îndeamnă autoritățile naționale competente din statele membre ale UE și din țările partenere să organizeze dialoguri publice privind noile legi care au un impact direct asupra libertății de exprimare și asupra libertății mass-mediei, precum și să includă societatea civilă și să consulte organismele din sectorul mass-mediei ca parte a procesului de elaborare a legislației; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă autoritățile naționale competente din statele membre ale UE și din țările partenere să organizeze dialoguri publice privind noile legi care au un impact direct asupra libertății de exprimare și asupra libertății mass-mediei, precum și să includă societatea civilă și să consulte organismele din sectorul mass-mediei ca parte a procesului de elaborare a legislației;

| 19. | sprijină principiul reformelor legislative menite să restaureze sau să consolideze concurența echitabilă și loială pe piețele de media și să combată procesele de concentrare și deținerea de către stat sau exercitarea unei poziții dominante asupra diferitelor componente ale mass-mediei, inclusiv în ceea ce privește capacitatea de publicare și rețelele de distribuție; recomandă să se elaboreze o legislație care să asigure transparența structurilor de proprietate asupra organelor mass-mediei și a instrumentelor de finanțare; recomandă ca legislația care guvernează sectorul audiovizual al mass-mediei să limiteze posibilitățile de apariție a unor monopoluri ca urmare a deținerii de licențe multiple de emisie pe cale radio de către o singură persoană fizică sau juridică; |
| --- | --- |

19.

sprijină principiul reformelor legislative menite să restaureze sau să consolideze concurența echitabilă și loială pe piețele de media și să combată procesele de concentrare și deținerea de către stat sau exercitarea unei poziții dominante asupra diferitelor componente ale mass-mediei, inclusiv în ceea ce privește capacitatea de publicare și rețelele de distribuție; recomandă să se elaboreze o legislație care să asigure transparența structurilor de proprietate asupra organelor mass-mediei și a instrumentelor de finanțare; recomandă ca legislația care guvernează sectorul audiovizual al mass-mediei să limiteze posibilitățile de apariție a unor monopoluri ca urmare a deținerii de licențe multiple de emisie pe cale radio de către o singură persoană fizică sau juridică;

| 20. | solicită Comisiei și guvernelor țărilor din cadrul Parteneriatului estic să coopereze în vederea elaborării de noi măsuri de promovare a cooperării transnaționale și a alianțelor între presa scrisă și mass-media digitală în cadrul UE și pe teritoriul statelor vecine acesteia, cu scopul de a sprijini producția de conținut informațional de calitate și de a promova diversitatea lingvistică; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei și guvernelor țărilor din cadrul Parteneriatului estic să coopereze în vederea elaborării de noi măsuri de promovare a cooperării transnaționale și a alianțelor între presa scrisă și mass-media digitală în cadrul UE și pe teritoriul statelor vecine acesteia, cu scopul de a sprijini producția de conținut informațional de calitate și de a promova diversitatea lingvistică;

| 21. | sprijină modificările aduse legislației privind defăimarea a țărilor partenere prin care este abolită incriminarea actelor de defăimare și se stabilesc limite rezonabile pentru despăgubirile acordate pentru prejudiciul moral suferit; |
| --- | --- |

21.

sprijină modificările aduse legislației privind defăimarea a țărilor partenere prin care este abolită incriminarea actelor de defăimare și se stabilesc limite rezonabile pentru despăgubirile acordate pentru prejudiciul moral suferit;

Consolidarea încrederii publicului în mass-media și în profesionalismul jurnaliștilor

| 22. | salută eforturile semnificative depuse de UE și de țările partenere pentru a asigura menținerea și dezvoltarea unui jurnalism responsabil și de bună calitate, a sprijini sistemele de autoreglementare ale mass-mediei, a promova standardele privind etica în jurnalism și a dezvolta oportunități de formare profesională pentru jurnaliști; |
| --- | --- |

22.

salută eforturile semnificative depuse de UE și de țările partenere pentru a asigura menținerea și dezvoltarea unui jurnalism responsabil și de bună calitate, a sprijini sistemele de autoreglementare ale mass-mediei, a promova standardele privind etica în jurnalism și a dezvolta oportunități de formare profesională pentru jurnaliști;

| 23. | constată, cu toate acestea, că încrederea publicului în mass-media rămâne scăzută și subliniază importanța alfabetizării mediatice, a transparenței în ceea ce privește legăturile economice dintre mass-media și mediile politice și economice, a dezvoltării eticii profesionale în rândul jurnaliștilor și a calității conținutului mediatic, ca principali factori care determină nivelul încrederii cetățenilor; recomandă să se depună eforturi suplimentare pentru a elabora cursuri de formare și programe de îndrumare pentru tinerii jurnaliști și să se adopte măsuri pentru ca premiile acordate tinerilor profesioniști în cadrul Parteneriatului estic să beneficieze de o vizibilitate sporită; |
| --- | --- |

23.

constată, cu toate acestea, că încrederea publicului în mass-media rămâne scăzută și subliniază importanța alfabetizării mediatice, a transparenței în ceea ce privește legăturile economice dintre mass-media și mediile politice și economice, a dezvoltării eticii profesionale în rândul jurnaliștilor și a calității conținutului mediatic, ca principali factori care determină nivelul încrederii cetățenilor; recomandă să se depună eforturi suplimentare pentru a elabora cursuri de formare și programe de îndrumare pentru tinerii jurnaliști și să se adopte măsuri pentru ca premiile acordate tinerilor profesioniști în cadrul Parteneriatului estic să beneficieze de o vizibilitate sporită;

| 24. | îndeamnă asociațiile profesionale ale jurnaliștilor să sensibilizeze publicul cu privire la cazurile în care jurnaliștii sau editorii de presă au acționat în moduri care sunt în contradicție flagrantă cu responsabilitatea lor morală; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă asociațiile profesionale ale jurnaliștilor să sensibilizeze publicul cu privire la cazurile în care jurnaliștii sau editorii de presă au acționat în moduri care sunt în contradicție flagrantă cu responsabilitatea lor morală;

Consolidarea cooperării în demersurile de combatere a propagandei în cadrul Parteneriatului estic cu respectarea deplină a drepturilor omului și a libertății de exprimare

| 25. | condamnă politicile axate pe propagandă și dezinformare, precum și politicile care pun accentul pe confruntare, deoarece acestea pot incita la violență și la ură și pot încuraja, de asemenea, intoleranța și discriminarea; |
| --- | --- |

25.

condamnă politicile axate pe propagandă și dezinformare, precum și politicile care pun accentul pe confruntare, deoarece acestea pot incita la violență și la ură și pot încuraja, de asemenea, intoleranța și discriminarea;

| 26. | denunță politica aplicată de guvernul rus, prin care acesta încearcă să influențeze opinia publică de pe întreg continentul european, să discrediteze UE și să creeze clivaje în cadrul statelor membre și al țărilor din cadrul Parteneriatului estic prin utilizarea unor organe ale mass-mediei ruse controlate de stat pentru a difuza știri false și informații factuale distorsionate; |
| --- | --- |

26.

denunță politica aplicată de guvernul rus, prin care acesta încearcă să influențeze opinia publică de pe întreg continentul european, să discrediteze UE și să creeze clivaje în cadrul statelor membre și al țărilor din cadrul Parteneriatului estic prin utilizarea unor organe ale mass-mediei ruse controlate de stat pentru a difuza știri false și informații factuale distorsionate;

| 27. | solicită autorităților competente ale instituțiilor UE, statelor membre și țărilor partenere să ia toate măsurile necesare pentru a combate riscurile menționate mai sus și pentru a proteja respectivele lor canale mass-media de atacuri cibernetice sau de pirateria informatică; subliniază că este nevoie de o monitorizare atentă a expunerii mass-mediei din UE și din țările partenere la presiuni externe; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea profundă în legătură cu anumite tipuri de măsuri extreme, cum ar fi blocarea sau închiderea anumitor canale sau site-uri internet care difuzează programe de televiziune sau blocarea nejustificată a accesului jurnaliștilor; |
| --- | --- |

27.

solicită autorităților competente ale instituțiilor UE, statelor membre și țărilor partenere să ia toate măsurile necesare pentru a combate riscurile menționate mai sus și pentru a proteja respectivele lor canale mass-media de atacuri cibernetice sau de pirateria informatică; subliniază că este nevoie de o monitorizare atentă a expunerii mass-mediei din UE și din țările partenere la presiuni externe; își exprimă, cu toate acestea, îngrijorarea profundă în legătură cu anumite tipuri de măsuri extreme, cum ar fi blocarea sau închiderea anumitor canale sau site-uri internet care difuzează programe de televiziune sau blocarea nejustificată a accesului jurnaliștilor;

| 28. | salută Planul de acțiune al UE privind comunicarea strategică și faptul că Comisia și SEAE au identificat comunicarea strategică mai eficientă, mai clară și mai precis orientată drept una dintre cele douăzeci de priorități-cheie din agenda Parteneriatului estic, care urmează să fie prezentate în cadrul următorului summit din noiembrie 2017; |
| --- | --- |

28.

salută Planul de acțiune al UE privind comunicarea strategică și faptul că Comisia și SEAE au identificat comunicarea strategică mai eficientă, mai clară și mai precis orientată drept una dintre cele douăzeci de priorități-cheie din agenda Parteneriatului estic, care urmează să fie prezentate în cadrul următorului summit din noiembrie 2017;

| 29. | subliniază că aceste eforturi trebuie să fie continuate cu respectarea deplină a drepturilor omului și a libertății de exprimare; recomandă, prin urmare, să se pună accentul pe îmbunătățirea rezilienței mass-mediei în raport cu propaganda și presiunile externe și pe dezvoltarea de instrumente pentru identificarea conținuturilor menite să manipuleze opinia publică; consideră că cea mai bună modalitate de a combate propaganda este aceea de a promova difuzarea de informații factuale, de înaltă calitate; |
| --- | --- |

29.

subliniază că aceste eforturi trebuie să fie continuate cu respectarea deplină a drepturilor omului și a libertății de exprimare; recomandă, prin urmare, să se pună accentul pe îmbunătățirea rezilienței mass-mediei în raport cu propaganda și presiunile externe și pe dezvoltarea de instrumente pentru identificarea conținuturilor menite să manipuleze opinia publică; consideră că cea mai bună modalitate de a combate propaganda este aceea de a promova difuzarea de informații factuale, de înaltă calitate;

| 30. | sprijină inițiativele de creare a unor rețele transnaționale finanțate de UE de verificatori ai informațiilor factuale, jurnaliști de investigație și cercetători, cu scopul de a monitoriza tentativele ostile de influențare a opiniei publice, oferind, astfel, decidenților politici baze factuale pentru a reacționa la campaniile ostile de dezinformare; |
| --- | --- |

30.

sprijină inițiativele de creare a unor rețele transnaționale finanțate de UE de verificatori ai informațiilor factuale, jurnaliști de investigație și cercetători, cu scopul de a monitoriza tentativele ostile de influențare a opiniei publice, oferind, astfel, decidenților politici baze factuale pentru a reacționa la campaniile ostile de dezinformare;

| 31. | sprijină organizațiile neguvernamentale de supraveghere din UE și în țările partenere care promovează gândirea critică și educația în domeniul digital și al mass-mediei și care combat răspândirea teoriilor conspirației și a dezinformării; |
| --- | --- |

31.

sprijină organizațiile neguvernamentale de supraveghere din UE și în țările partenere care promovează gândirea critică și educația în domeniul digital și al mass-mediei și care combat răspândirea teoriilor conspirației și a dezinformării;

| 32. | solicită UE să elaboreze comunicări strategice mai ferme, mai clare și mai precis orientate, cu scopul de a spori inteligibilitatea și credibilitatea UE în rândul cetățenilor din țările din cadrul Parteneriatului estic și, în același timp, de a spori inteligibilitatea și credibilitatea Parteneriatului estic în rândul cetățenilor UE; |
| --- | --- |

32.

solicită UE să elaboreze comunicări strategice mai ferme, mai clare și mai precis orientate, cu scopul de a spori inteligibilitatea și credibilitatea UE în rândul cetățenilor din țările din cadrul Parteneriatului estic și, în același timp, de a spori inteligibilitatea și credibilitatea Parteneriatului estic în rândul cetățenilor UE;

| 33. | condamnă cu fermitate răpirea, maltratarea și uciderea jurnaliștilor din zonele afectate de conflicte și din regiunile aflate sub ocupație ilegală de pe teritoriul Ucrainei (Crimeea și anumite părți ale regiunilor Donețk și Luhansk); subliniază necesitatea de a pune capăt impunității în cazul crimelor comise împotriva jurnaliștilor și de a-i aduce pe cei vinovați în fața justiției; |
| --- | --- |

