# Službeni list C 86/6. o

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 86 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.6. ožujka 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 86

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.6. ožujka 2018.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 6. do 9. lipnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 225, 13.7.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 6. do 9. lipnja 2016.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 225, 13.7.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 225, 13.7.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 7. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (2015/2317(INI)) | 2 |
| 2018/C 86/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (2015/2277(INI)) | 10 |
| 2018/C 86/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o evaluaciji međunarodnih računovodstvenih standarda i aktivnostima Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja, Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje i Odbora za nadzor javnog interesa (2016/2006(INI)) | 24 |
| 2018/C 86/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (2015/2275(INI)) | 33 |
| 2018/C 86/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (2015/2065(INI)) | 40 |
| 2018/C 86/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (2015/2225(INI)) | 51 |
| 2018/C 86/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (2015/2227(INI)) | 62 |
| | Srijeda, 8. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/08 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI)) | 72 |
| 2018/C 86/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o daljnjim mjerama u vezi s Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (2016/2573(RSP)) | 77 |
| 2018/C 86/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu: (2015/2276(INI)) | 84 |
| 2018/C 86/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta (2016/2731(RSP)) | 95 |
| 2018/C 86/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (2016/2699(RSP)) | 101 |
| 2018/C 86/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima: stanje nakon presude Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (2016/2747(RSP)) | 105 |
| 2018/C 86/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju promjena od promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 i stavljanju izvan snage odluka br. 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU i 2011/894/EU. (D044931/01 – 2016/2682(RSP)) | 108 |
| 2018/C 86/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP)) | 111 |
| | Četvrtak, 9. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Kambodži (2016/2753(RSP)) | 114 |
| 2018/C 86/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Tadžikistanu: situacija u vezi sa zatvorenicima savjesti (2016/2754(RSP)) | 118 |
| 2018/C 86/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (2016/2755(RSP)) | 122 |
| 2018/C 86/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (2016/2610(RSP)) | 126 |
| 2018/C 86/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (2015/2887(RSP)) | 140 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 7. lipnja 2016.

2018/C 86/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (2015/2317(INI))

2

2018/C 86/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (2015/2277(INI))

10

2018/C 86/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o evaluaciji međunarodnih računovodstvenih standarda i aktivnostima Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja, Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje i Odbora za nadzor javnog interesa (2016/2006(INI))

24

2018/C 86/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (2015/2275(INI))

33

2018/C 86/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (2015/2065(INI))

40

2018/C 86/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (2015/2225(INI))

51

2018/C 86/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (2015/2227(INI))

62

Srijeda, 8. lipnja 2016.

2018/C 86/08

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

72

2018/C 86/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o daljnjim mjerama u vezi s Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (2016/2573(RSP))

77

2018/C 86/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu: (2015/2276(INI))

84

2018/C 86/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta (2016/2731(RSP))

95

2018/C 86/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (2016/2699(RSP))

101

2018/C 86/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima: stanje nakon presude Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (2016/2747(RSP))

105

2018/C 86/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju promjena od promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 i stavljanju izvan snage odluka br. 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU i 2011/894/EU. (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

108

2018/C 86/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

111

Četvrtak, 9. lipnja 2016.

2018/C 86/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Kambodži (2016/2753(RSP))

114

2018/C 86/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Tadžikistanu: situacija u vezi sa zatvorenicima savjesti (2016/2754(RSP))

118

2018/C 86/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (2016/2755(RSP))

122

2018/C 86/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (2016/2610(RSP))

126

2018/C 86/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (2015/2887(RSP))

140

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 7. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, uz iznimku njegovih odredaba koje pripadaju u područje primjene trećeg dijela glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE)) | 147 |
| 2018/C 86/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Revizije 3. Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (Revidirani Sporazum iz 1958.) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE)) | 148 |
| 2018/C 86/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kolumbije i Republike Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE)) | 149 |
| 2018/C 86/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju pojačane suradnje u području nadležnosti i mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka o imovinskim režimima međunarodnih parova, uključujući u stvarima koje se odnose na režime bračne stečevine i imovinske posljedice registriranih partnerstava (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE) | 150 |
| 2018/C 86/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom u pogledu njegovih odredaba o obvezama povezanima s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima i definicijom kaznenih djela (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE)) | 151 |
| 2018/C 86/26 | P8_TA(2016)0243Tržišta financijskih instrumenata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištima financijskih instrumenata u pogledu određenih datuma (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata | 152 |
| 2018/C 86/27 | P8_TA(2016)0244Tržišta financijskih instrumenata, zlouporaba tržišta i namira vrijednosnih papira ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu određenih datuma (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira | 153 |
| 2018/C 86/28 | Odluka Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o predloženom imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Revizorskog suda (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE)) | 154 |
| | Srijeda, 8. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/29 | Odluka Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o osnivanju istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza, njegovim ovlastima, brojčanom sastavu i trajanju mandata (2016/2726(RSO)) | 155 |
| 2018/C 86/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE)) | 159 |
| 2018/C 86/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE)) | 160 |
| 2018/C 86/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE)) | 161 |
| 2018/C 86/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma u obliku Izjave o proširenju trgovine proizvodima informacijske tehnologije (ITA) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE)) | 162 |
| 2018/C 86/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari 1-fenil-2-(pirolidin-1-il) pentan-1-on (α-pirolidinovalorofenon, α-PVP) kontrolnim mjerama (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS)) | 163 |
| 2018/C 86/35 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, uz iznimku aspekata povezanih s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE)) | 164 |
| 2018/C 86/36 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem u odnosu na aspekte povezane s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE)) | 168 |
| 2018/C 86/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE)) | 172 |
| 2018/C 86/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE)) | 173 |
| 2018/C 86/39 | P8_TA(2016)0264Makrofinancijska pomoć Tunisu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu | 174 |
| 2018/C 86/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS)) | 176 |
| | Četvrtak, 9. lipnja 2016. |
| 2018/C 86/41 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 17. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odgovarajuće mjere, sustave i postupke za sudionike na tržištu koji vrše objavljivanje i provode istraživanja tržišta (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA)) | 214 |
| 2018/C 86/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju slobodnog kretanja građana pojednostavnjenjem zahtjevâ za predočavanje određenih javnih isprava u Europskoj uniji i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD)) | 216 |
| 2018/C 86/43 | P8_TA(2016)0278Prijenos Općem sudu nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o predmetima u području javne službe EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud Europske unije nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Unije i njezinih službenika (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Europske unije i njezinih službenika | 217 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 7. lipnja 2016.

2018/C 86/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, uz iznimku njegovih odredaba koje pripadaju u područje primjene trećeg dijela glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

147

2018/C 86/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Revizije 3. Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa (Revidirani Sporazum iz 1958.) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

148

2018/C 86/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kolumbije i Republike Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

149

2018/C 86/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju pojačane suradnje u području nadležnosti i mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka o imovinskim režimima međunarodnih parova, uključujući u stvarima koje se odnose na režime bračne stečevine i imovinske posljedice registriranih partnerstava (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE)

150

2018/C 86/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom u pogledu njegovih odredaba o obvezama povezanima s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima i definicijom kaznenih djela (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

151

2018/C 86/26

P8_TA(2016)0243Tržišta financijskih instrumenata ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištima financijskih instrumenata u pogledu određenih datuma (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata

152

2018/C 86/27

P8_TA(2016)0244Tržišta financijskih instrumenata, zlouporaba tržišta i namira vrijednosnih papira ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu određenih datuma (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira

153

2018/C 86/28

Odluka Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o predloženom imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Revizorskog suda (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

154

Srijeda, 8. lipnja 2016.

2018/C 86/29

Odluka Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o osnivanju istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza, njegovim ovlastima, brojčanom sastavu i trajanju mandata (2016/2726(RSO))

155

2018/C 86/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

159

2018/C 86/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

160

2018/C 86/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

161

2018/C 86/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma u obliku Izjave o proširenju trgovine proizvodima informacijske tehnologije (ITA) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

162

2018/C 86/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari 1-fenil-2-(pirolidin-1-il) pentan-1-on (α-pirolidinovalorofenon, α-PVP) kontrolnim mjerama (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

163

2018/C 86/35

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, uz iznimku aspekata povezanih s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

164

2018/C 86/36

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem u odnosu na aspekte povezane s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

168

2018/C 86/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

172

2018/C 86/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

173

2018/C 86/39

P8_TA(2016)0264Makrofinancijska pomoć Tunisu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu

174

2018/C 86/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

176

Četvrtak, 9. lipnja 2016.