33.

condamnă cu fermitate răpirea, maltratarea și uciderea jurnaliștilor din zonele afectate de conflicte și din regiunile aflate sub ocupație ilegală de pe teritoriul Ucrainei (Crimeea și anumite părți ale regiunilor Donețk și Luhansk); subliniază necesitatea de a pune capăt impunității în cazul crimelor comise împotriva jurnaliștilor și de a-i aduce pe cei vinovați în fața justiției;

| 34. | solicită țărilor partenere să introducă programe prin care să sprijine pluralismul și independența mass-mediei cu scopul de a asigura accesul cetățenilor la informații și de a consolida sprijinul public pentru UE; |
| --- | --- |

34.

solicită țărilor partenere să introducă programe prin care să sprijine pluralismul și independența mass-mediei cu scopul de a asigura accesul cetățenilor la informații și de a consolida sprijinul public pentru UE;

| 35. | constată că fiecare țară a Parteneriatului estic se confruntă cu provocări specifice și că o evaluare specifică a fiecărei țări ar permite punerea în aplicare mai eficace a raportului; |
| --- | --- |

35.

constată că fiecare țară a Parteneriatului estic se confruntă cu provocări specifice și că o evaluare specifică a fiecărei țări ar permite punerea în aplicare mai eficace a raportului;

| 36. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului responsabil pentru politica europeană de vecinătate și negocierile în vederea extinderii, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

36.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, comisarului responsabil pentru politica europeană de vecinătate și negocierile în vederea extinderii, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor din cadrul Parteneriatului estic.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/18

---

REZOLUȚIE

a Adunării Parlamentare Euronest referitoare la combaterea efectelor crizei economice asupra șomajului în rândul tinerilor din țările membre ale UE și ale Parteneriatului estic

(2018/C 99/06)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele Comisiei privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea sa în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele Comisiei privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea sa în aplicare,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate”, și concluziile Consiliului din 14 decembrie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 noiembrie 2015, intitulată „Revizuirea politicii europene de vecinătate”, și concluziile Consiliului din 14 decembrie 2015 privind revizuirea politicii europene de vecinătate,

| — | având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic, adoptată la Riga la 22 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a reuniunii la nivel înalt a Parteneriatului estic, adoptată la Riga la 22 mai 2015,

| — | având în vedere Documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 decembrie 2016, intitulat „Parteneriatul estic – axarea pe prioritățile principale și pe rezultate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 decembrie 2016, intitulat „Parteneriatul estic – axarea pe prioritățile principale și pe rezultate”,

| — | având în vedere Raportul analitic al politicii pentru tineret a Parteneriatului estic publicat de Comisie în decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul analitic al politicii pentru tineret a Parteneriatului estic publicat de Comisie în decembrie 2015,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016, intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” [COM(2016) 646], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 4 octombrie 2016, intitulată „Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, după trei ani” [COM(2016) 646],

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (1),

| — | având în vedere Studiul de impact privind Erasmus publicat de Comisie în septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Studiul de impact privind Erasmus publicat de Comisie în septembrie 2014,

| — | având în vedere noul pachet de asistență în valoare de 79,8 milioane EUR menit să stimuleze dezvoltarea socioeconomică și a IMM-urilor, capacitatea de inserție profesională a tinerilor și conectivitatea în țările membre ale Parteneriatului estic, anunțat de Comisie la 19 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul pachet de asistență în valoare de 79,8 milioane EUR menit să stimuleze dezvoltarea socioeconomică și a IMM-urilor, capacitatea de inserție profesională a tinerilor și conectivitatea în țările membre ale Parteneriatului estic, anunțat de Comisie la 19 septembrie 2016,

| — | având în vedere rezultatul celei de a doua sesiuni a Forumului Tineretului din cadrul Parteneriatului estic, organizate la Riga în perioada 10-11 februarie 2015 și axată pe încadrarea în muncă a tinerilor și pe cooperarea transsectorială în domeniul tineretului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul celei de a doua sesiuni a Forumului Tineretului din cadrul Parteneriatului estic, organizate la Riga în perioada 10-11 februarie 2015 și axată pe încadrarea în muncă a tinerilor și pe cooperarea transsectorială în domeniul tineretului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 mai 2013 referitoare la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în țările membre ale Parteneriatului estic (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 mai 2013 referitoare la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în țările membre ale Parteneriatului estic (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2015 intitulată „Proiect de raport comun 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperare europeană în domeniul tineretului (2010-2018)” (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2015 intitulată „Proiect de raport comun 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a cadrului reînnoit pentru cooperare europeană în domeniul tineretului (2010-2018)” (COM(2015)0429),

| — | având în vedere comunicatul ministerial de la Erevan, adoptat de Conferința ministerială a Spațiului european al învățământului superior (EHEA) organizată la Erevan în perioada 14-15 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul ministerial de la Erevan, adoptat de Conferința ministerială a Spațiului european al învățământului superior (EHEA) organizată la Erevan în perioada 14-15 mai 2015,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 1960 privind lupta împotriva discriminării în domeniul învățământului (CIDI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 1960 privind lupta împotriva discriminării în domeniul învățământului (CIDI),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU), în special obiectivul nr. 8, care face apel la guverne și la alți actori să se implice în „[p]romovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți”, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite (ONU), în special obiectivul nr. 8, care face apel la guverne și la alți actori să se implice în „[p]romovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a ocupării forței de muncă depline și productive, precum și a muncii decente pentru toți”,

| — | având în vedere Declarația Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă,

| A. | întrucât avem în prezent cea mai numeroasă generație tânără din istoria omenirii, cu 1,8 miliarde de tineri locuitori ai planetei, dintre care aproximativ 85 % trăiesc în țări cu economii emergente sau în curs de dezvoltare sau în state fragile; |
| --- | --- |

A.

întrucât avem în prezent cea mai numeroasă generație tânără din istoria omenirii, cu 1,8 miliarde de tineri locuitori ai planetei, dintre care aproximativ 85 % trăiesc în țări cu economii emergente sau în curs de dezvoltare sau în state fragile;

| B. | întrucât se preconizează că, din miliardul suplimentar de tineri care va intra pe piața muncii în următorul deceniu, doar 40 % va fi în măsură să obțină un loc de muncă dintre cele existente în prezent și întrucât economia mondială va trebui, prin urmare, să creeze 600 de milioane de noi locuri de muncă în următorii 10 ani – cinci milioane de locuri de muncă lunar – doar pentru a ține pasul cu ratele preconizate de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât se preconizează că, din miliardul suplimentar de tineri care va intra pe piața muncii în următorul deceniu, doar 40 % va fi în măsură să obțină un loc de muncă dintre cele existente în prezent și întrucât economia mondială va trebui, prin urmare, să creeze 600 de milioane de noi locuri de muncă în următorii 10 ani – cinci milioane de locuri de muncă lunar – doar pentru a ține pasul cu ratele preconizate de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor;

| C. | întrucât tinerii au fost afectați în mod deosebit de criza economică și financiară din ultimii zece ani; întrucât rata globală a șomajului în rândul tinerilor este în creștere, atingând un vârf istoric de peste 13 % în 2016 (de la 12,9 % în 2015), nivel la care se preconizează că se va menține în 2017; întrucât, prin urmare, numărul tinerilor șomeri din lume a crescut cu o jumătate de milion în 2016, ajungând la 71 de milioane, și este foarte probabil că va rămâne la același nivel în 2017; |
| --- | --- |

C.

întrucât tinerii au fost afectați în mod deosebit de criza economică și financiară din ultimii zece ani; întrucât rata globală a șomajului în rândul tinerilor este în creștere, atingând un vârf istoric de peste 13 % în 2016 (de la 12,9 % în 2015), nivel la care se preconizează că se va menține în 2017; întrucât, prin urmare, numărul tinerilor șomeri din lume a crescut cu o jumătate de milion în 2016, ajungând la 71 de milioane, și este foarte probabil că va rămâne la același nivel în 2017;

| D. | întrucât ODD nu vor fi îndeplinite dacă nu vor fi abordate provocările cu care se confruntă tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă în fiecare regiune a lumii; |
| --- | --- |

D.

întrucât ODD nu vor fi îndeplinite dacă nu vor fi abordate provocările cu care se confruntă tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă în fiecare regiune a lumii;

| E. | întrucât mai mult de 4,2 milioane de tineri (cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani) din UE erau șomeri în august 2016, iar șomajul pe termen lung în rândul tinerilor este în continuare prea ridicat în unele state membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai mult de 4,2 milioane de tineri (cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani) din UE erau șomeri în august 2016, iar șomajul pe termen lung în rândul tinerilor este în continuare prea ridicat în unele state membre;

| F. | întrucât studii ale Băncii Mondiale au arătat că, spre deosebire de alte regiuni, efectele crizei asupra șomajului din Europa și din Asia Centrală s-au prelungit, iar ratele șomajului nu au revenit la nivelurile din perioada anterioară crizei; |
| --- | --- |

F.

întrucât studii ale Băncii Mondiale au arătat că, spre deosebire de alte regiuni, efectele crizei asupra șomajului din Europa și din Asia Centrală s-au prelungit, iar ratele șomajului nu au revenit la nivelurile din perioada anterioară crizei;

| G. | întrucât ratele șomajului în rândul tinerilor din țările membre ale Parteneriatului estic variază considerabil, oscilând între 5 % și 33 % în 2015, din cauza diferențelor între piețele muncii naționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât ratele șomajului în rândul tinerilor din țările membre ale Parteneriatului estic variază considerabil, oscilând între 5 % și 33 % în 2015, din cauza diferențelor între piețele muncii naționale;

| H. | întrucât, pentru tineri, lipsa unor șanse de angajare viabile constituie deseori principalul factor care îi descurajează de la a-și căuta activ un loc de muncă; întrucât, în condițiile în care ratele șomajului în rândul tinerilor rămân în continuare ridicate, iar tranziția de la educație la încadrarea în muncă devine tot mai dificilă, un procent tot mai mare de tineri (peste 6,6 milioane de persoane cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani în 2015) se încadrează la categoria tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), o situație în care sunt expuși riscului de deteriorare a competențelor, de subocupare și de depresie; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru tineri, lipsa unor șanse de angajare viabile constituie deseori principalul factor care îi descurajează de la a-și căuta activ un loc de muncă; întrucât, în condițiile în care ratele șomajului în rândul tinerilor rămân în continuare ridicate, iar tranziția de la educație la încadrarea în muncă devine tot mai dificilă, un procent tot mai mare de tineri (peste 6,6 milioane de persoane cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani în 2015) se încadrează la categoria tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), o situație în care sunt expuși riscului de deteriorare a competențelor, de subocupare și de depresie;

| I. | întrucât lipsa competențelor necesare pentru locurile de muncă disponibile și necorelarea dintre educație și formare reprezintă cauze majore ale șomajului în rândul tinerilor; întrucât tinerii din ziua de astăzi, deși au studii și competențe superioare celor deținute de generațiile anterioare, se confruntă în continuare cu obstacole structurale semnificative atunci când încearcă să obțină locuri de muncă de calitate conforme cu standardele UE și naționale; întrucât criza șomajului în rândul tinerilor din Europa nu poate fi soluționată fără crearea eficientă și sustenabilă de locuri de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât lipsa competențelor necesare pentru locurile de muncă disponibile și necorelarea dintre educație și formare reprezintă cauze majore ale șomajului în rândul tinerilor; întrucât tinerii din ziua de astăzi, deși au studii și competențe superioare celor deținute de generațiile anterioare, se confruntă în continuare cu obstacole structurale semnificative atunci când încearcă să obțină locuri de muncă de calitate conforme cu standardele UE și naționale; întrucât criza șomajului în rândul tinerilor din Europa nu poate fi soluționată fără crearea eficientă și sustenabilă de locuri de muncă;

| J. | întrucât programele de consiliere eficiente au un impact pozitiv asupra rezultatelor economice și sociale; întrucât tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă și absolvenții ar trebui să recurgă în mai mare măsură la orientarea profesională și la serviciile de informare, care ar trebui, la rândul lor, să fie mai bine pregătite pentru a răspunde așteptărilor tinerilor care intră pe piața muncii; |
| --- | --- |

J.

întrucât programele de consiliere eficiente au un impact pozitiv asupra rezultatelor economice și sociale; întrucât tinerii aflați în căutarea unui loc de muncă și absolvenții ar trebui să recurgă în mai mare măsură la orientarea profesională și la serviciile de informare, care ar trebui, la rândul lor, să fie mai bine pregătite pentru a răspunde așteptărilor tinerilor care intră pe piața muncii;

| K. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) se numără printre cei mai importanți creatori de locuri de muncă pentru tineri, fiind responsabile pentru mai mult de 80 % din toate locurile de muncă și furnizând astfel un serviciu important pentru piața muncii în ansamblul ei, deoarece joacă un rol esențial în tranziția spre o economie nouă și sustenabilă; |
| --- | --- |

K.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) se numără printre cei mai importanți creatori de locuri de muncă pentru tineri, fiind responsabile pentru mai mult de 80 % din toate locurile de muncă și furnizând astfel un serviciu important pentru piața muncii în ansamblul ei, deoarece joacă un rol esențial în tranziția spre o economie nouă și sustenabilă;

| L. | întrucât toate politicile din domeniul abilităților, competențelor și educației trebuie să se întemeieze întâi de toate pe drepturi, să le dea tinerilor de ales și să îi emancipeze; întrucât este, prin urmare, extrem de important ca, pentru ca aceste politici să aibă succes, tinerii înșiși să fie principalele părți implicate, alături de instituțiile de învățământ, de întreprinderi și de organismele de formare; |
| --- | --- |

L.

întrucât toate politicile din domeniul abilităților, competențelor și educației trebuie să se întemeieze întâi de toate pe drepturi, să le dea tinerilor de ales și să îi emancipeze; întrucât este, prin urmare, extrem de important ca, pentru ca aceste politici să aibă succes, tinerii înșiși să fie principalele părți implicate, alături de instituțiile de învățământ, de întreprinderi și de organismele de formare;

| M. | întrucât integrarea timpurie, investițiile în educație și formare, accentul pe competențele practice și un sistem de învățământ dual care combină experiența profesională cu studiile au fost instrumente-cheie ce le-au permis unor state membre să fie mai rezistente decât altele în fața șomajului în creștere în rândul tinerilor pe perioada crizei; |
| --- | --- |

M.

întrucât integrarea timpurie, investițiile în educație și formare, accentul pe competențele practice și un sistem de învățământ dual care combină experiența profesională cu studiile au fost instrumente-cheie ce le-au permis unor state membre să fie mai rezistente decât altele în fața șomajului în creștere în rândul tinerilor pe perioada crizei;

| N. | întrucât Fundația Europeană de Formare joacă un rol esențial în facilitarea reformelor în învățământul profesional și în sistemele de învățământ și de formare profesională din țările membre ale Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

N.

întrucât Fundația Europeană de Formare joacă un rol esențial în facilitarea reformelor în învățământul profesional și în sistemele de învățământ și de formare profesională din țările membre ale Parteneriatului estic;

| O. | întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită tinerilor din categoria NEET, deoarece persoanele care aparțin acestui grup trec adeseori de la un loc de muncă temporar la altul sau intră în șomaj sau în perioade de inactivitate, chiar și atunci când se înregistrează o creștere economică puternică; întrucât inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, instituită printr-o decizie a Consiliului European în februarie 2013 și finanțată parțial din Fondul social european, s-a dovedit un instrument de succes al UE pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, în special în rândul grupului-țintă NEET; |
| --- | --- |

O.

întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită tinerilor din categoria NEET, deoarece persoanele care aparțin acestui grup trec adeseori de la un loc de muncă temporar la altul sau intră în șomaj sau în perioade de inactivitate, chiar și atunci când se înregistrează o creștere economică puternică; întrucât inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, instituită printr-o decizie a Consiliului European în februarie 2013 și finanțată parțial din Fondul social european, s-a dovedit un instrument de succes al UE pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, în special în rândul grupului-țintă NEET;

| P. | întrucât procentul de tineri din categoria NEET din Europa este deosebit de ridicat în special în rândul tinerelor și întrucât, prin urmare, trebuie să se acorde o atenție specială perspectivei de gen; |
| --- | --- |

P.

întrucât procentul de tineri din categoria NEET din Europa este deosebit de ridicat în special în rândul tinerelor și întrucât, prin urmare, trebuie să se acorde o atenție specială perspectivei de gen;

| Q. | întrucât, potrivit raportului privind impactul programului Erasmus publicat de Comisie în 2014, tinerii absolvenți care au dobândit competențe și experiență în străinătate prin intermediul programului Erasmus au oportunități cu mult mai bune și competențe îmbunătățite în comparație cu cei care nu și-au petrecut o perioadă de timp în altă țară; întrucât programul Leonardo destinat ucenicilor s-a bucurat de un succes similar; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit raportului privind impactul programului Erasmus publicat de Comisie în 2014, tinerii absolvenți care au dobândit competențe și experiență în străinătate prin intermediul programului Erasmus au oportunități cu mult mai bune și competențe îmbunătățite în comparație cu cei care nu și-au petrecut o perioadă de timp în altă țară; întrucât programul Leonardo destinat ucenicilor s-a bucurat de un succes similar;

| R. | întrucât un program desprins din programul Erasmus, denumit Erasmus pentru tineri antreprenori, le acordă tinerilor interesați de antreprenoriat șansa de a învăța și de a dobândi experiență lucrând împreună cu antreprenori experimentați care conduc o întreprindere mică în alte țări participante; |
| --- | --- |

R.

întrucât un program desprins din programul Erasmus, denumit Erasmus pentru tineri antreprenori, le acordă tinerilor interesați de antreprenoriat șansa de a învăța și de a dobândi experiență lucrând împreună cu antreprenori experimentați care conduc o întreprindere mică în alte țări participante;

| S. | întrucât crearea sustenabilă de locuri de muncă de calitate ar putea fi realizată prin investiții, de pildă, în locuri de muncă verzi, în energii din surse regenerabile, în locuințe durabile, în eficiență energetică, în cercetare și dezvoltare, în IT și în alte sectoare inovatoare care au capacitatea de a angaja un număr mare de tineri; |
| --- | --- |

S.

întrucât crearea sustenabilă de locuri de muncă de calitate ar putea fi realizată prin investiții, de pildă, în locuri de muncă verzi, în energii din surse regenerabile, în locuințe durabile, în eficiență energetică, în cercetare și dezvoltare, în IT și în alte sectoare inovatoare care au capacitatea de a angaja un număr mare de tineri;

| T. | întrucât accesul întârziat la piața muncii și perioadele lungi de șomaj afectează negativ perspectivele de carieră, remunerația, sănătatea și mobilitatea socială a tinerilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât accesul întârziat la piața muncii și perioadele lungi de șomaj afectează negativ perspectivele de carieră, remunerația, sănătatea și mobilitatea socială a tinerilor;

| U. | întrucât tinerii sunt un bun valoros pentru economia europeană și ar trebui sprijiniți în eforturile lor vizând dobândirea competențelor necesare pe piața muncii, anticipând nevoile de mâine, inclusiv programare și competențe digitale, care sunt indispensabile pentru activitatea economică în secolul XXI; |
| --- | --- |

U.

întrucât tinerii sunt un bun valoros pentru economia europeană și ar trebui sprijiniți în eforturile lor vizând dobândirea competențelor necesare pe piața muncii, anticipând nevoile de mâine, inclusiv programare și competențe digitale, care sunt indispensabile pentru activitatea economică în secolul XXI;

| V. | întrucât șomajul ridicat și inactivitatea, în special în rândul tinerilor, rămâne una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă țările din estul Europei, limitându-le perspectivele pentru standarde de viață mai bune și creștere economică; |
| --- | --- |

V.

întrucât șomajul ridicat și inactivitatea, în special în rândul tinerilor, rămâne una dintre cele mai mari provocări cu care se confruntă țările din estul Europei, limitându-le perspectivele pentru standarde de viață mai bune și creștere economică;

| W. | întrucât rata ridicată a șomajului îi determină pe tinerii care își caută un loc de muncă să lucreze împotriva voinței lor în posturi la negru, cu fracțiune de normă sau prost plătite; |
| --- | --- |

W.

întrucât rata ridicată a șomajului îi determină pe tinerii care își caută un loc de muncă să lucreze împotriva voinței lor în posturi la negru, cu fracțiune de normă sau prost plătite;

| X. | întrucât tinerii care se confruntă cu perspectiva șomajului, a sărăciei sau a formelor vulnerabile de încadrare în muncă au tendința să caute în afara țării învățământ mai bun și oportunități de angajare; întrucât migrația tinerilor afectează coeziunea socială și creșterea economică a țărilor membre ale Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

X.

întrucât tinerii care se confruntă cu perspectiva șomajului, a sărăciei sau a formelor vulnerabile de încadrare în muncă au tendința să caute în afara țării învățământ mai bun și oportunități de angajare; întrucât migrația tinerilor afectează coeziunea socială și creșterea economică a țărilor membre ale Parteneriatului estic și a statelor membre ale UE;

| Y. | întrucât există disparități semnificative între tineri și tinere în ceea ce privește majoritatea indicatorilor pieței muncii, în special în perioada de tranziție către vârsta adultă; întrucât aceste disparități pot reprezenta oportunități inegale și pot reflecta o discriminare socioeconomică și culturală adânc înrădăcinată care tinde să le dezavantajeze pe femei în mod disproporționat; |
| --- | --- |

Y.

întrucât există disparități semnificative între tineri și tinere în ceea ce privește majoritatea indicatorilor pieței muncii, în special în perioada de tranziție către vârsta adultă; întrucât aceste disparități pot reprezenta oportunități inegale și pot reflecta o discriminare socioeconomică și culturală adânc înrădăcinată care tinde să le dezavantajeze pe femei în mod disproporționat;

| Z. | întrucât tinerii proveniți din familii de imigranți prezintă rate mai scăzute de încadrare în muncă, educație și formare, |
| --- | --- |

Z.

întrucât tinerii proveniți din familii de imigranți prezintă rate mai scăzute de încadrare în muncă, educație și formare,

| 1. | subliniază că sistemele economice, de învățământ și de încadrare în muncă a tinerilor sunt priorități esențiale ale UE și ale țărilor est-europene și că partenerii sunt hotărâți să adopte inițiative concrete pentru a promova integrarea și capacitatea de inserție profesională pe piața muncii, în special în domeniul încadrării în muncă a tinerilor; reiterează că parlamentele partenere au enumerat în repetate rânduri încadrarea în muncă, educația și formarea printre cele mai importante priorități politice pentru statele membre și pentru țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

1.

subliniază că sistemele economice, de învățământ și de încadrare în muncă a tinerilor sunt priorități esențiale ale UE și ale țărilor est-europene și că partenerii sunt hotărâți să adopte inițiative concrete pentru a promova integrarea și capacitatea de inserție profesională pe piața muncii, în special în domeniul încadrării în muncă a tinerilor; reiterează că parlamentele partenere au enumerat în repetate rânduri încadrarea în muncă, educația și formarea printre cele mai importante priorități politice pentru statele membre și pentru țările din Parteneriatul estic;

| 2. | salută, în acest sens, inițiativele UE și ale membrilor Parteneriatului estic vizând introducerea unor strategii destinate tinerilor și unei legislații în domeniile educației și formării, încadrării în muncă, antreprenoriatului, incluziunii sociale și participării active la societatea civilă; invită UE și partenerii estici să consolideze implementarea strategiilor și legislației existente destinate tinerilor; încurajează ambele părți să stabilească obiective de calitate și criterii de referință pentru sisteme de educație incluzive care să asigure egalitatea, nediscriminarea și competențe civice; |
| --- | --- |

2.

salută, în acest sens, inițiativele UE și ale membrilor Parteneriatului estic vizând introducerea unor strategii destinate tinerilor și unei legislații în domeniile educației și formării, încadrării în muncă, antreprenoriatului, incluziunii sociale și participării active la societatea civilă; invită UE și partenerii estici să consolideze implementarea strategiilor și legislației existente destinate tinerilor; încurajează ambele părți să stabilească obiective de calitate și criterii de referință pentru sisteme de educație incluzive care să asigure egalitatea, nediscriminarea și competențe civice;

| 3. | invită UE și statele din Parteneriatul estic să dezvolte o abordare întemeiată pe drepturi pentru a combate șomajul în rândul tinerilor, axându-se pe locuri de muncă de calitate și pe implicarea tinerilor ca părți interesate în procesul de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

3.