2018/C 86/41

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 17. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odgovarajuće mjere, sustave i postupke za sudionike na tržištu koji vrše objavljivanje i provode istraživanja tržišta (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

214

2018/C 86/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju slobodnog kretanja građana pojednostavnjenjem zahtjevâ za predočavanje određenih javnih isprava u Europskoj uniji i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

216

2018/C 86/43

P8_TA(2016)0278Prijenos Općem sudu nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o predmetima u području javne službe EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud Europske unije nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Unije i njezinih službenika (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Europske unije i njezinih službenika

217

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

6.3.2018

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 86/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 6. do 9. lipnja 2016.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 225, 13.7.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 7. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/2

---

P8_TA(2016)0246

Izvješće za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (2015/2317(INI))

(2018/C 086/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojim se potvrđuje da Unija mora voditi računa o cilju razvojne suradnje u politikama koje provodi i koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojim se potvrđuje da Unija mora voditi računa o cilju razvojne suradnje u politikama koje provodi i koje bi mogle utjecati na zemlje u razvoju,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji u kojem se navodi da se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta, a to su: demokracija, vladavina prava, univerzalnost i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanje ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji u kojem se navodi da se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta, a to su: demokracija, vladavina prava, univerzalnost i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanje ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava,

| — | uzimajući u obzir stavke 9. i 35. zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se u sastali u Vijeću, te Parlamenta i Komisije od prosinca 2005. pod naslovom „Europski konsenzus o razvoju” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavke 9. i 35. zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se u sastali u Vijeću, te Parlamenta i Komisije od prosinca 2005. pod naslovom „Europski konsenzus o razvoju” (1),

| — | uzimajući u obzir uzastopne zaključke Vijeća, dvogodišnja izvješća Komisije i rezolucije Parlamenta koje se odnose na usklađenost politika u interesu razvoja, posebno Rezoluciju Parlamenta od 13. ožujka 2014. o izvješću EU-a 2013. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uzastopne zaključke Vijeća, dvogodišnja izvješća Komisije i rezolucije Parlamenta koje se odnose na usklađenost politika u interesu razvoja, posebno Rezoluciju Parlamenta od 13. ožujka 2014. o izvješću EU-a 2013. o političkoj usklađenosti u interesu razvoja (2),

| — | uzimajući u obzir peto dvogodišnje izvješće Komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja, posebno njegov radni dokument o usklađenosti politika u interesu razvoja, objavljeno u kolovozu 2015. (SWD(2015)0159), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peto dvogodišnje izvješće Komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja, posebno njegov radni dokument o usklađenosti politika u interesu razvoja, objavljeno u kolovozu 2015. (SWD(2015)0159),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku 2015. (3), koji uključuje cilj „poboljšanja usklađenosti politika za održivi razvoj” (cilj 17.14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku 2015. (3), koji uključuje cilj „poboljšanja usklađenosti politika za održivi razvoj” (cilj 17.14),

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument s Četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći iz prosinca 2011. o partnerstvu za učinkovitu razvojnu suradnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument s Četvrtog foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći iz prosinca 2011. o partnerstvu za učinkovitu razvojnu suradnju,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0165/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0165/2016),

| A. | budući da se u zaključcima Vijeća o petom dvogodišnjem izvješću Europske komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja usvojenom u listopadu 2015. naglašava da će usklađenost politika u interesu razvoja biti važan element u doprinosu EU-a postizanju šireg cilja usklađenosti politika u interesu održivog razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da se u zaključcima Vijeća o petom dvogodišnjem izvješću Europske komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja usvojenom u listopadu 2015. naglašava da će usklađenost politika u interesu razvoja biti važan element u doprinosu EU-a postizanju šireg cilja usklađenosti politika u interesu održivog razvoja;

| B. | budući da usvajanje Programa održivog razvoja do 2030. predstavlja novi izazov za postizanje usklađenosti politika u interesu razvoja jer se njime uspostavlja jedinstven, univerzalan skup razvojnih ciljeva koji se primjenjuju na sve; |
| --- | --- |

B.

budući da usvajanje Programa održivog razvoja do 2030. predstavlja novi izazov za postizanje usklađenosti politika u interesu razvoja jer se njime uspostavlja jedinstven, univerzalan skup razvojnih ciljeva koji se primjenjuju na sve;

| C. | budući da Europska unija mora preuzeti vodeću ulogu u promicanju usklađenosti politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

C.

budući da Europska unija mora preuzeti vodeću ulogu u promicanju usklađenosti politika u interesu razvoja;

| D. | budući da 1,5 milijardi ljudi još uvijek živi u siromaštvu i oskudijeva u pogledu zdravlja, obrazovanja i životnog standarda; budući da su većina njih žene; |
| --- | --- |

D.

budući da 1,5 milijardi ljudi još uvijek živi u siromaštvu i oskudijeva u pogledu zdravlja, obrazovanja i životnog standarda; budući da su većina njih žene;

| E. | budući da je fiskalni prostor u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju de facto ograničen zbog zahtjeva globalnih ulagača i financijskih tržišta; budući da zemlje u razvoju nude razne porezne poticaje i olakšice kako bi privukle ili zadržale ulagače, što vodi prema štetnom natjecanju u snižavanju poreza; |
| --- | --- |

E.

budući da je fiskalni prostor u razvijenim zemljama i zemljama u razvoju de facto ograničen zbog zahtjeva globalnih ulagača i financijskih tržišta; budući da zemlje u razvoju nude razne porezne poticaje i olakšice kako bi privukle ili zadržale ulagače, što vodi prema štetnom natjecanju u snižavanju poreza;

| F. | budući da EU ima izravnu i povijesnu odgovornost u svojim odnosima s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

F.

budući da EU ima izravnu i povijesnu odgovornost u svojim odnosima s partnerskim zemljama;

| G. | budući da u trenutačnom europskom okviru razvoja nedostaju učinkoviti mehanizmi za sprečavanje i ispravljanje neusklađenosti koje su posljedica politika koje vodi Unija; |
| --- | --- |

G.

budući da u trenutačnom europskom okviru razvoja nedostaju učinkoviti mehanizmi za sprečavanje i ispravljanje neusklađenosti koje su posljedica politika koje vodi Unija;

Usklađenost politika u interesu razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030.

| 1. | ponavlja da je usklađenost politika u interesu razvoja ključan element za postizanje i ostvarivanje novog programa održivog razvoja; traži proaktivan pristup temeljen na postizanju konsenzusa u pogledu usklađenosti politika u interesu razvoja; ističe da bi novi pristup temeljen na ljudskim pravima trebao dovesti do dubljeg razumijevanja usklađenosti politika u interesu razvoja jer bez suočavanja s preprekama ostvarivanju prava ne može biti napretka prema održivom razvoju i iskorjenjivanju siromaštva; smatra da bi usklađenost politika u interesu razvoja trebala doprinijeti uspostavi vladavine prava i neovisnih institucija te rješavanju izazova koji dobro upravljanje predstavlja u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

1.

ponavlja da je usklađenost politika u interesu razvoja ključan element za postizanje i ostvarivanje novog programa održivog razvoja; traži proaktivan pristup temeljen na postizanju konsenzusa u pogledu usklađenosti politika u interesu razvoja; ističe da bi novi pristup temeljen na ljudskim pravima trebao dovesti do dubljeg razumijevanja usklađenosti politika u interesu razvoja jer bez suočavanja s preprekama ostvarivanju prava ne može biti napretka prema održivom razvoju i iskorjenjivanju siromaštva; smatra da bi usklađenost politika u interesu razvoja trebala doprinijeti uspostavi vladavine prava i neovisnih institucija te rješavanju izazova koji dobro upravljanje predstavlja u zemljama u razvoju;

| 2. | izražava žaljenje jer, iako je usklađenost politika u interesu razvoja podržana u Milenijskoj deklaraciji UN-a (4), Ugovoru iz Lisabona i na forumu o učinkovitosti pomoći u Busanu (5), njezina je konkretna primjena slabo napredovala; |
| --- | --- |

2.