invită UE și statele din Parteneriatul estic să dezvolte o abordare întemeiată pe drepturi pentru a combate șomajul în rândul tinerilor, axându-se pe locuri de muncă de calitate și pe implicarea tinerilor ca părți interesate în procesul de elaborare a politicilor;

| 4. | invită UE și țările membre ale Parteneriatului estic să se implice în schimburi de experiență privind crearea de locuri de muncă, implicarea tinerilor în politicile care îi vizează, protecția drepturilor economice, sociale și a drepturilor omului la locul de muncă și combaterea șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

4.

invită UE și țările membre ale Parteneriatului estic să se implice în schimburi de experiență privind crearea de locuri de muncă, implicarea tinerilor în politicile care îi vizează, protecția drepturilor economice, sociale și a drepturilor omului la locul de muncă și combaterea șomajului în rândul tinerilor;

| 5. | face apel la UE să intensifice cooperarea cu instituțiile financiare internaționale și cu organizațiile internaționale competente pentru dezvoltarea sectorului privat și pentru inițiative care promovează creșterea favorabilă incluziunii și încadrarea în muncă și care îmbunătățesc condițiile de viață ale cetățenilor, astfel cum se solicită în revizuirea politicii europene de vecinătate publicate în 2015; |
| --- | --- |

5.

face apel la UE să intensifice cooperarea cu instituțiile financiare internaționale și cu organizațiile internaționale competente pentru dezvoltarea sectorului privat și pentru inițiative care promovează creșterea favorabilă incluziunii și încadrarea în muncă și care îmbunătățesc condițiile de viață ale cetățenilor, astfel cum se solicită în revizuirea politicii europene de vecinătate publicate în 2015;

| 6. | subliniază că reducerea ratelor de abandon școlar ar asigura anual atât economiei europene, cât și economiilor țărilor din Parteneriatul estic mii de angajați mai bine calificați; |
| --- | --- |

6.

subliniază că reducerea ratelor de abandon școlar ar asigura anual atât economiei europene, cât și economiilor țărilor din Parteneriatul estic mii de angajați mai bine calificați;

| 7. | subliniază că este necesar să se combată fenomenul părăsirii timpurii a școlii, care poate fi primul pas spre sărăcia de-a lungul vieții, ducând la așa-numita „stigmatizare timpurie” și contribuind la șomaj; |
| --- | --- |

7.

subliniază că este necesar să se combată fenomenul părăsirii timpurii a școlii, care poate fi primul pas spre sărăcia de-a lungul vieții, ducând la așa-numita „stigmatizare timpurie” și contribuind la șomaj;

| 8. | subliniază că ar trebui abordată problema discriminării pe motiv de vârstă a solicitanților de prestații sociale, inclusiv de indemnizații de șomaj; |
| --- | --- |

8.

subliniază că ar trebui abordată problema discriminării pe motiv de vârstă a solicitanților de prestații sociale, inclusiv de indemnizații de șomaj;

| 9. | subliniază că este necesar să se promoveze politici de îmbunătățire a tranziției de la încadrarea informală în muncă la locurile de muncă de calitate, precum și să se elaboreze strategii pentru tranziția de la educație și formare la piața muncii; |
| --- | --- |

9.

subliniază că este necesar să se promoveze politici de îmbunătățire a tranziției de la încadrarea informală în muncă la locurile de muncă de calitate, precum și să se elaboreze strategii pentru tranziția de la educație și formare la piața muncii;

| 10. | subliniază că este important să se ofere sprijin tinerilor părinți, în special mamelor tinere, pentru a asigura capacitatea acestora de a câștiga un venit de subzistență și de a continua să studieze și să muncească conform abilităților lor, îndeplinindu-și totodată responsabilitățile de îngrijire; subliniază că sprijinul timpuriu și investițiile sunt esențiale pentru a se evita pierderi de venituri pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este important să se ofere sprijin tinerilor părinți, în special mamelor tinere, pentru a asigura capacitatea acestora de a câștiga un venit de subzistență și de a continua să studieze și să muncească conform abilităților lor, îndeplinindu-și totodată responsabilitățile de îngrijire; subliniază că sprijinul timpuriu și investițiile sunt esențiale pentru a se evita pierderi de venituri pe tot parcursul vieții;

| 11. | este de părere că promovarea unor oportunități mai numeroase și mai echitabile pentru tineri, îmbunătățirea incluziunii sociale, a egalității de șanse între femei și bărbați și a solidarității și combaterea tuturor formelor de discriminare, în special pe motiv de sex, rasă sau origine etnică și handicap, sunt esențiale pentru atingerea obiectivului vizând reducerea șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

11.

este de părere că promovarea unor oportunități mai numeroase și mai echitabile pentru tineri, îmbunătățirea incluziunii sociale, a egalității de șanse între femei și bărbați și a solidarității și combaterea tuturor formelor de discriminare, în special pe motiv de sex, rasă sau origine etnică și handicap, sunt esențiale pentru atingerea obiectivului vizând reducerea șomajului în rândul tinerilor;

| 12. | consideră că parlamentele țărilor membre ale Parteneriatului estic și Parlamentul European ar trebui să fie implicate în abordarea strategică a elaborării, implementării, monitorizării și evaluării inițiativelor de interes menite să sprijine încadrarea în muncă a tinerilor la toate nivelurile, precum și că Adunarea Parlamentară Euronest și-ar putea aduce o contribuție valoroasă la acest efort; |
| --- | --- |

12.

consideră că parlamentele țărilor membre ale Parteneriatului estic și Parlamentul European ar trebui să fie implicate în abordarea strategică a elaborării, implementării, monitorizării și evaluării inițiativelor de interes menite să sprijine încadrarea în muncă a tinerilor la toate nivelurile, precum și că Adunarea Parlamentară Euronest și-ar putea aduce o contribuție valoroasă la acest efort;

| 13. | invită statele membre să își intensifice schimburile cu țările din Parteneriatul estic de experiențe pozitive de creare a unor oportunități de angajare pentru tineri; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre să își intensifice schimburile cu țările din Parteneriatul estic de experiențe pozitive de creare a unor oportunități de angajare pentru tineri;

| 14. | încurajează partenerii estici să participe la o serie de programe ale UE destinate tinerilor, printre care se numără: Erasmus+, inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” și Garanția pentru tineret, EU4Youth, programele bilaterale și regionale de educație și formare profesională (EFP) și programul Europa creativă, precum și programele internaționale pentru tineri, ca, de pildă, Soluții pentru încadrarea în muncă a tinerilor (S4YE); consideră că tinerii studenți și ucenici care au dobândit competențe și experiență în străinătate au oportunități cu mult mai bune și competențe îmbunătățite în comparație cu cei care nu și-au petrecut o perioadă de timp în altă țară; |
| --- | --- |

14.

încurajează partenerii estici să participe la o serie de programe ale UE destinate tinerilor, printre care se numără: Erasmus+, inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” și Garanția pentru tineret, EU4Youth, programele bilaterale și regionale de educație și formare profesională (EFP) și programul Europa creativă, precum și programele internaționale pentru tineri, ca, de pildă, Soluții pentru încadrarea în muncă a tinerilor (S4YE); consideră că tinerii studenți și ucenici care au dobândit competențe și experiență în străinătate au oportunități cu mult mai bune și competențe îmbunătățite în comparație cu cei care nu și-au petrecut o perioadă de timp în altă țară;

| 15. | solicită majorarea finanțării pentru aceste programe ale UE destinate tinerilor, inclusiv pentru Garanția pentru tineret, pentru a se asigura valoarea adăugată și calitatea formării și a locurilor de muncă oferite; solicită să se ia în considerare majorarea limitei de vârstă pentru participarea la aceste programe, dat fiind faptul că, în realitate, numeroși absolvenți și tineri nou-intrați pe piața muncii au între 25 și 30 de ani; |
| --- | --- |

15.

solicită majorarea finanțării pentru aceste programe ale UE destinate tinerilor, inclusiv pentru Garanția pentru tineret, pentru a se asigura valoarea adăugată și calitatea formării și a locurilor de muncă oferite; solicită să se ia în considerare majorarea limitei de vârstă pentru participarea la aceste programe, dat fiind faptul că, în realitate, numeroși absolvenți și tineri nou-intrați pe piața muncii au între 25 și 30 de ani;

| 16. | invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic să asigure că sistemele lor de educație (generală, profesională și universitară) pregătesc în mod adecvat elevii și studenții pentru cariera profesională și să garanteze cooperarea strânsă între reprezentanții sectorului educației, serviciile sociale, angajatori și studenți; |
| --- | --- |

16.

invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic să asigure că sistemele lor de educație (generală, profesională și universitară) pregătesc în mod adecvat elevii și studenții pentru cariera profesională și să garanteze cooperarea strânsă între reprezentanții sectorului educației, serviciile sociale, angajatori și studenți;

| 17. | invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic și statele membre să asigure că fetele și tinerele sunt încurajate să studieze materii aparținând științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) și să îmbunătățească reprezentarea femeilor în domeniile STIM; |
| --- | --- |

17.

invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic și statele membre să asigure că fetele și tinerele sunt încurajate să studieze materii aparținând științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) și să îmbunătățească reprezentarea femeilor în domeniile STIM;

| 18. | subliniază că, deoarece educația și formarea sunt esențiale pentru promovarea incluziunii și egalității, ar trebui să se pună, de asemenea, accentul pe recunoașterea învățării non-formale și a abilităților de învățare informală dobândite prin intermediul programelor de mobilitate implementate în conformitate cu cadrul european sau național al calificărilor; încurajează statele membre să promoveze și să sprijine oportunitățile de mobilitate profesională în rândul tinerilor ucenici, pentru a le permite să-și dezvolte competențele intrând în contact cu alte sisteme de formare; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, deoarece educația și formarea sunt esențiale pentru promovarea incluziunii și egalității, ar trebui să se pună, de asemenea, accentul pe recunoașterea învățării non-formale și a abilităților de învățare informală dobândite prin intermediul programelor de mobilitate implementate în conformitate cu cadrul european sau național al calificărilor; încurajează statele membre să promoveze și să sprijine oportunitățile de mobilitate profesională în rândul tinerilor ucenici, pentru a le permite să-și dezvolte competențele intrând în contact cu alte sisteme de formare;

| 19. | subliniază că ar trebui promovată o tranziție lină de la educație la ocuparea unui loc de muncă, legând educația teoretică de pregătirea practică și oferind stagii de calitate, după cum stipulează Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor, precum și recunoscând calificările dobândite în educația formală și non-formală sau pe parcursul activităților de voluntariat; |
| --- | --- |

19.

subliniază că ar trebui promovată o tranziție lină de la educație la ocuparea unui loc de muncă, legând educația teoretică de pregătirea practică și oferind stagii de calitate, după cum stipulează Carta europeană a calității stagiilor și uceniciilor, precum și recunoscând calificările dobândite în educația formală și non-formală sau pe parcursul activităților de voluntariat;

| 20. | subliniază că instituirea unor zone bilaterale de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Ucraina, Georgia și Moldova asigură un instrument crucial pentru o apropiere modernă, transparentă și previzibilă în domeniile comerțului și reglementării, precum și pentru investiții străine directe care să ducă la crearea de locuri de muncă și creștere economică pe termen lung; recunoaște, în același timp, că țările din Parteneriatul estic pot urma căi diferite pentru a-și consolida relațiile economice și comerciale cu UE și cu vecinii lor; |
| --- | --- |

20.

subliniază că instituirea unor zone bilaterale de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare cu Ucraina, Georgia și Moldova asigură un instrument crucial pentru o apropiere modernă, transparentă și previzibilă în domeniile comerțului și reglementării, precum și pentru investiții străine directe care să ducă la crearea de locuri de muncă și creștere economică pe termen lung; recunoaște, în același timp, că țările din Parteneriatul estic pot urma căi diferite pentru a-și consolida relațiile economice și comerciale cu UE și cu vecinii lor;

| 21. | salută, în acest sens, faptul că acordurile de asociere, inclusiv acordurile bilaterale de liber schimb aprofundat și cuprinzător încheiate de UE cu Georgia, Ucraina și Moldova angajează UE și partenerii estici în consolidarea contactelor interpersonale, inclusiv prin cooperare și schimburi în domeniile științei și tehnologiei, afacerilor, tineretului, educației și culturii; reiterează faptul că colaborarea este esențială pentru orice efort de reluare a creșterii și de susținere a antreprenoriatului, investițiilor și creării de locuri de muncă în regiune; îndeamnă statele membre și țările din Parteneriatul estic să studieze posibilitatea creării unor programe mixte de angajare și burse pentru tineri în sectoarele economice cu potențial din regiune; |
| --- | --- |

21.

salută, în acest sens, faptul că acordurile de asociere, inclusiv acordurile bilaterale de liber schimb aprofundat și cuprinzător încheiate de UE cu Georgia, Ucraina și Moldova angajează UE și partenerii estici în consolidarea contactelor interpersonale, inclusiv prin cooperare și schimburi în domeniile științei și tehnologiei, afacerilor, tineretului, educației și culturii; reiterează faptul că colaborarea este esențială pentru orice efort de reluare a creșterii și de susținere a antreprenoriatului, investițiilor și creării de locuri de muncă în regiune; îndeamnă statele membre și țările din Parteneriatul estic să studieze posibilitatea creării unor programe mixte de angajare și burse pentru tineri în sectoarele economice cu potențial din regiune;

| 22. | subliniază că, în contextul libertății de circulație în cadrul Parteneriatului estic, mobilitatea forței de muncă ar trebui să rămână o opțiune pentru tineri și nu să devină o obligație de a-și câștiga existența în străinătate; subliniază că mobilitatea creează diverse provocări; subliniază că tinerii ar trebui să aibă șanse de angajare și în regiunile sau țările lor; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, în contextul libertății de circulație în cadrul Parteneriatului estic, mobilitatea forței de muncă ar trebui să rămână o opțiune pentru tineri și nu să devină o obligație de a-și câștiga existența în străinătate; subliniază că mobilitatea creează diverse provocări; subliniază că tinerii ar trebui să aibă șanse de angajare și în regiunile sau țările lor;

| 23. | subliniază impactul negativ al „exodului creierelor”, prin care tinerii înalt calificați își părăsesc țările de origine, îndeosebi țările mai mici unde angajații cu înaltă calificare sunt foarte valoroși; încurajează UE și partenerii estici să abordeze împreună migrația forței de muncă tinere dinspre țările Parteneriatului estic înspre UE, pentru a promova migrația circulară și a asigura tinerilor care se întorc acasă opțiuni de a-și găsi locuri de muncă de calitate și sustenabile acolo unde doresc; |
| --- | --- |

23.

subliniază impactul negativ al „exodului creierelor”, prin care tinerii înalt calificați își părăsesc țările de origine, îndeosebi țările mai mici unde angajații cu înaltă calificare sunt foarte valoroși; încurajează UE și partenerii estici să abordeze împreună migrația forței de muncă tinere dinspre țările Parteneriatului estic înspre UE, pentru a promova migrația circulară și a asigura tinerilor care se întorc acasă opțiuni de a-și găsi locuri de muncă de calitate și sustenabile acolo unde doresc;

| 24. | îndeamnă UE, dacă este cazul, să își recalibreze relațiile cu partenerii estici pe baza unor interese comune împărtășite și a meritelor celor din urmă, în special în ceea ce privește dezvoltarea economică, punând accentul pe încadrarea în muncă a tinerilor; îndeamnă, de asemenea, UE să ajute țările din Parteneriatul estic să își accelereze reforma politicilor industriale pentru a promova tranziția către o economie competitivă bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă UE, dacă este cazul, să își recalibreze relațiile cu partenerii estici pe baza unor interese comune împărtășite și a meritelor celor din urmă, în special în ceea ce privește dezvoltarea economică, punând accentul pe încadrarea în muncă a tinerilor; îndeamnă, de asemenea, UE să ajute țările din Parteneriatul estic să își accelereze reforma politicilor industriale pentru a promova tranziția către o economie competitivă bazată pe cunoaștere;

| 25. | solicită Comisiei să utilizeze pe deplin toate mecanismele existente în cadrul Instrumentului european de vecinătate, în special cele axate pe tineri, pentru a susține crearea de locuri de muncă în țările din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să utilizeze pe deplin toate mecanismele existente în cadrul Instrumentului european de vecinătate, în special cele axate pe tineri, pentru a susține crearea de locuri de muncă în țările din Parteneriatul estic;

| 26. | observă că fondurile UE pot servi ca instrument remarcabil de promovare a creșterii și dezvoltării oportunităților; solicită majorarea finanțării pentru activitățile de informare cu privire la instrumentele financiare ale UE și extinderea, în cercurile universitare și de afaceri, a gamei de cunoștințe și competențe necesare pentru a solicita fonduri și a elabora și gestiona proiecte; |
| --- | --- |

26.

observă că fondurile UE pot servi ca instrument remarcabil de promovare a creșterii și dezvoltării oportunităților; solicită majorarea finanțării pentru activitățile de informare cu privire la instrumentele financiare ale UE și extinderea, în cercurile universitare și de afaceri, a gamei de cunoștințe și competențe necesare pentru a solicita fonduri și a elabora și gestiona proiecte;

| 27. | subliniază necesitatea creșterii rolului sectorului privat în crearea de locuri de muncă; prin urmare, îndeamnă autoritățile din țările Parteneriatului estic să elaboreze un set de stimulente pentru întreprinderile private care creează locuri de muncă, de exemplu prin relaxarea cerințelor administrative și financiare existente la înființarea și administrarea unei afaceri prin simplificarea procedurilor și prin facilitarea accesului întreprinderilor nou-înființate la credite, capital de risc și microfinanțare; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea creșterii rolului sectorului privat în crearea de locuri de muncă; prin urmare, îndeamnă autoritățile din țările Parteneriatului estic să elaboreze un set de stimulente pentru întreprinderile private care creează locuri de muncă, de exemplu prin relaxarea cerințelor administrative și financiare existente la înființarea și administrarea unei afaceri prin simplificarea procedurilor și prin facilitarea accesului întreprinderilor nou-înființate la credite, capital de risc și microfinanțare;

| 28. | subliniază că este necesar să se dezvolte activitățile independente în rândul tinerilor, extinderea accesului la credite preferențiale și dezvoltarea competențelor antreprenoriale; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este necesar să se dezvolte activitățile independente în rândul tinerilor, extinderea accesului la credite preferențiale și dezvoltarea competențelor antreprenoriale;

| 29. | subliniază că, deși întreprinderile, inclusiv IMM-urile, joacă un rol-cheie în formarea tinerilor pentru a dobândi competențe necesare în viața profesională, aceștia au nevoie și de formare în domeniul antreprenoriatului în cel mai larg sens al termenului; încurajează, prin urmare, includerea în programele școlare a unor cursuri de formare a competențelor profesionale necesare pentru a putea demara și administra o afacere; încurajează, de asemenea, stimularea competențelor, a abilităților și cunoștințelor antreprenoriale transversale, transmise în mod eficace prin experiențe directe și practice în viața reală; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, deși întreprinderile, inclusiv IMM-urile, joacă un rol-cheie în formarea tinerilor pentru a dobândi competențe necesare în viața profesională, aceștia au nevoie și de formare în domeniul antreprenoriatului în cel mai larg sens al termenului; încurajează, prin urmare, includerea în programele școlare a unor cursuri de formare a competențelor profesionale necesare pentru a putea demara și administra o afacere; încurajează, de asemenea, stimularea competențelor, a abilităților și cunoștințelor antreprenoriale transversale, transmise în mod eficace prin experiențe directe și practice în viața reală;

| 30. | invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic să elaboreze strategii naționale cuprinzătoare privind ocuparea forței de muncă, cu un accent puternic pe tineri, conform recomandării Declarației OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă; le invită, de asemenea, să consolideze agențiile naționale de ocupare a forței de muncă, după caz, transformându-le în organisme centrale care pot oferi sprijin esențial tinerilor, pot întocmi un registru unificat al șomerilor și pot asigura un cadru cuprinzător pentru planurile de acțiune sectoriale propuse în pachetele privind ocuparea forței de muncă prezentate de guvernele respective; |
| --- | --- |

30.

invită guvernele țărilor din Parteneriatul estic să elaboreze strategii naționale cuprinzătoare privind ocuparea forței de muncă, cu un accent puternic pe tineri, conform recomandării Declarației OIM privind justiția socială pentru o globalizare echitabilă; le invită, de asemenea, să consolideze agențiile naționale de ocupare a forței de muncă, după caz, transformându-le în organisme centrale care pot oferi sprijin esențial tinerilor, pot întocmi un registru unificat al șomerilor și pot asigura un cadru cuprinzător pentru planurile de acțiune sectoriale propuse în pachetele privind ocuparea forței de muncă prezentate de guvernele respective;

| 31. | subliniază că este necesar ca UE să își consulte partenerii în privința înființării în cadrul Parteneriatului estic a unui grup privind încadrarea în muncă și capacitatea de inserție profesională a tinerilor, astfel cum s-a solicitat în Revizuirea politicii europene de vecinătate a UE din 2015; |
| --- | --- |

31.

subliniază că este necesar ca UE să își consulte partenerii în privința înființării în cadrul Parteneriatului estic a unui grup privind încadrarea în muncă și capacitatea de inserție profesională a tinerilor, astfel cum s-a solicitat în Revizuirea politicii europene de vecinătate a UE din 2015;

| 32. | invită UE și statele membre să creeze noi alianțe cu sectorul privat și cu instituțiile financiare internaționale în sprijinul strategiilor pentru creștere, crearea de locuri de muncă și tineret, conform Revizuirii politicii europene de vecinătate a UE și ținând cont totodată de parteneriatul cu coaliția alcătuită din mai multe părți interesate reunite sub numele de Soluții pentru încadrarea în muncă a tinerilor (SY4E), sponsorizată de Banca Mondială; |
| --- | --- |

32.

invită UE și statele membre să creeze noi alianțe cu sectorul privat și cu instituțiile financiare internaționale în sprijinul strategiilor pentru creștere, crearea de locuri de muncă și tineret, conform Revizuirii politicii europene de vecinătate a UE și ținând cont totodată de parteneriatul cu coaliția alcătuită din mai multe părți interesate reunite sub numele de Soluții pentru încadrarea în muncă a tinerilor (SY4E), sponsorizată de Banca Mondială;

| 33. | evidențiază activitatea depusă de UE pentru estimarea în avans a competențelor necesare, în special în ceea ce privește locurile de muncă verzi și TIC, și consideră că corelarea competențelor cu oportunitățile de angajare disponibile sau predictibile ar trebui să rămână o prioritate de vârf pentru UE și pentru partenerii estici; |
| --- | --- |

33.

evidențiază activitatea depusă de UE pentru estimarea în avans a competențelor necesare, în special în ceea ce privește locurile de muncă verzi și TIC, și consideră că corelarea competențelor cu oportunitățile de angajare disponibile sau predictibile ar trebui să rămână o prioritate de vârf pentru UE și pentru partenerii estici;

| 34. | subliniază că intensificarea cooperării în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și dezvoltarea de noi programe de burse și cursuri de formare, precum și facilitarea participării la programul Erasmus+ ar asigura dezvoltarea competențelor și ar permite tinerilor din țările Parteneriatului estic să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și viceversa, oferindu-le oportunități mai bune și facilitându-le încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

34.

subliniază că intensificarea cooperării în ceea ce privește schimburile de tineri și studenți și dezvoltarea de noi programe de burse și cursuri de formare, precum și facilitarea participării la programul Erasmus+ ar asigura dezvoltarea competențelor și ar permite tinerilor din țările Parteneriatului estic să se familiarizeze cu Uniunea Europeană și viceversa, oferindu-le oportunități mai bune și facilitându-le încadrarea în muncă;

| 35. | invită UE și guvernele din țările Parteneriatului estic să încurajeze, să promoveze și să reformeze mediul de afaceri; subliniază importanța dezvoltării prin intermediul antreprenoriatului și al IMM-urilor; afirmă din nou că acest sector creează numeroase oportunități de angajare, inclusiv pentru tineri; |
| --- | --- |

35.

invită UE și guvernele din țările Parteneriatului estic să încurajeze, să promoveze și să reformeze mediul de afaceri; subliniază importanța dezvoltării prin intermediul antreprenoriatului și al IMM-urilor; afirmă din nou că acest sector creează numeroase oportunități de angajare, inclusiv pentru tineri;

| 36. | încurajează UE și guvernele țărilor din Parteneriatul estic să armonizeze mediul digital și să sprijine eforturile de implementare a unei economii digitale care le servește mai bine colaborarea; subliniază că o astfel de economie ar crea locuri de muncă, nu în ultimul rând pentru tineri; |
| --- | --- |

36.