izražava žaljenje jer, iako je usklađenost politika u interesu razvoja podržana u Milenijskoj deklaraciji UN-a (4), Ugovoru iz Lisabona i na forumu o učinkovitosti pomoći u Busanu (5), njezina je konkretna primjena slabo napredovala;

| 3. | poziva da se na razini cijeloga EU-a povede rasprava o usklađenosti politika u interesu razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih novih 17 univerzalnih i nedjeljivih ciljeva održivog razvoja radi boljeg razumijevanja na koji bi se način taj koncept mogao uklopiti s više univerzalnim konceptom usklađenosti politika u interesu održivog razvoja; |
| --- | --- |

3.

poziva da se na razini cijeloga EU-a povede rasprava o usklađenosti politika u interesu razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih novih 17 univerzalnih i nedjeljivih ciljeva održivog razvoja radi boljeg razumijevanja na koji bi se način taj koncept mogao uklopiti s više univerzalnim konceptom usklađenosti politika u interesu održivog razvoja;

| 4. | podsjeća da se ciljevi održivog razvoja odnose i na razvijene zemlje i na zemlje u razvoju te da bi ciljevi održivog razvoja trebali biti sveobuhvatno integrirani u postupak donošenja odluka u EU-u na unutarnjoj i vanjskog razini; naglašava da je potrebno razviti globalne postupke upravljanja kako bi se promicala usklađenost politika u interesu razvoja na globalnoj razini te poziva da se usklađenost politika u interesu održivog razvoja uvrsti kao ključno pitanje u predstojeće političke rasprave EU-a o novoj globalnoj strategiji i VFO-u; |
| --- | --- |

4.

podsjeća da se ciljevi održivog razvoja odnose i na razvijene zemlje i na zemlje u razvoju te da bi ciljevi održivog razvoja trebali biti sveobuhvatno integrirani u postupak donošenja odluka u EU-u na unutarnjoj i vanjskog razini; naglašava da je potrebno razviti globalne postupke upravljanja kako bi se promicala usklađenost politika u interesu razvoja na globalnoj razini te poziva da se usklađenost politika u interesu održivog razvoja uvrsti kao ključno pitanje u predstojeće političke rasprave EU-a o novoj globalnoj strategiji i VFO-u;

Mehanizmi usklađenosti politika u interesu razvoja

| 5. | poziva na raspravu o usklađenosti politika u interesu razvoja na sastanku Europskog vijeća radi poticanja međuinstitucijske rasprave u kojoj sudjeluju Komisija, ESVD, Vijeće i Parlament, kao i rasprave na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

5.

poziva na raspravu o usklađenosti politika u interesu razvoja na sastanku Europskog vijeća radi poticanja međuinstitucijske rasprave u kojoj sudjeluju Komisija, ESVD, Vijeće i Parlament, kao i rasprave na nacionalnoj razini;

| 6. | predlaže da Komisija i ESVD tijekom priprema za taj sastanak na vrhu šefovima država i vlada EU-a upute konkretne preporuke o učinkovitim mehanizmima za provedbu usklađenosti politika u interesu razvoja i integraciju strategija EU-a za bolju provedbu ciljeva održivog razvoja te o jasnijem definiranju odgovornosti svake institucije EU-a u ispunjavanju svojih obveza za postizanje te usklađenosti; vjeruje da takav proces treba biti što je moguće više transparentan i uključiv te da u njemu trebaju sudjelovati lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva i skupine za strateško promišljanje; |
| --- | --- |

6.

predlaže da Komisija i ESVD tijekom priprema za taj sastanak na vrhu šefovima država i vlada EU-a upute konkretne preporuke o učinkovitim mehanizmima za provedbu usklađenosti politika u interesu razvoja i integraciju strategija EU-a za bolju provedbu ciljeva održivog razvoja te o jasnijem definiranju odgovornosti svake institucije EU-a u ispunjavanju svojih obveza za postizanje te usklađenosti; vjeruje da takav proces treba biti što je moguće više transparentan i uključiv te da u njemu trebaju sudjelovati lokalne i regionalne vlasti, organizacije civilnog društva i skupine za strateško promišljanje;

| 7. | pozdravlja uspostavu skupine povjerenika koji djeluju u području vanjskih odnosa; traži da potpredsjednica / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito izvješćuje Odbor za razvoj o radu te skupine; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja uspostavu skupine povjerenika koji djeluju u području vanjskih odnosa; traži da potpredsjednica / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku redovito izvješćuje Odbor za razvoj o radu te skupine;

| 8. | smatra da bi se mehanizmi kojima su se neke delegacije EU-a služile za pružanje povratnih informacija o izvješću Komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja 2015. trebali proširiti na sve delegacije EU-a i da bi to trebala postati godišnja praksa; poziva delegacije EU-a da zajamče da usklađenost politika u interesu razvoja bude na dnevnom redu bilateralnih, odnosno skupnih sastanaka, kao i na dnevnom redu godišnjeg sastanka voditelja delegacija EU-a u Bruxellesu; |
| --- | --- |

8.

smatra da bi se mehanizmi kojima su se neke delegacije EU-a služile za pružanje povratnih informacija o izvješću Komisije o usklađenosti politika u interesu razvoja 2015. trebali proširiti na sve delegacije EU-a i da bi to trebala postati godišnja praksa; poziva delegacije EU-a da zajamče da usklađenost politika u interesu razvoja bude na dnevnom redu bilateralnih, odnosno skupnih sastanaka, kao i na dnevnom redu godišnjeg sastanka voditelja delegacija EU-a u Bruxellesu;

| 9. | pozdravlja paket za bolju regulativu koji je Komisija usvojila 19. svibnja 2015.; pozdravlja, nadalje, činjenicu da je usklađenost politika u interesu razvoja izričito spomenuta kao zakonska obveza u Instrumentu br. 30 Smjernica za bolju regulativu (COM(2015)0215); |
| --- | --- |

9.

pozdravlja paket za bolju regulativu koji je Komisija usvojila 19. svibnja 2015.; pozdravlja, nadalje, činjenicu da je usklađenost politika u interesu razvoja izričito spomenuta kao zakonska obveza u Instrumentu br. 30 Smjernica za bolju regulativu (COM(2015)0215);

| 10. | žali zbog činjenice da, iako procjene učinka predstavljaju važan instrument za postizanje usklađenosti politika u interesu razvoja, procjene razvojnih učinaka i dalje su malobrojne te ne uzimaju u obzir na odgovarajući način mogući učinak na zemlje u razvoju; izražava nadu da će se paketom za bolju regulativu i njegovim smjernicama taj problem ispraviti tako što će se voditi računa o razvoju i ljudskim pravima u svim procjenama učinka i povećati transparentnost; poziva Komisiju da se u ranoj fazi procesa donošenja politika sustavno savjetuje s organizacijama za zaštitu ljudskih prava te da uspostavi snažnije mehanizme kako bi zajamčila razmjernu zastupljenost svih dionika; pozdravlja javno savjetovanje o tom planu, čiji je cilj utvrditi ishod i učinak usklađenosti politika u interesu razvoja na zemlje u razvoju, te kojim se vanjskim dionicima, između ostalog zemljama u razvoju i civilnom društvu, omogućuje da iznesu svoja gledišta i aktivno sudjeluju; nadalje pozdravlja terensku fazu plana te studije slučaja, kojima bi se moglo istinski pridonijeti preciznom vrednovanju učinka usklađenosti politika u interesu razvoja; smatra da je tijekom provedbe politika EU-a nužno provesti sustavnije ex post procjene učinka; |
| --- | --- |

10.

žali zbog činjenice da, iako procjene učinka predstavljaju važan instrument za postizanje usklađenosti politika u interesu razvoja, procjene razvojnih učinaka i dalje su malobrojne te ne uzimaju u obzir na odgovarajući način mogući učinak na zemlje u razvoju; izražava nadu da će se paketom za bolju regulativu i njegovim smjernicama taj problem ispraviti tako što će se voditi računa o razvoju i ljudskim pravima u svim procjenama učinka i povećati transparentnost; poziva Komisiju da se u ranoj fazi procesa donošenja politika sustavno savjetuje s organizacijama za zaštitu ljudskih prava te da uspostavi snažnije mehanizme kako bi zajamčila razmjernu zastupljenost svih dionika; pozdravlja javno savjetovanje o tom planu, čiji je cilj utvrditi ishod i učinak usklađenosti politika u interesu razvoja na zemlje u razvoju, te kojim se vanjskim dionicima, između ostalog zemljama u razvoju i civilnom društvu, omogućuje da iznesu svoja gledišta i aktivno sudjeluju; nadalje pozdravlja terensku fazu plana te studije slučaja, kojima bi se moglo istinski pridonijeti preciznom vrednovanju učinka usklađenosti politika u interesu razvoja; smatra da je tijekom provedbe politika EU-a nužno provesti sustavnije ex post procjene učinka;

| 11. | vjeruje da se veći naglasak mora staviti na koordinaciju među institucijama, bilo među institucijama EU-a, bilo s državama članicama; poziva vlade država članice da usklađenost politika u interesu razvoja postane dio pravno obvezujućeg akta, a da za usklađenost politika u interesu održivog razvoja utvrde akcijski plan kako bi se ona operativno provela; smatra da nacionalni parlamenti trebaju biti više uključeni u program usklađenosti politika u interesu razvoja u skladu sa svojim ovlastima prema kojima imaju pravo pozvati svoje vlade na odgovornosti i pratiti napredak u tom području; |
| --- | --- |

11.

vjeruje da se veći naglasak mora staviti na koordinaciju među institucijama, bilo među institucijama EU-a, bilo s državama članicama; poziva vlade država članice da usklađenost politika u interesu razvoja postane dio pravno obvezujućeg akta, a da za usklađenost politika u interesu održivog razvoja utvrde akcijski plan kako bi se ona operativno provela; smatra da nacionalni parlamenti trebaju biti više uključeni u program usklađenosti politika u interesu razvoja u skladu sa svojim ovlastima prema kojima imaju pravo pozvati svoje vlade na odgovornosti i pratiti napredak u tom području;

| 12. | podsjeća na važnu ulogu koju Europski parlament treba imati u promicanju usklađenosti politika u interesu razvoja stavljajući je na prvo mjesto svog dnevnog reda, povećavajući broj sastanaka odbora i međuparlamentarnih sastanaka na temu usklađenosti politika u interesu razvoja, promičući dijalog o toj temi s partnerskim zemljama i potičući dijalog s civilnim društvom; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na važnu ulogu koju Europski parlament treba imati u promicanju usklađenosti politika u interesu razvoja stavljajući je na prvo mjesto svog dnevnog reda, povećavajući broj sastanaka odbora i međuparlamentarnih sastanaka na temu usklađenosti politika u interesu razvoja, promičući dijalog o toj temi s partnerskim zemljama i potičući dijalog s civilnim društvom;

| 13. | napominje da su neke države članice uspostavile djelotvorne mehanizme za koordinaciju među ministarstvima s posebnim mandatom za usklađenost politika u interesu održivog razvoja; poziva države članice da slijede taj primjer i međusobno razmjenjuju dobre prakse koje su usvojile druge države članice; |
| --- | --- |

13.

napominje da su neke države članice uspostavile djelotvorne mehanizme za koordinaciju među ministarstvima s posebnim mandatom za usklađenost politika u interesu održivog razvoja; poziva države članice da slijede taj primjer i međusobno razmjenjuju dobre prakse koje su usvojile druge države članice;

| 14. | primjećuje da je zajednička izrada programa uspješan alat za usklađeno planiranje aktivnosti razvojne suradnje EU-a; pozdravlja činjenicu da zajednička izrada programa uključuje bilateralne aktivnosti država članica EU-a u partnerskim zemljama, no žali zbog prethodnih neuspjeha u povezivanju djelovanja EU-a s aktivnostima država članica, zbog čega su propuštene prilike za iskorištavanje sinergija; |
| --- | --- |

14.

primjećuje da je zajednička izrada programa uspješan alat za usklađeno planiranje aktivnosti razvojne suradnje EU-a; pozdravlja činjenicu da zajednička izrada programa uključuje bilateralne aktivnosti država članica EU-a u partnerskim zemljama, no žali zbog prethodnih neuspjeha u povezivanju djelovanja EU-a s aktivnostima država članica, zbog čega su propuštene prilike za iskorištavanje sinergija;

| 15. | uviđa da će ispravna provedba usklađenosti politika u interesu razvoja zahtijevati odgovarajuću razinu sredstava i osoblja; traži da se kontaktnim točkama za usklađenost politika u interesu razvoja u nacionalnim ministarstvima i izaslanstvima EU-a odobre potrebna sredstva za uspostavu nacionalnih i europskih strategija za usklađenost politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

15.

uviđa da će ispravna provedba usklađenosti politika u interesu razvoja zahtijevati odgovarajuću razinu sredstava i osoblja; traži da se kontaktnim točkama za usklađenost politika u interesu razvoja u nacionalnim ministarstvima i izaslanstvima EU-a odobre potrebna sredstva za uspostavu nacionalnih i europskih strategija za usklađenost politika u interesu razvoja;

| 16. | ističe ključnu ulogu nacionalnih parlamenta u provedbi usklađenosti politika u interesu održivog razvoja, posebice u jamčenju da se preuzete političke obveze, nadzor i puna uključenost organizacija civilnog društva periodički kontroliraju te praćenju vladinih izvješća o procjeni učinka; |
| --- | --- |

16.

ističe ključnu ulogu nacionalnih parlamenta u provedbi usklađenosti politika u interesu održivog razvoja, posebice u jamčenju da se preuzete političke obveze, nadzor i puna uključenost organizacija civilnog društva periodički kontroliraju te praćenju vladinih izvješća o procjeni učinka;

| 17. | podsjeća na svoj prijedlog da se unutar Unije uspostavi neovisan sustav za prihvat žalbi pojedinaca ili zajednica na koje utječu politike Unije; uviđa važnu ulogu Odbora za razvoj Europskog parlamenta i njegovog stalnog izvjestitelja za usklađenost politika u interesu razvoja u prenošenju problema koji muče javnost ili zajednice na koje utječu politike Europske unije; |
| --- | --- |

17.

podsjeća na svoj prijedlog da se unutar Unije uspostavi neovisan sustav za prihvat žalbi pojedinaca ili zajednica na koje utječu politike Unije; uviđa važnu ulogu Odbora za razvoj Europskog parlamenta i njegovog stalnog izvjestitelja za usklađenost politika u interesu razvoja u prenošenju problema koji muče javnost ili zajednice na koje utječu politike Europske unije;

| 18. | ističe da EU mora uložiti dodatne resurse u analizu usklađenosti politika u interesu razvoja koja će se temeljiti na dokazima; poziva Komisiju da bez odgode pronađe neusklađenosti i izradi analizu njihovih troškova te da razvije prikladne mehanizme nadzora i praćenja napretka usklađenosti politika u interesu razvoja; također poziva Komisiju da u svoju analizu uključi prijedloge kako izbjeći i rješavati neusklađenosti između različitih politika; nadalje ističe potrebu za pružanjem kvalitetnijih informacija o pitanjima usklađenosti politika u interesu razvoju u programskim dokumentima; |
| --- | --- |

18.

ističe da EU mora uložiti dodatne resurse u analizu usklađenosti politika u interesu razvoja koja će se temeljiti na dokazima; poziva Komisiju da bez odgode pronađe neusklađenosti i izradi analizu njihovih troškova te da razvije prikladne mehanizme nadzora i praćenja napretka usklađenosti politika u interesu razvoja; također poziva Komisiju da u svoju analizu uključi prijedloge kako izbjeći i rješavati neusklađenosti između različitih politika; nadalje ističe potrebu za pružanjem kvalitetnijih informacija o pitanjima usklađenosti politika u interesu razvoju u programskim dokumentima;

| 19. | ističe da je usklađenost politika u interesu razvoja potrebno pojačati, posebno u kontekstu revizije Europskog konsenzusa o razvoju i rasprava o budućem sporazumu nakon Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

19.

ističe da je usklađenost politika u interesu razvoja potrebno pojačati, posebno u kontekstu revizije Europskog konsenzusa o razvoju i rasprava o budućem sporazumu nakon Sporazuma iz Cotonoua;