încurajează UE și guvernele țărilor din Parteneriatul estic să armonizeze mediul digital și să sprijine eforturile de implementare a unei economii digitale care le servește mai bine colaborarea; subliniază că o astfel de economie ar crea locuri de muncă, nu în ultimul rând pentru tineri;

| 37. | invită UE și guvernele țărilor din Parteneriatul estic să promoveze agricultura; subliniază importanța reală a acestui sector; subliniază că modernizarea și diversificarea în zonele rurale sunt necesare pentru crearea de locuri de muncă și pentru atragerea tinerilor care să contribuie la dezvoltarea și la creșterea acestui sector; |
| --- | --- |

37.

invită UE și guvernele țărilor din Parteneriatul estic să promoveze agricultura; subliniază importanța reală a acestui sector; subliniază că modernizarea și diversificarea în zonele rurale sunt necesare pentru crearea de locuri de muncă și pentru atragerea tinerilor care să contribuie la dezvoltarea și la creșterea acestui sector;

| 38. | subliniază că, pentru a evalua calitatea educației și pentru a le asigura tinerilor competențele (calificările) cerute pe piața muncii, sunt necesare anchete și sondaje regulate privind nivelul de încadrare în muncă a tinerilor după absolvire (inclusiv în funcție de profesie), alături de definirea unui set de indicatori pentru a clarifica natura acestor cifre; |
| --- | --- |

38.

subliniază că, pentru a evalua calitatea educației și pentru a le asigura tinerilor competențele (calificările) cerute pe piața muncii, sunt necesare anchete și sondaje regulate privind nivelul de încadrare în muncă a tinerilor după absolvire (inclusiv în funcție de profesie), alături de definirea unui set de indicatori pentru a clarifica natura acestor cifre;

| 39. | instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE și guvernelor și parlamentelor din statele membre și din țările membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

39.

instruiește copreședinții să transmită această rezoluție președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE și guvernelor și parlamentelor din statele membre și din țările membre ale Parteneriatului estic.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/24

---

REZOLUȚIA

Adunării Parlamentare Euronest referitoare la situația femeilor pe piața forței de muncă din țările partenere din Europa de Est

(2018/C 99/07)

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic (Vilnius, 28-29 noiembrie 2013), intitulată „Parteneriatul Estic: calea de urmat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic (Vilnius, 28-29 noiembrie 2013), intitulată „Parteneriatul Estic: calea de urmat”,

| — | având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, desfășurat la Varșovia, pe 29-30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Summitului Parteneriatului Estic, desfășurat la Varșovia, pe 29-30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2016 referitoare la drepturile femeilor în statele Parteneriatului Estic (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 decembrie 2016 referitoare la drepturile femeilor în statele Parteneriatului Estic (1),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului – poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 23 octombrie 2013 referitoare la politica europeană de vecinătate: către o consolidare a parteneriatului – poziția Parlamentului European privind rapoartele din 2012 (2),

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare Euronest din 3 mai 2011,

| A. | întrucât, conform declarației de la Praga, parteneriatul are la bază angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept și respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât Declarația de la Riga a menționat egalitatea de gen ca „un nou domeniu promițător de cooperare”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, conform declarației de la Praga, parteneriatul are la bază angajamentul respectării principiilor dreptului internațional și a valorilor fundamentale, printre care democrația, statul de drept și respectul pentru drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât Declarația de la Riga a menționat egalitatea de gen ca „un nou domeniu promițător de cooperare”;

| B. | întrucât o mai bună diferențiere între țările partenere și o mai mare responsabilitate a acestora reprezintă principiile esențiale pentru Politica europeană de vecinătate (PEV) revizuită, ținând seama de situația fiecărei țări; |
| --- | --- |

B.

întrucât o mai bună diferențiere între țările partenere și o mai mare responsabilitate a acestora reprezintă principiile esențiale pentru Politica europeană de vecinătate (PEV) revizuită, ținând seama de situația fiecărei țări;

| C. | întrucât trebuie să se acorde atenția cuvenită obiectivului realizării egalității de gen și capacitării tuturor femeilor și fetelor, consacrat în cel de-al cincilea obiectiv de dezvoltare sustenabilă aprobat pentru perioada 2016-2030 la Summitul ONU pentru dezvoltare sustenabilă din 25-27 septembrie 2015, la sediul ONU din New York; |
| --- | --- |

C.

întrucât trebuie să se acorde atenția cuvenită obiectivului realizării egalității de gen și capacitării tuturor femeilor și fetelor, consacrat în cel de-al cincilea obiectiv de dezvoltare sustenabilă aprobat pentru perioada 2016-2030 la Summitul ONU pentru dezvoltare sustenabilă din 25-27 septembrie 2015, la sediul ONU din New York;

| D. | întrucât egalitatea de gen este consacrată în Constituțiile și sistemele juridice din toate țările Parteneriatul Estic, și toate statele au ratificat fără rezerve majoritatea convențiilor internaționale importante din acest domeniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât egalitatea de gen este consacrată în Constituțiile și sistemele juridice din toate țările Parteneriatul Estic, și toate statele au ratificat fără rezerve majoritatea convențiilor internaționale importante din acest domeniu;

| E. | întrucât toate țările Parteneriatului Estic au elaborat strategii, programe sau planuri de acțiune pentru a îmbunătăți situația femeilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât toate țările Parteneriatului Estic au elaborat strategii, programe sau planuri de acțiune pentru a îmbunătăți situația femeilor;

| F. | întrucât segregarea orizontală și verticală în angajarea femeilor pe piața muncii din statele Parteneriatului Estic este în continuare profund înrădăcinată în normele culturale și sociale; întrucât femeile au de dus și povara unui „al doilea schimb” de muncă, adică munca neremunerată casnică; |
| --- | --- |

F.

întrucât segregarea orizontală și verticală în angajarea femeilor pe piața muncii din statele Parteneriatului Estic este în continuare profund înrădăcinată în normele culturale și sociale; întrucât femeile au de dus și povara unui „al doilea schimb” de muncă, adică munca neremunerată casnică;

| G. | întrucât stereotipurile au un impact negativ asupra rolului pe care îl pot avea femeile, se pot reflecta în opțiunile educaționale și de formare și se pot perpetua pe piața muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât stereotipurile au un impact negativ asupra rolului pe care îl pot avea femeile, se pot reflecta în opțiunile educaționale și de formare și se pot perpetua pe piața muncii;

| H. | întrucât, deși există diferențe semnificative între partenerii din Europa de Est în ceea ce privește prevalența violenței împotriva femeilor, rata acesteia este relativ ridicată; întrucât riscul de violență este mult mai mare pentru femeile din minoritățile etnice, cum ar fi femeile rome; întrucât femeile și fetele de etnie romă se confruntă cu o dublă discriminare, pe motiv de gen și de origine etnică, demonstrată de nivelurile mai scăzute de educație, de rata substanțial mai mare a șomajului și de sănătatea mai precară în raport cu restul populației; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși există diferențe semnificative între partenerii din Europa de Est în ceea ce privește prevalența violenței împotriva femeilor, rata acesteia este relativ ridicată; întrucât riscul de violență este mult mai mare pentru femeile din minoritățile etnice, cum ar fi femeile rome; întrucât femeile și fetele de etnie romă se confruntă cu o dublă discriminare, pe motiv de gen și de origine etnică, demonstrată de nivelurile mai scăzute de educație, de rata substanțial mai mare a șomajului și de sănătatea mai precară în raport cu restul populației;

| I. | întrucât, în Ucraina, peste 1,5 milioane de persoane – dintre care două treimi sunt femei și copii – au fost strămutate în interiorul țării de la începutul atacurilor forțelor teroriste și suferă din cauza îngreunării accesului la servicii medicale, locuințe și locuri de muncă; întrucât fetele de etnie romă din Moldova petrec, în medie, mai puțin de patru ani în școală, față de 11 ani în cazul fetelor de altă etnie, ca urmare a faptului că au copii și se căsătoresc devreme, a sarcinilor neplanificate și a responsabilităților de îngrijire a copiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în Ucraina, peste 1,5 milioane de persoane – dintre care două treimi sunt femei și copii – au fost strămutate în interiorul țării de la începutul atacurilor forțelor teroriste și suferă din cauza îngreunării accesului la servicii medicale, locuințe și locuri de muncă; întrucât fetele de etnie romă din Moldova petrec, în medie, mai puțin de patru ani în școală, față de 11 ani în cazul fetelor de altă etnie, ca urmare a faptului că au copii și se căsătoresc devreme, a sarcinilor neplanificate și a responsabilităților de îngrijire a copiilor;

| J. | întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să asigure protecția, respectarea și exercitarea drepturilor omului în cazul femeilor și fetelor; întrucât egalitatea de gen rămâne o prioritate orizontală în cadrul PEV și al Instrumentului european de vecinătate (IEV) și întrucât PEV revizuită ar trebui să prevadă un sprijin crescut pentru societatea civilă și o atenție reînnoită pentru importanța egalității de gen; întrucât societatea civilă joacă un rol foarte important în realizarea egalității de gen în Parteneriatul Estic; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE și statele sale membre s-au angajat să asigure protecția, respectarea și exercitarea drepturilor omului în cazul femeilor și fetelor; întrucât egalitatea de gen rămâne o prioritate orizontală în cadrul PEV și al Instrumentului european de vecinătate (IEV) și întrucât PEV revizuită ar trebui să prevadă un sprijin crescut pentru societatea civilă și o atenție reînnoită pentru importanța egalității de gen; întrucât societatea civilă joacă un rol foarte important în realizarea egalității de gen în Parteneriatul Estic;

Egalitatea de gen: cadrul normativ

| 1. | subliniază că toate statele membre ale UE și toți partenerii din Europa de Est au semnat și ratificat Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW); |
| --- | --- |

1.

subliniază că toate statele membre ale UE și toți partenerii din Europa de Est au semnat și ratificat Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW);

| 2. | reamintește că, în timp ce partea a III-a (articolele 10-14) descrie drepturile economice și sociale ale femeilor, articolul 11 din Convenție se concentrează direct asupra ocupării forței de muncă: dreptul la aceleași oportunități de angajare, la alegerea liberă a profesiei, la promovare, la siguranța locului de muncă și la toate beneficiile și condițiile de serviciu, la formare profesională, remunerație egală, securitate socială și la concediu de maternitate, precum și la interzicerea concedierii pe motiv de sarcină; |
| --- | --- |

2.

reamintește că, în timp ce partea a III-a (articolele 10-14) descrie drepturile economice și sociale ale femeilor, articolul 11 din Convenție se concentrează direct asupra ocupării forței de muncă: dreptul la aceleași oportunități de angajare, la alegerea liberă a profesiei, la promovare, la siguranța locului de muncă și la toate beneficiile și condițiile de serviciu, la formare profesională, remunerație egală, securitate socială și la concediu de maternitate, precum și la interzicerea concedierii pe motiv de sarcină;

| 3. | subliniază, de asemenea, că articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TEU) prevăd că egalitatea de gen este unul dintre principiile cele mai importante pe care se întemeiază UE; reamintește că articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede obligativitatea asigurării egalității între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea; |
| --- | --- |

3.

subliniază, de asemenea, că articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TEU) prevăd că egalitatea de gen este unul dintre principiile cele mai importante pe care se întemeiază UE; reamintește că articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede obligativitatea asigurării egalității între femei și bărbați în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea;

| 4. | reamintește că articolul 21 din TUE subliniază că acțiunea Uniunii pe scena internațională trebuie să fie condusă de principiile care au inspirat propria sa creare; |
| --- | --- |

4.

reamintește că articolul 21 din TUE subliniază că acțiunea Uniunii pe scena internațională trebuie să fie condusă de principiile care au inspirat propria sa creare;

| 5. | subliniază că acquis-ul referitor la egalitatea de gen creat de UE este un factor important și relevant în acest sens; subliniază că acest lucru include atât legislația, cât și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene privind aspectele legate de gen; |
| --- | --- |

5.

subliniază că acquis-ul referitor la egalitatea de gen creat de UE este un factor important și relevant în acest sens; subliniază că acest lucru include atât legislația, cât și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene privind aspectele legate de gen;

| 6. | consideră, în același timp, că pot fi aduse în continuare îmbunătățiri aspectelor legate de egalitatea de gen, atât în UE, cât și în țările partenere din Europa de Est, precum și că schimbul de bune practici ar fi benefic pentru toți; |
| --- | --- |

6.

consideră, în același timp, că pot fi aduse în continuare îmbunătățiri aspectelor legate de egalitatea de gen, atât în UE, cât și în țările partenere din Europa de Est, precum și că schimbul de bune practici ar fi benefic pentru toți;

Evoluții în țările partenere din Europa de Est

| 7. | observă că situația femeilor pe piața forței de muncă din țările partenere din Europa de Est diferă la nivel național și local; consideră, cu toate acestea, că pot fi identificate o serie de tendințe comune, cum ar fi diferențele relativ scăzute între ratele de ocupare a forței de muncă ale bărbaților și femeilor, un nivel ridicat de educație sau concentrarea femeilor în anumite sectoare specifice ale economiei; |
| --- | --- |

7.

observă că situația femeilor pe piața forței de muncă din țările partenere din Europa de Est diferă la nivel național și local; consideră, cu toate acestea, că pot fi identificate o serie de tendințe comune, cum ar fi diferențele relativ scăzute între ratele de ocupare a forței de muncă ale bărbaților și femeilor, un nivel ridicat de educație sau concentrarea femeilor în anumite sectoare specifice ale economiei;

| 8. | reamintește că, conform Raportului privind disparitatea de gen la nivel mondial, publicat de Forumul Economic Mondial și sub-indicele de oportunități și participare economică, care măsoară media mai multor factori, printre care participarea la forța de muncă și egalitatea de remunerare, țările partenere est-europene au un scor între 66 (Armenia) și 74 (Moldova) – fiind astfel mai omogene decât grupului țărilor UE, care înregistrează un scor între 67 (Ungaria) și 85 (Finlanda); |
| --- | --- |

8.

reamintește că, conform Raportului privind disparitatea de gen la nivel mondial, publicat de Forumul Economic Mondial și sub-indicele de oportunități și participare economică, care măsoară media mai multor factori, printre care participarea la forța de muncă și egalitatea de remunerare, țările partenere est-europene au un scor între 66 (Armenia) și 74 (Moldova) – fiind astfel mai omogene decât grupului țărilor UE, care înregistrează un scor între 67 (Ungaria) și 85 (Finlanda);

| 9. | salută, prin urmare, nivelul relativ ridicat de integrare a femeilor pe piața forței de muncă în țările Parteneriatului Estic, care se datorează probabil experiențelor istorice comune; regretă, cu toate acestea, că participarea femeilor la forța de muncă pare a fi în scădere în ultimele decenii, ca urmare a unei reveniri a tradiționalismului observate în țările partenere; |
| --- | --- |

9.

salută, prin urmare, nivelul relativ ridicat de integrare a femeilor pe piața forței de muncă în țările Parteneriatului Estic, care se datorează probabil experiențelor istorice comune; regretă, cu toate acestea, că participarea femeilor la forța de muncă pare a fi în scădere în ultimele decenii, ca urmare a unei reveniri a tradiționalismului observate în țările partenere;

| 10. | subliniază că, deși rămân unele variații între partenerii est-europeni, lipsa unor statistici oficiale standardizate poate contribui la disimularea disparităților, cum ar fi o perioadă de inactivitate de facto (izolare de piața muncii) sau sărăcia femeilor în perioada de concediu de maternitate sau a celor care s-au pensionat anticipat; subliniază că pot fi observate și alte disparități, cum ar fi diferențele de siguranță a locului de muncă, de respectare a drepturilor lucrătorilor și de salarii, în special între activitățile formale și informale și între sectorul public și cel privat; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, deși rămân unele variații între partenerii est-europeni, lipsa unor statistici oficiale standardizate poate contribui la disimularea disparităților, cum ar fi o perioadă de inactivitate de facto (izolare de piața muncii) sau sărăcia femeilor în perioada de concediu de maternitate sau a celor care s-au pensionat anticipat; subliniază că pot fi observate și alte disparități, cum ar fi diferențele de siguranță a locului de muncă, de respectare a drepturilor lucrătorilor și de salarii, în special între activitățile formale și informale și între sectorul public și cel privat;

| 11. | regretă faptul că discrepanța de remunerare între femei și bărbați rămâne ridicată și poate ajunge până la 50 %, în pofida faptului că o proporție mai mare de tinere în raport cu tinerii au pregătire universitară în unele dintre țările Parteneriatului Estic, precum și că femeile întâmpină o serie de obstacole culturale și sociale în ceea ce privește accesul la funcțiile de conducere, cum este adesea cazul și în UE; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că discrepanța de remunerare între femei și bărbați rămâne ridicată și poate ajunge până la 50 %, în pofida faptului că o proporție mai mare de tinere în raport cu tinerii au pregătire universitară în unele dintre țările Parteneriatului Estic, precum și că femeile întâmpină o serie de obstacole culturale și sociale în ceea ce privește accesul la funcțiile de conducere, cum este adesea cazul și în UE;

| 12. | subliniază că spiritul antreprenorial feminin poate fi descurajat și de stereotipuri, de accesul limitat la capital și la rețele, de corupție și, uneori, de complicațiile normative; consideră că, ca și în UE, femeile au de dus și povara unei „a doua ture” de muncă casnică neplătită, care este uneori agravată de diminuarea programelor de securitate socială, în urma tranziției la o economie de piață; |
| --- | --- |

12.

subliniază că spiritul antreprenorial feminin poate fi descurajat și de stereotipuri, de accesul limitat la capital și la rețele, de corupție și, uneori, de complicațiile normative; consideră că, ca și în UE, femeile au de dus și povara unei „a doua ture” de muncă casnică neplătită, care este uneori agravată de diminuarea programelor de securitate socială, în urma tranziției la o economie de piață;

| 13. | subliniază, în plus, că șomajul, subocuparea forței de muncă și locurile de muncă sub calificare, prost plătite și nesigure pot expune femeile riscului unei precarități prelungite; își exprimă temerea că acest lucru poate conduce la migrație clandestină și poate determina ca femeile să devină victime ale contrabandiștilor și traficanților; subliniază, în special, că grupurile vulnerabile, cum ar fi femeile de etnie romă, sunt expuse unui risc mai mare, precum și că doar un număr redus de femei și copii romi victime ale traficului îi denunță pe traficanți autorităților și au acces la servicii de prevenire și de protecție a victimelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază, în plus, că șomajul, subocuparea forței de muncă și locurile de muncă sub calificare, prost plătite și nesigure pot expune femeile riscului unei precarități prelungite; își exprimă temerea că acest lucru poate conduce la migrație clandestină și poate determina ca femeile să devină victime ale contrabandiștilor și traficanților; subliniază, în special, că grupurile vulnerabile, cum ar fi femeile de etnie romă, sunt expuse unui risc mai mare, precum și că doar un număr redus de femei și copii romi victime ale traficului îi denunță pe traficanți autorităților și au acces la servicii de prevenire și de protecție a victimelor;

| 14. | subliniază că diferitele categorii de femei migrante din țările partenere din Europa de Est, care, ca lucrătoare, au locuri de muncă prost plătite și nu pot niciodată deveni eligibile pentru a obține dreptul de ședere permanentă sau cetățenia, spre deosebire de lucrătorii migranți din țara de angajare, pot fi expuse unui risc mai mare de abuz și discriminare; își exprimă temerea că acest lucru poate genera grave probleme în privința accesului la serviciile de sănătate, inclusiv de sănătate reproductivă, întrucât aceste categorii de femei nu pot beneficia de sistemele de asigurări sau de sistemele naționale de sănătate, sau pot fi nevoite să plătească cheltuieli inaccesibile; |
| --- | --- |

14.

subliniază că diferitele categorii de femei migrante din țările partenere din Europa de Est, care, ca lucrătoare, au locuri de muncă prost plătite și nu pot niciodată deveni eligibile pentru a obține dreptul de ședere permanentă sau cetățenia, spre deosebire de lucrătorii migranți din țara de angajare, pot fi expuse unui risc mai mare de abuz și discriminare; își exprimă temerea că acest lucru poate genera grave probleme în privința accesului la serviciile de sănătate, inclusiv de sănătate reproductivă, întrucât aceste categorii de femei nu pot beneficia de sistemele de asigurări sau de sistemele naționale de sănătate, sau pot fi nevoite să plătească cheltuieli inaccesibile;

Cooperarea dintre UE și partenerii săi est-europeni în acest domeniu

| 15. | salută faptul că, în cadrul priorităților strategice ale PEV pentru perioada 2014-2020, s-a subliniat că egalitatea de gen este o temă transversală, care trebuie tratată și integrată în toate activitățile relevante; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că, în cadrul priorităților strategice ale PEV pentru perioada 2014-2020, s-a subliniat că egalitatea de gen este o temă transversală, care trebuie tratată și integrată în toate activitățile relevante;

| 16. | salută, de asemenea, faptul că planurile de acțiune PEV pentru toate țările Parteneriatului Estic (cu excepția Belarusului) integrează chestiunea egalității de gen, în vederea unei evoluții treptate spre standardele UE; |
| --- | --- |

16.

salută, de asemenea, faptul că planurile de acțiune PEV pentru toate țările Parteneriatului Estic (cu excepția Belarusului) integrează chestiunea egalității de gen, în vederea unei evoluții treptate spre standardele UE;

| 17. | consideră încurajator faptul că toate acordurile de asociere cu Ucraina, Moldova și Georgia conțin articole referitoare la egalitatea de gen, precum și o listă a directivelor UE la care aceste țări trebuie să își alinieze legislația în următorii câțiva ani; subliniază valoarea înrădăcinării unor drepturi specifice în acquis-ul colectiv pe întreg continentul european, referitoare la aspecte precum egalitatea de tratament la angajare și cea profesională, concediul parental, încurajarea îmbunătățirii siguranței și sănătății la locul de muncă a lucrătoarelor gravide și securitatea socială; |
| --- | --- |

17.

consideră încurajator faptul că toate acordurile de asociere cu Ucraina, Moldova și Georgia conțin articole referitoare la egalitatea de gen, precum și o listă a directivelor UE la care aceste țări trebuie să își alinieze legislația în următorii câțiva ani; subliniază valoarea înrădăcinării unor drepturi specifice în acquis-ul colectiv pe întreg continentul european, referitoare la aspecte precum egalitatea de tratament la angajare și cea profesională, concediul parental, încurajarea îmbunătățirii siguranței și sănătății la locul de muncă a lucrătoarelor gravide și securitatea socială;

| 18. | subliniază, cu toate acestea, că aceste elemente nu sunt prezente în Acordurile de parteneriat și cooperare pe care Comisia le-a negociat cu Armenia și Azerbaidjan la sfârșitul anilor nouăzeci; salută parafarea Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat UE-Armenia, care urmează să fie semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles, precum și negocierile în curs pentru Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat UE-Azerbaidjan și își exprimă încrederea că noile acorduri vor include o dimensiune de gen; |
| --- | --- |

18.

subliniază, cu toate acestea, că aceste elemente nu sunt prezente în Acordurile de parteneriat și cooperare pe care Comisia le-a negociat cu Armenia și Azerbaidjan la sfârșitul anilor nouăzeci; salută parafarea Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat UE-Armenia, care urmează să fie semnat în noiembrie 2017 la Bruxelles, precum și negocierile în curs pentru Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat UE-Azerbaidjan și își exprimă încrederea că noile acorduri vor include o dimensiune de gen;

| 19. | reamintește că în prezent sunt finanțate proiecte concrete care vizează autonomizarea femeilor și promovarea egalității de gen în zona Parteneriatului Estic prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și IEV, iar asistența UE pentru dezvoltare regională se axează pe promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor, prin intermediul elaborării politicilor naționale, susținerii asociațiilor antreprenoarelor și ale IMM-urilor conduse de femei, precum și prin oferirea de consiliere și mentorat; |
| --- | --- |

19.

reamintește că în prezent sunt finanțate proiecte concrete care vizează autonomizarea femeilor și promovarea egalității de gen în zona Parteneriatului Estic prin Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) și IEV, iar asistența UE pentru dezvoltare regională se axează pe promovarea antreprenoriatului în rândul femeilor, prin intermediul elaborării politicilor naționale, susținerii asociațiilor antreprenoarelor și ale IMM-urilor conduse de femei, precum și prin oferirea de consiliere și mentorat;

Perspective: posibile priorități de acțiune

| 20. | solicită UE și partenerilor din Europa de Est să recunoască explicit egalitatea de gen ca valoare fundamentală comună și realizarea acesteia ca obiectiv în cadrul cooperării lor; subliniază că, deși majoritatea provocărilor sunt comune UE și partenerilor săi, un impuls politic ar putea contribui la includerea drepturilor femeilor și a egalității de gen în prioritățile politice ale Parteneriatului Estic; |
| --- | --- |

20.