Prioritetna područja

Migracije

| 20. | potvrđuje da je EU suočen s najvećom izbjegličkom krizom na svojem području od Drugoga svjetskog rata; naglašava da je jače povezivanje migracija i razvojnih politika ključno za rješavanje glavnih uzroka tog fenomena; vjeruje da bi EU trebao iskoristiti sve alate koje ima na raspolaganju za rješavanje te krize, uključujući i sigurnosne i diplomatske instrumente; naglašava da odgovor na izbjegličku krizu ne bi trebao biti usmjeren isključivo na sigurnosna pitanja te da razvojne ciljeve treba bolje integrirati kako bi politika EU-a u području migracija bila kompatibilna s politikama koje za cilj imaju smanjenje siromaštva; naglašava da usklađenost politika u interesu razvoja predstavlja važan dio nove politike EU-a u području migracija; pozdravlja donošenje Europskog migracijskog programa (COM(2015)0240), kojim se razvija sveobuhvatan odgovor na krizu; vjeruje da bi njegovu provedbu trebalo popratiti konkretnim aktivnostima za poticanje gospodarskog i društvenog razvoja te dobrog upravljanja u matičnim zemljama; naglašava važnost doznaka kao izvora financiranja razvoja; naglašava važnost sporazuma država članica EU-a s trećim zemljama za jamčenje sigurnog kretanja i mobilnosti međunarodnih radnika; smatra da se programi i proračun za razvojnu pomoć ne bi smjeli koristiti u svrhu kontrole migracija; naglašava da se u svakoj zajedničkoj politici u području migracija naglasak treba staviti na legalne putove u Europu i prihvat migranata; |
| --- | --- |

20.

potvrđuje da je EU suočen s najvećom izbjegličkom krizom na svojem području od Drugoga svjetskog rata; naglašava da je jače povezivanje migracija i razvojnih politika ključno za rješavanje glavnih uzroka tog fenomena; vjeruje da bi EU trebao iskoristiti sve alate koje ima na raspolaganju za rješavanje te krize, uključujući i sigurnosne i diplomatske instrumente; naglašava da odgovor na izbjegličku krizu ne bi trebao biti usmjeren isključivo na sigurnosna pitanja te da razvojne ciljeve treba bolje integrirati kako bi politika EU-a u području migracija bila kompatibilna s politikama koje za cilj imaju smanjenje siromaštva; naglašava da usklađenost politika u interesu razvoja predstavlja važan dio nove politike EU-a u području migracija; pozdravlja donošenje Europskog migracijskog programa (COM(2015)0240), kojim se razvija sveobuhvatan odgovor na krizu; vjeruje da bi njegovu provedbu trebalo popratiti konkretnim aktivnostima za poticanje gospodarskog i društvenog razvoja te dobrog upravljanja u matičnim zemljama; naglašava važnost doznaka kao izvora financiranja razvoja; naglašava važnost sporazuma država članica EU-a s trećim zemljama za jamčenje sigurnog kretanja i mobilnosti međunarodnih radnika; smatra da se programi i proračun za razvojnu pomoć ne bi smjeli koristiti u svrhu kontrole migracija; naglašava da se u svakoj zajedničkoj politici u području migracija naglasak treba staviti na legalne putove u Europu i prihvat migranata;

| 21. | naglašava da je EU-u potrebna bolja usklađenost politika migracija i azila, kako unutar same Unije, tako i s međunarodnim partnerima; podsjeća na to da za istinski djelotvornu i sveobuhvatnu migracijsku politiku i politiku u području azila unutarnje i vanjske politike EU-a moraju biti potpuno integrirane, a posebno unutar radnih struktura EU-a; naglašava potrebu za razvojem jedinstvene zajedničke politike migracija i azila; traži uključiv pristup za rješavanje temeljnih uzroka migracija koji je čvrsto vezan uz razvoj kako bi se postiglo održivo razrješenje trenutačne migracijske krize; podsjeća da su žene i djevojčice izbjeglice ili migranti posebno izložene spolnom nasilju i iskorištavanju te da rodna perspektiva mora postati sastavni dio migracijske politike EU-a; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je EU-u potrebna bolja usklađenost politika migracija i azila, kako unutar same Unije, tako i s međunarodnim partnerima; podsjeća na to da za istinski djelotvornu i sveobuhvatnu migracijsku politiku i politiku u području azila unutarnje i vanjske politike EU-a moraju biti potpuno integrirane, a posebno unutar radnih struktura EU-a; naglašava potrebu za razvojem jedinstvene zajedničke politike migracija i azila; traži uključiv pristup za rješavanje temeljnih uzroka migracija koji je čvrsto vezan uz razvoj kako bi se postiglo održivo razrješenje trenutačne migracijske krize; podsjeća da su žene i djevojčice izbjeglice ili migranti posebno izložene spolnom nasilju i iskorištavanju te da rodna perspektiva mora postati sastavni dio migracijske politike EU-a;

| 22. | kako bi se pojačala usklađenost migracijskih i razvojnih politika, poziva Europsku uniju i njene države članice da troškove za izbjeglice ne prijavljuju kao službenu razvojnu pomoć jer bi to predstavljalo oportunitetni trošak nauštrb razvojnih programa kojima se djelotvorno rješavaju temeljni uzroci migracija; |
| --- | --- |

22.

kako bi se pojačala usklađenost migracijskih i razvojnih politika, poziva Europsku uniju i njene države članice da troškove za izbjeglice ne prijavljuju kao službenu razvojnu pomoć jer bi to predstavljalo oportunitetni trošak nauštrb razvojnih programa kojima se djelotvorno rješavaju temeljni uzroci migracija;

Trgovina i financije

| 23. | naglašava da su EU i njegove države članice zajedno i dalje najvažniji donator strategije pomoći za trgovinu na svijetu (11,7 milijardi EUR u 2013. godini – SWD(2015)0128); predlaže da program Pomoć za trgovinu EU-a također bude usmjeren na osnaživanje siromašnih proizvođača, zadruga, mikropoduzeća i malih poduzeća, olakšavanje diverzifikacije domaćih tržišta, jačanje jednakosti žena i daljnju regionalnu integraciju i smanjenje nejednakosti u primanjima; pozdravlja namjeru Komisije da više pozornosti usmjeri na odredbe trgovinskih sporazuma koje se odnose na razvoj; podsjeća na preuzete obveze država članica da poduzmu konkretne napore u postizanju cilja da se 0,7 % BNP-a namijeni kao službena razvojna pomoć zemljama u razvoju kao i na preporuke Odbora za razvojnu pomoć OECD-a o postizanju prosječnog elementa bespovratnih sredstava od 86 % ukupne službene razvojne pomoći; ističe da bi trgovinski sporazumi trebali u cijelom svijetu doprinijeti promicanju održivog razvoja, ljudskih prava te borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

23.

naglašava da su EU i njegove države članice zajedno i dalje najvažniji donator strategije pomoći za trgovinu na svijetu (11,7 milijardi EUR u 2013. godini – SWD(2015)0128); predlaže da program Pomoć za trgovinu EU-a također bude usmjeren na osnaživanje siromašnih proizvođača, zadruga, mikropoduzeća i malih poduzeća, olakšavanje diverzifikacije domaćih tržišta, jačanje jednakosti žena i daljnju regionalnu integraciju i smanjenje nejednakosti u primanjima; pozdravlja namjeru Komisije da više pozornosti usmjeri na odredbe trgovinskih sporazuma koje se odnose na razvoj; podsjeća na preuzete obveze država članica da poduzmu konkretne napore u postizanju cilja da se 0,7 % BNP-a namijeni kao službena razvojna pomoć zemljama u razvoju kao i na preporuke Odbora za razvojnu pomoć OECD-a o postizanju prosječnog elementa bespovratnih sredstava od 86 % ukupne službene razvojne pomoći; ističe da bi trgovinski sporazumi trebali u cijelom svijetu doprinijeti promicanju održivog razvoja, ljudskih prava te borbi protiv korupcije;

| 24. | podsjeća da liberalizacija trgovine nije sama po sebi pozitivna zbog iskorjenjivanja siromaštva jer može negativno utjecati na održivi razvoj; |
| --- | --- |

24.

podsjeća da liberalizacija trgovine nije sama po sebi pozitivna zbog iskorjenjivanja siromaštva jer može negativno utjecati na održivi razvoj;

| 25. | zahtijeva od Komisije da jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi Pomoći za trgovinu EU-a u zemljama u razvoju, u kojem bi bili navedena namjenska sredstva i njihovo porijeklo, i unutar naslova 4. proračuna EU-a i unutar Europskog razvojnog fonda; smatra da bi se takvim izvješćem pružio solidan temelj za izvješća EU-a o usklađenosti politika u interesu razvoja, koja bi se objavljivala svake dvije godine; |
| --- | --- |

25.

zahtijeva od Komisije da jednom godišnje Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi Pomoći za trgovinu EU-a u zemljama u razvoju, u kojem bi bili navedena namjenska sredstva i njihovo porijeklo, i unutar naslova 4. proračuna EU-a i unutar Europskog razvojnog fonda; smatra da bi se takvim izvješćem pružio solidan temelj za izvješća EU-a o usklađenosti politika u interesu razvoja, koja bi se objavljivala svake dvije godine;

| 26. | podsjeća da se ciljem 17.15 u okviru ciljeva održivog razvoja prepoznaje potreba poštovanja političkog prostora svake zemlje radi iskorjenjivanja siromaštva i ostvarenja održivog razvoja; ponovno ističe pravo zemalja u razvoju da reguliranju ulaganja kako bi se osigurale obveze i dužnosti svih ulagača, uključujući strane ulagače, radi zaštite ljudskih prava, radnih normi i normi zaštite okoliša; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da se ciljem 17.15 u okviru ciljeva održivog razvoja prepoznaje potreba poštovanja političkog prostora svake zemlje radi iskorjenjivanja siromaštva i ostvarenja održivog razvoja; ponovno ističe pravo zemalja u razvoju da reguliranju ulaganja kako bi se osigurale obveze i dužnosti svih ulagača, uključujući strane ulagače, radi zaštite ljudskih prava, radnih normi i normi zaštite okoliša;

| 27. | pozdravlja napredak postignut od sklapanja Pakta o održivosti za Bangladeš i poziva Komisiju da proširi obvezujuće okvire na druge sektore; u tom smislu poziva Komisiju da proširi područje primjene društveno odgovornog poslovanja i inicijativa za postupanje s dužnom pažnjom kojima se dopunjuje postojeća Uredba EU-a o drvnoj sirovini ili koje se tiču prijedloga Uredbe EU-a o mineralima koji potječu iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja i na druge sektor te tako zajamči da će EU i njegovi trgovci i gospodarski subjekti ispuniti obvezu poštovanja ljudskih prava i najviših društvenih i ekoloških normi; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja napredak postignut od sklapanja Pakta o održivosti za Bangladeš i poziva Komisiju da proširi obvezujuće okvire na druge sektore; u tom smislu poziva Komisiju da proširi područje primjene društveno odgovornog poslovanja i inicijativa za postupanje s dužnom pažnjom kojima se dopunjuje postojeća Uredba EU-a o drvnoj sirovini ili koje se tiču prijedloga Uredbe EU-a o mineralima koji potječu iz područja pogođenih sukobima i visokorizičnih područja i na druge sektor te tako zajamči da će EU i njegovi trgovci i gospodarski subjekti ispuniti obvezu poštovanja ljudskih prava i najviših društvenih i ekoloških normi;

| 28. | podsjeća da politike ulaganja EU-a, osobito kad podrazumijevaju javni novac, moraju doprinositi ostvarenju ciljeva održivog razvoja; podsjeća da je potrebno povećati transparentnost i odgovornost razvojnih financijskih institucija kako bi se učinkovito pratilo i nadziralo tokove, održivost duga i dodanu vrijednost njihovih projekata održivog razvoja; |
| --- | --- |

28.

podsjeća da politike ulaganja EU-a, osobito kad podrazumijevaju javni novac, moraju doprinositi ostvarenju ciljeva održivog razvoja; podsjeća da je potrebno povećati transparentnost i odgovornost razvojnih financijskih institucija kako bi se učinkovito pratilo i nadziralo tokove, održivost duga i dodanu vrijednost njihovih projekata održivog razvoja;

| 29. | podsjeća na jedinstvenu ulogu službene razvojne pomoći u postizanju djelotvornih razvojnih rezultata; poziva da se očuva usredotočenost na razvoj i priroda službene razvojne pomoći, uključujući transparentan i odgovoran sustav izvješćivanja; podsjeća da je nevezana potpora nužan uvjet za otvaranje mogućnosti za društveno-gospodarske sudionike zemalja u razvoju, kao što su lokalna poduzeća ili stručnjaci za tehničku pomoć, te se zalaže za poticanje uporabe sustava javne nabave zemalja u razvoju za programe potpore kojima se podupiru aktivnosti javnog sektora kako bi se poboljšao lokalni privatni sektor; |
| --- | --- |

29.

podsjeća na jedinstvenu ulogu službene razvojne pomoći u postizanju djelotvornih razvojnih rezultata; poziva da se očuva usredotočenost na razvoj i priroda službene razvojne pomoći, uključujući transparentan i odgovoran sustav izvješćivanja; podsjeća da je nevezana potpora nužan uvjet za otvaranje mogućnosti za društveno-gospodarske sudionike zemalja u razvoju, kao što su lokalna poduzeća ili stručnjaci za tehničku pomoć, te se zalaže za poticanje uporabe sustava javne nabave zemalja u razvoju za programe potpore kojima se podupiru aktivnosti javnog sektora kako bi se poboljšao lokalni privatni sektor;

| 30. | međutim, podsjeća na to da sama pomoć nije dovoljna; vjeruje da je potrebno razmotriti inovativne i raznolike izvore financiranja, poput poreza na financijske transakcije, poreza na ugljični dioksid, taksi na karte u zračnom prometu, prihoda od korištenja prirodnih resursa, itd. te da ih treba uskladiti s načelima razvojne djelotvornosti; smatra da treba ojačati usklađenost javnog, privatnog, međunarodnog i domaćeg financiranja; u tom pogledu prepoznaje ključnu ulogu privatnog sektora; naglašava važnost uspostave povoljnih uvjeta za privatno poduzetništvo u zemljama u razvoju, poticanja stvaranja političkih i pravnih okvira koji su poticajni za olakšavanje korištenja bankovnih računa te stvaranja informatičke infrastrukture; |
| --- | --- |

30.

međutim, podsjeća na to da sama pomoć nije dovoljna; vjeruje da je potrebno razmotriti inovativne i raznolike izvore financiranja, poput poreza na financijske transakcije, poreza na ugljični dioksid, taksi na karte u zračnom prometu, prihoda od korištenja prirodnih resursa, itd. te da ih treba uskladiti s načelima razvojne djelotvornosti; smatra da treba ojačati usklađenost javnog, privatnog, međunarodnog i domaćeg financiranja; u tom pogledu prepoznaje ključnu ulogu privatnog sektora; naglašava važnost uspostave povoljnih uvjeta za privatno poduzetništvo u zemljama u razvoju, poticanja stvaranja političkih i pravnih okvira koji su poticajni za olakšavanje korištenja bankovnih računa te stvaranja informatičke infrastrukture;

| 31. | vjeruje da bi, kako bi se ostvarili ciljevi usklađenosti politika u interesu razvoja, u trgovinskoj politici EU-a trebalo uzeti u obzir opću i razvojnu situaciju u zemljama u razvoju kao i pravo zemalja u razvoju da same odrede svoje razvojne strategije; naglašava da se sporazumima o trgovini i ulaganju koje sklapaju EU i države članice ne smije djelovati, bilo izravno bilo neizravno, suprotno razvojnim ciljevima ili promicanju i zaštiti ljudskih prava u partnerskim zemljama; podsjeća da poštena i propisno uređena trgovina u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije može imati potencijal za razvoj; pozdravlja uključivanje cjelovitih poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve trgovinske i ulagačke sporazume; |
| --- | --- |

31.

vjeruje da bi, kako bi se ostvarili ciljevi usklađenosti politika u interesu razvoja, u trgovinskoj politici EU-a trebalo uzeti u obzir opću i razvojnu situaciju u zemljama u razvoju kao i pravo zemalja u razvoju da same odrede svoje razvojne strategije; naglašava da se sporazumima o trgovini i ulaganju koje sklapaju EU i države članice ne smije djelovati, bilo izravno bilo neizravno, suprotno razvojnim ciljevima ili promicanju i zaštiti ljudskih prava u partnerskim zemljama; podsjeća da poštena i propisno uređena trgovina u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije može imati potencijal za razvoj; pozdravlja uključivanje cjelovitih poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sve trgovinske i ulagačke sporazume;

| 32. | poziva da EU uspostavi primjereni okvir kojim se razmatra način na koji korporacije uključuju ljudska prava i socijalne i ekološke standarde; poziva EU i države članice da se i dalje aktivno uključuju u rad UN-ova Vijeća za ljudska prava kako bi se transnacionalne korporacije smatrale odgovornima za povrede ljudskih prava; |
| --- | --- |

32.