solicită UE și partenerilor din Europa de Est să recunoască explicit egalitatea de gen ca valoare fundamentală comună și realizarea acesteia ca obiectiv în cadrul cooperării lor; subliniază că, deși majoritatea provocărilor sunt comune UE și partenerilor săi, un impuls politic ar putea contribui la includerea drepturilor femeilor și a egalității de gen în prioritățile politice ale Parteneriatului Estic;

| 21. | subliniază că valorile esențiale, cum ar fi independența economică egală, remunerația egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, precum și egalitatea în luarea deciziilor, ar trebui astfel recunoscute ca principii directoare și priorități comune; solicită țărilor partenere est-europene să ia în considerare introducerea unor măsuri de echilibrare a vieții profesionale cu cea privată, pentru a elimina obstacolele din calea ocupării forței de muncă în rândul femeilor și pentru a reduce discrepanțele de pensii între femei și bărbați; subliniază, de asemenea, că dispozițiile legislative caduce care interzic angajarea femeilor în anumite profesii ar trebui revizuite, pentru că restricționează în mod nejustificat accesul femeilor la anumite profesii și locuri de muncă; |
| --- | --- |

21.

subliniază că valorile esențiale, cum ar fi independența economică egală, remunerația egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală, precum și egalitatea în luarea deciziilor, ar trebui astfel recunoscute ca principii directoare și priorități comune; solicită țărilor partenere est-europene să ia în considerare introducerea unor măsuri de echilibrare a vieții profesionale cu cea privată, pentru a elimina obstacolele din calea ocupării forței de muncă în rândul femeilor și pentru a reduce discrepanțele de pensii între femei și bărbați; subliniază, de asemenea, că dispozițiile legislative caduce care interzic angajarea femeilor în anumite profesii ar trebui revizuite, pentru că restricționează în mod nejustificat accesul femeilor la anumite profesii și locuri de muncă;

| 22. | încurajează categoric toate tipurile de acțiuni care vizează consolidarea drepturilor femeilor pe piața forței de muncă, cum ar fi aplicarea efectivă a cadrului juridic existent, promovarea egalității între femei și bărbați, măsuri de sprijinire a antreprenoriatului în rândul femeilor, campanii de conștientizare a situației lor, o mai bună colectare a datelor, precum și evaluarea și monitorizarea acestora, în vederea propunerii unor măsuri adaptate și a susținerii rețelelor și a organizațiilor femeilor de la nivel local; subliniază că ar putea fi oferite femeilor mai multe noi oportunități odată cu dezvoltarea digitalizării și al economiei colaborative în țările Parteneriatului Estic; |
| --- | --- |

22.

încurajează categoric toate tipurile de acțiuni care vizează consolidarea drepturilor femeilor pe piața forței de muncă, cum ar fi aplicarea efectivă a cadrului juridic existent, promovarea egalității între femei și bărbați, măsuri de sprijinire a antreprenoriatului în rândul femeilor, campanii de conștientizare a situației lor, o mai bună colectare a datelor, precum și evaluarea și monitorizarea acestora, în vederea propunerii unor măsuri adaptate și a susținerii rețelelor și a organizațiilor femeilor de la nivel local; subliniază că ar putea fi oferite femeilor mai multe noi oportunități odată cu dezvoltarea digitalizării și al economiei colaborative în țările Parteneriatului Estic;

| 23. | subliniază necesitatea conceperii unei politici conștiente de dimensiunea de gen, bazate pe drepturi, egalitate și nediscriminare, a reglementării și administrării tuturor aspectelor și etapelor migrației, precum și a facilitării accesului lucrătoarelor migrante la oportunități de muncă în străinătate, promovând astfel migrația în condiții de siguranță și asigurând protecția drepturilor lucrătoarelor migrante; solicită țărilor partenere est-europene să elaboreze sau să supervizeze servicii socioeconomice, psihologice și juridice cuprinzătoare, care să faciliteze reintegrarea femeilor care s-au întors în țara de origine; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea conceperii unei politici conștiente de dimensiunea de gen, bazate pe drepturi, egalitate și nediscriminare, a reglementării și administrării tuturor aspectelor și etapelor migrației, precum și a facilitării accesului lucrătoarelor migrante la oportunități de muncă în străinătate, promovând astfel migrația în condiții de siguranță și asigurând protecția drepturilor lucrătoarelor migrante; solicită țărilor partenere est-europene să elaboreze sau să supervizeze servicii socioeconomice, psihologice și juridice cuprinzătoare, care să faciliteze reintegrarea femeilor care s-au întors în țara de origine;

| 24. | consideră că accentuarea rolului taților în creșterea copiilor poate îmbunătăți și facilita echilibrul dintre viața profesională și cea privată atât pentru bărbați, cât și pentru femei; subliniază că ar trebui încurajat accesul egal la formule de concediu pentru femei și bărbați, în toate categoriile de lucrători, pentru a îmbunătăți accesul femeilor la piața muncii și poziția lor în cadrul acesteia; subliniază că sistemele de susținere pentru copii, inclusiv alocațiile pentru familii și copii, trebuie să fie suficiente pentru a garanta că femeile își pot permite să susțină independența gospodăriei; |
| --- | --- |

24.

consideră că accentuarea rolului taților în creșterea copiilor poate îmbunătăți și facilita echilibrul dintre viața profesională și cea privată atât pentru bărbați, cât și pentru femei; subliniază că ar trebui încurajat accesul egal la formule de concediu pentru femei și bărbați, în toate categoriile de lucrători, pentru a îmbunătăți accesul femeilor la piața muncii și poziția lor în cadrul acesteia; subliniază că sistemele de susținere pentru copii, inclusiv alocațiile pentru familii și copii, trebuie să fie suficiente pentru a garanta că femeile își pot permite să susțină independența gospodăriei;

| 25. | subliniază că parlamentarii, de toate părțile, ar putea acorda o atenție mai mare aspectelor de gen, concentrându-se, de exemplu, asupra implementării acquis-ului UE, asigurându-se că directivele relevante sunt aplicate corect în cele trei țări care au semnat un acord de asociere cu UE (Georgia, Moldova și Ucraina), dar și că deputații urmăresc îndeaproape negocierile în curs, care vizează înlocuirea acordurilor depășite de parteneriat și cooperare, pentru a include dispoziții similare în textele de „nouă generație”; |
| --- | --- |

25.

subliniază că parlamentarii, de toate părțile, ar putea acorda o atenție mai mare aspectelor de gen, concentrându-se, de exemplu, asupra implementării acquis-ului UE, asigurându-se că directivele relevante sunt aplicate corect în cele trei țări care au semnat un acord de asociere cu UE (Georgia, Moldova și Ucraina), dar și că deputații urmăresc îndeaproape negocierile în curs, care vizează înlocuirea acordurilor depășite de parteneriat și cooperare, pentru a include dispoziții similare în textele de „nouă generație”;

| 26. | subliniază că, deși egalitatea de gen este un principiu orizontal în cadrul PEV și al IEV, ar trebui urmărite obiective mai precise și mai măsurabile, inclusiv în ceea ce privește noul Plan de acțiune pentru egalitatea de gen în domeniul dezvoltării 2016-2020; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, deși egalitatea de gen este un principiu orizontal în cadrul PEV și al IEV, ar trebui urmărite obiective mai precise și mai măsurabile, inclusiv în ceea ce privește noul Plan de acțiune pentru egalitatea de gen în domeniul dezvoltării 2016-2020;

| 27. | solicită, în cadrul PEV revizuite, ca rapoartele de țară să se concentreze asupra priorităților convenite cu partenerii, inclusiv asupra egalității de gen; propune, în vederea atingerii acestor obiective, colectarea unor date armonizate privind situația femeilor în țările partenere est-europene, prin IEV și, în special, prin introducerea Indicelui egalității de gen, conceput de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG); |
| --- | --- |

27.

solicită, în cadrul PEV revizuite, ca rapoartele de țară să se concentreze asupra priorităților convenite cu partenerii, inclusiv asupra egalității de gen; propune, în vederea atingerii acestor obiective, colectarea unor date armonizate privind situația femeilor în țările partenere est-europene, prin IEV și, în special, prin introducerea Indicelui egalității de gen, conceput de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG);

| 28. | subliniază că UE ar trebui să dedice mai multă energie pentru a-și asista partenerii, în conformitate cu propriile lor strategii, programe sau planuri de acțiune în vederea îmbunătățirii situației femeilor și ar trebui să-și pună la dispoziție expertiza pentru adaptarea legislației muncii privind egalitatea de gen și pentru îmbunătățirea participării femeilor pe piața forței de muncă și în procesele decizionale; insistă, de asemenea, asupra necesității stringente a integrării perspectivei de gen ca strategie pentru realizarea egalității de gen, precum și a introducerii unor acțiuni pozitive în planurile naționale de acțiune din cadrul Politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

28.

subliniază că UE ar trebui să dedice mai multă energie pentru a-și asista partenerii, în conformitate cu propriile lor strategii, programe sau planuri de acțiune în vederea îmbunătățirii situației femeilor și ar trebui să-și pună la dispoziție expertiza pentru adaptarea legislației muncii privind egalitatea de gen și pentru îmbunătățirea participării femeilor pe piața forței de muncă și în procesele decizionale; insistă, de asemenea, asupra necesității stringente a integrării perspectivei de gen ca strategie pentru realizarea egalității de gen, precum și a introducerii unor acțiuni pozitive în planurile naționale de acțiune din cadrul Politicii europene de vecinătate;

| 29. | consideră că este posibilă creșterea numărului femeilor în procesele decizional, în primul rând la nivel politic, prin schimbarea culturii politice a țărilor partenere est-europene și utilizarea celor mai bune practici europene de formare a partidelor; |
| --- | --- |

29.

consideră că este posibilă creșterea numărului femeilor în procesele decizional, în primul rând la nivel politic, prin schimbarea culturii politice a țărilor partenere est-europene și utilizarea celor mai bune practici europene de formare a partidelor;

| 30. | subliniază necesitatea implementării efective a acestor strategii, programe și planuri de acțiune, precum și a unui raport de monitorizare care să fie prezentat anual parlamentelor naționale ale partenerilor din Europa de Est și comunicate Adunării Parlamentare Euronest; încurajează organizarea unor evenimente conexe cu tematică de gen în paralel cu summiturile Parteneriatului Estic, pentru o mai mare vizibilitate politică; |
| --- | --- |

30.

subliniază necesitatea implementării efective a acestor strategii, programe și planuri de acțiune, precum și a unui raport de monitorizare care să fie prezentat anual parlamentelor naționale ale partenerilor din Europa de Est și comunicate Adunării Parlamentare Euronest; încurajează organizarea unor evenimente conexe cu tematică de gen în paralel cu summiturile Parteneriatului Estic, pentru o mai mare vizibilitate politică;

| 31. | solicită ca drepturile femeilor și problematica egalității de gen să fie incluse sistematic în toate dialogurile politice și în cele pe tema drepturilor omului, împreună cu acțiunile propuse; |
| --- | --- |

31.

solicită ca drepturile femeilor și problematica egalității de gen să fie incluse sistematic în toate dialogurile politice și în cele pe tema drepturilor omului, împreună cu acțiunile propuse;

| 32. | încurajează statele membre să dezvolte legături bilaterale și multilaterale mai puternice cu țările partenere est-europene și să se implice activ în ajutorul pentru tranziție și furnizarea de sprijin tehnic, precum și în schimburi de experiență; consideră că statele membre din proximitatea geografică imediată a țărilor Parteneriatului Estic ar putea avea un rol important în crearea unor legături mai puternice și în implicarea altor state membre în parteneriate cu țările PaE; subliniază rolul important al educației și formării profesionale pentru femei; încurajează creșterea investițiilor pentru susținerea angajării femeilor în locuri de muncă de calitate, mai ales în sectoarele și funcțiile în care sunt subreprezentate; |
| --- | --- |

32.

încurajează statele membre să dezvolte legături bilaterale și multilaterale mai puternice cu țările partenere est-europene și să se implice activ în ajutorul pentru tranziție și furnizarea de sprijin tehnic, precum și în schimburi de experiență; consideră că statele membre din proximitatea geografică imediată a țărilor Parteneriatului Estic ar putea avea un rol important în crearea unor legături mai puternice și în implicarea altor state membre în parteneriate cu țările PaE; subliniază rolul important al educației și formării profesionale pentru femei; încurajează creșterea investițiilor pentru susținerea angajării femeilor în locuri de muncă de calitate, mai ales în sectoarele și funcțiile în care sunt subreprezentate;

| 33. | încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului Estic. |
| --- | --- |

33.

încredințează Copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor membre ale Parteneriatului Estic.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0487.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0446.

---