poziva da EU uspostavi primjereni okvir kojim se razmatra način na koji korporacije uključuju ljudska prava i socijalne i ekološke standarde; poziva EU i države članice da se i dalje aktivno uključuju u rad UN-ova Vijeća za ljudska prava kako bi se transnacionalne korporacije smatrale odgovornima za povrede ljudskih prava;

| 33. | podržava djelotvoran, pravedan i transparentan sustav oporezivanja u skladu s načelima dobrog upravljanja; pozdravlja paket mjera za poreznu transparentnost koji je Komisija predstavila 18. ožujka 2015. i paket mjera protiv izbjegavanja plaćanja poreza koji je predstavljen 28. siječnja 2016., kao i Komunikaciju Komisije o vanjskoj strategiji za promicanje dobrog poreznog upravljanja na međunarodnoj razini; naglašava važnost provođenja procjene učinka i analize popratnih djelovanja novog poreznog zakona EU-a kako bi se izbjegli negativni utjecaji na zemlje u razvoju; podsjeća da je mobilizacija domaćih resursa oporezivanjem najvažniji izvor prihoda za javno financiranje održivog razvoja; traži od Europske unije da pruži potporu zemljama u razvoju u izgradnji njihovih kapaciteta u području porezne uprave, financijskog upravljanja i upravljanja javnim financijama i u sprječavanju nezakonitih financijskih tokova; poziva EU-a da zajamči da multinacionalne korporacije plaćaju poreze u zemljama u kojima stječu ili stvaraju dobit; u skladu s time ističe odgovornost EU-a za promicanje i operativnu provedbu na svjetskoj razini načela usklađenosti politika u interesu razvoja u poreznim pitanjima; u tu svrhu, potiče EU da zemljama u razvoju omogući da ravnopravno sudjeluju u svjetskoj reformi postojećih međunarodnih poreznih pravila; |
| --- | --- |

33.

podržava djelotvoran, pravedan i transparentan sustav oporezivanja u skladu s načelima dobrog upravljanja; pozdravlja paket mjera za poreznu transparentnost koji je Komisija predstavila 18. ožujka 2015. i paket mjera protiv izbjegavanja plaćanja poreza koji je predstavljen 28. siječnja 2016., kao i Komunikaciju Komisije o vanjskoj strategiji za promicanje dobrog poreznog upravljanja na međunarodnoj razini; naglašava važnost provođenja procjene učinka i analize popratnih djelovanja novog poreznog zakona EU-a kako bi se izbjegli negativni utjecaji na zemlje u razvoju; podsjeća da je mobilizacija domaćih resursa oporezivanjem najvažniji izvor prihoda za javno financiranje održivog razvoja; traži od Europske unije da pruži potporu zemljama u razvoju u izgradnji njihovih kapaciteta u području porezne uprave, financijskog upravljanja i upravljanja javnim financijama i u sprječavanju nezakonitih financijskih tokova; poziva EU-a da zajamči da multinacionalne korporacije plaćaju poreze u zemljama u kojima stječu ili stvaraju dobit; u skladu s time ističe odgovornost EU-a za promicanje i operativnu provedbu na svjetskoj razini načela usklađenosti politika u interesu razvoja u poreznim pitanjima; u tu svrhu, potiče EU da zemljama u razvoju omogući da ravnopravno sudjeluju u svjetskoj reformi postojećih međunarodnih poreznih pravila;

| 34. | smatra da je međunarodna suradnja ključna za borbu protiv nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza te poziva EU da potakne daljnju međunarodnu suradnju na poreznim pitanjima; poziva EU da zajamči pravedno postupanje prema zemljama u razvoju pri potpisivanju poreznih sporazuma, u sladu s Model-konvencijom UN-a o dvostrukom oporezivanju, i da pritom uzme u obzir posebnosti položaja u kojem se one nalaze i zajamči pravednu raspodjelu prava oporezivanja; pozdravlja obveze koje su preuzete na konferenciji o financiranju razvoja u Adis Abebi održanoj u srpnju 2015. godine, poput revizije multilateralnog financiranja razvoja i porezne inicijative kojoj je cilj pomoći zemljama u razvoju da razviju domaće sustave za prikupljanje sredstava; poziva EU da u potpunosti iskoristi mogućnosti koje pruža OECD-ov predložak porezne konvencije koji sadrži i neobaveznu odredbu za pružanje pomoći pri ubiranju poreza; |
| --- | --- |

34.

smatra da je međunarodna suradnja ključna za borbu protiv nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza te poziva EU da potakne daljnju međunarodnu suradnju na poreznim pitanjima; poziva EU da zajamči pravedno postupanje prema zemljama u razvoju pri potpisivanju poreznih sporazuma, u sladu s Model-konvencijom UN-a o dvostrukom oporezivanju, i da pritom uzme u obzir posebnosti položaja u kojem se one nalaze i zajamči pravednu raspodjelu prava oporezivanja; pozdravlja obveze koje su preuzete na konferenciji o financiranju razvoja u Adis Abebi održanoj u srpnju 2015. godine, poput revizije multilateralnog financiranja razvoja i porezne inicijative kojoj je cilj pomoći zemljama u razvoju da razviju domaće sustave za prikupljanje sredstava; poziva EU da u potpunosti iskoristi mogućnosti koje pruža OECD-ov predložak porezne konvencije koji sadrži i neobaveznu odredbu za pružanje pomoći pri ubiranju poreza;

| 35. | poziva na preispitivanje utjecaja izvoznih subvencija, carina i zapreka trgovini na zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

35.

poziva na preispitivanje utjecaja izvoznih subvencija, carina i zapreka trgovini na zemlje u razvoju;

| 36. | podsjeća da napori koji se ulažu kako bi se osigurao pristup sirovinama iz zemalja u razvoju ne bi smjeli negativno djelovati na lokalan razvoj i iskorjenjivanje siromaštva, već bi se njima trebalo pomoći zemljama u razvoju da bogatstvo u prirodnim resursima pretoče u istinski razvoj; |
| --- | --- |

36.

podsjeća da napori koji se ulažu kako bi se osigurao pristup sirovinama iz zemalja u razvoju ne bi smjeli negativno djelovati na lokalan razvoj i iskorjenjivanje siromaštva, već bi se njima trebalo pomoći zemljama u razvoju da bogatstvo u prirodnim resursima pretoče u istinski razvoj;

Sigurnost opskrbe hranom

| 37. | naglašava da će postizanje sigurnosti opskrbe hranom na globalnoj razini zahtijevati usklađenost politika u interesu razvoja na svim razinama, posebno ako se namjeravaju postići ambiciozniji ciljevi Programa održivog razvoja za 2030., odnosno potpuno iskorjenjivanje gladi i svih oblika pothranjenosti; vjeruje da bi EU trebao promicati uspostavu robusnog regulatornog okvira s jasno određenim kriterijima kako bi se zaštitila prava i sigurnost opskrbe hranom ugroženih slojeva stanovništva; |
| --- | --- |

37.

naglašava da će postizanje sigurnosti opskrbe hranom na globalnoj razini zahtijevati usklađenost politika u interesu razvoja na svim razinama, posebno ako se namjeravaju postići ambiciozniji ciljevi Programa održivog razvoja za 2030., odnosno potpuno iskorjenjivanje gladi i svih oblika pothranjenosti; vjeruje da bi EU trebao promicati uspostavu robusnog regulatornog okvira s jasno određenim kriterijima kako bi se zaštitila prava i sigurnost opskrbe hranom ugroženih slojeva stanovništva;

| 38. | poziva EU da, pored ostalih faktora, sustavno procijeni učinak poljoprivrednih, trgovinskih i energetskih politika EU-a, kao što je politika biogoriva, na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i životne uvjete najranjivijih ljudi; potiče Komisiju da i dalje bude usredotočena na poljoprivredna gospodarstva, mikro, mala i srednja poljoprivredna gospodarstva i radnike u poljoprivredi te da promiče održive i agroekološke prakse, u skladu sa zaključcima Međunarodne procjene poljoprivredne znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD), preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za prava na hranu i ciljevima održivog razvoja; podsjeća da je potrebno zajamčiti da primjena mjera za ZPP ne ugrožava kapacitete za proizvodnju hrane u zemljama u razvoju i njihovu dugoročnu sigurnost opskrbe hranom; naglašava da se bitna pitanja usklađenosti i učinka politika moraju rješavati u sklopu aktualnog praćenja okvira politika EU-a za sigurnost opskrbe hranom (COM(2010)0127); ističe da Unija mora podržati uspostavu prerađivačkih industrija u poljoprivrednom sektoru i poboljšanje tehnika za konzerviranje prehrambenih proizvoda; podsjeća na važnost razmatranja učinka sporazuma o ribarstvu na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da doprinesu sprječavanju otimanja obradivih površina pružanjem potpore zemljama u razvoju pri njihovoj provedbi dobrovoljnih smjernica UN-a o odgovornom upravljanju zemljištem, ribarstvom i šumarstvom na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

38.

poziva EU da, pored ostalih faktora, sustavno procijeni učinak poljoprivrednih, trgovinskih i energetskih politika EU-a, kao što je politika biogoriva, na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju i životne uvjete najranjivijih ljudi; potiče Komisiju da i dalje bude usredotočena na poljoprivredna gospodarstva, mikro, mala i srednja poljoprivredna gospodarstva i radnike u poljoprivredi te da promiče održive i agroekološke prakse, u skladu sa zaključcima Međunarodne procjene poljoprivredne znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD), preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za prava na hranu i ciljevima održivog razvoja; podsjeća da je potrebno zajamčiti da primjena mjera za ZPP ne ugrožava kapacitete za proizvodnju hrane u zemljama u razvoju i njihovu dugoročnu sigurnost opskrbe hranom; naglašava da se bitna pitanja usklađenosti i učinka politika moraju rješavati u sklopu aktualnog praćenja okvira politika EU-a za sigurnost opskrbe hranom (COM(2010)0127); ističe da Unija mora podržati uspostavu prerađivačkih industrija u poljoprivrednom sektoru i poboljšanje tehnika za konzerviranje prehrambenih proizvoda; podsjeća na važnost razmatranja učinka sporazuma o ribarstvu na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da doprinesu sprječavanju otimanja obradivih površina pružanjem potpore zemljama u razvoju pri njihovoj provedbi dobrovoljnih smjernica UN-a o odgovornom upravljanju zemljištem, ribarstvom i šumarstvom na nacionalnoj razini;

Zdravlje

| 39. | naglašava potrebu da zemlje u razvoju svoja sredstva iz proračuna prvenstveno usmjere na uspostavu čvrstih zdravstvenih sustava, izgradnju održivih sanitarnih infrastruktura i pružanje osnovnih usluga i kvalitetne skrbi; poziva Europsku uniju da podrži uvođenje univerzalnog zdravstvenog osiguranja kojim bi se zajamčilo zajedničko rješavanje zdravstvenih rizika u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

39.

naglašava potrebu da zemlje u razvoju svoja sredstva iz proračuna prvenstveno usmjere na uspostavu čvrstih zdravstvenih sustava, izgradnju održivih sanitarnih infrastruktura i pružanje osnovnih usluga i kvalitetne skrbi; poziva Europsku uniju da podrži uvođenje univerzalnog zdravstvenog osiguranja kojim bi se zajamčilo zajedničko rješavanje zdravstvenih rizika u zemljama u razvoju;

Klimatske promjene

| 40. | poziva na odlučno djelovanje EU-a, država članica i svih međunarodnih partnera u provedbi nedavnog sporazuma COP21 / pariškog klimatskog sporazuma; naglašava da EU i ostale razvijene zemlje moraju nastaviti podupirati mjere za borbu protiv klimatskih promjena radi smanjenja emisija i izgradnje otpornost na učinak klimatskih promjena u zemljama u razvoju, posebno u najslabije razvijenim zemljama; podsjeća na to da je u tom kontekstu od ključne važnosti omogućiti odgovarajuća financijska sredstva; u tom smislu podržava energetsku tranziciju EU-a i prijelaz na obnovljive izvore energije; ističe da nemogućnost ograničavanja globalnog zagrijavanje na znatno ispod 2 oC može ugroziti razvojna postignuća; poziva EU da zauzme proaktivnu ulogu u rješavanju globalnih klimatskih izazova uspostavom strateških prioriteta na svim razinama i u svim sektorima te da osmisli i provede nove obvezujuće ciljeve u pogledu klime, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, u skladu sa sporazumom iz Pariza; |
| --- | --- |

40.

poziva na odlučno djelovanje EU-a, država članica i svih međunarodnih partnera u provedbi nedavnog sporazuma COP21 / pariškog klimatskog sporazuma; naglašava da EU i ostale razvijene zemlje moraju nastaviti podupirati mjere za borbu protiv klimatskih promjena radi smanjenja emisija i izgradnje otpornost na učinak klimatskih promjena u zemljama u razvoju, posebno u najslabije razvijenim zemljama; podsjeća na to da je u tom kontekstu od ključne važnosti omogućiti odgovarajuća financijska sredstva; u tom smislu podržava energetsku tranziciju EU-a i prijelaz na obnovljive izvore energije; ističe da nemogućnost ograničavanja globalnog zagrijavanje na znatno ispod 2 oC može ugroziti razvojna postignuća; poziva EU da zauzme proaktivnu ulogu u rješavanju globalnih klimatskih izazova uspostavom strateških prioriteta na svim razinama i u svim sektorima te da osmisli i provede nove obvezujuće ciljeve u pogledu klime, energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije, u skladu sa sporazumom iz Pariza;

| 41. | uviđa da, u kontekstu financiranja u službi borbe protiv klimatskih promjena, privatno financiranje ne može zamijeniti javno financiranje; ističe potrebu za transparentnim izvješćivanjem i odgovornošću te za jamčenjem uvođenja relevantnih socijalnih i ekoloških zaštitnih mjera povezanih s privatnim financiranjem u službi borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

41.

uviđa da, u kontekstu financiranja u službi borbe protiv klimatskih promjena, privatno financiranje ne može zamijeniti javno financiranje; ističe potrebu za transparentnim izvješćivanjem i odgovornošću te za jamčenjem uvođenja relevantnih socijalnih i ekoloških zaštitnih mjera povezanih s privatnim financiranjem u službi borbe protiv klimatskih promjena;

Spol

| 42. | pozdravlja Akcijski plan EU-a za rodnu jednakost za razdoblje 2016. – 2020. i potiče praćenje i provedbu njegovih ciljeva u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, među ostalim i u projektima koje EU financira na razini država; nadalje poziva EU da u sve svoje politike i proračune uvrsti jednakost spolova i osnaživanje žena te da se pobrine da njegove vanjske politike i dalje doprinose borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući i diskriminaciju protiv pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja Akcijski plan EU-a za rodnu jednakost za razdoblje 2016. – 2020. i potiče praćenje i provedbu njegovih ciljeva u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, među ostalim i u projektima koje EU financira na razini država; nadalje poziva EU da u sve svoje politike i proračune uvrsti jednakost spolova i osnaživanje žena te da se pobrine da njegove vanjske politike i dalje doprinose borbi protiv svih oblika diskriminacije, uključujući i diskriminaciju protiv pripadnika skupine LGBTI;

Sigurnost

| 43. | uviđa da održivi razvoj i iskorjenjivanje siromaštva nisu mogući bez sigurnosti; osim toga, uviđa da je spona sigurnosti i razvoja bitan element u jamčenju učinkovitosti vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

43.

uviđa da održivi razvoj i iskorjenjivanje siromaštva nisu mogući bez sigurnosti; osim toga, uviđa da je spona sigurnosti i razvoja bitan element u jamčenju učinkovitosti vanjskog djelovanja EU-a;

| 44. | ističe važnost jamčenja usklađenosti politika i koordinacije vanjskog djelovanja EU-a i politika sigurnosti, obrane, trgovine, humanitarne pomoći i razvojne suradnje; podsjeća da dobro upravljanje predstavlja izazov u zemljama u razvoju; ustraje na tome da bi usklađenost politika u interesu razvoja trebala doprinijeti uspostavi vladavine prava i neovisnih institucija kao i jačanju djelovanja kojima bi se postiglo razoružanje, zajamčila javna zdravstvena skrb i sigurnost opskrbe hranom te povezanih politika kojima se jamče sigurnost i razvoj; |
| --- | --- |

44.

ističe važnost jamčenja usklađenosti politika i koordinacije vanjskog djelovanja EU-a i politika sigurnosti, obrane, trgovine, humanitarne pomoći i razvojne suradnje; podsjeća da dobro upravljanje predstavlja izazov u zemljama u razvoju; ustraje na tome da bi usklađenost politika u interesu razvoja trebala doprinijeti uspostavi vladavine prava i neovisnih institucija kao i jačanju djelovanja kojima bi se postiglo razoružanje, zajamčila javna zdravstvena skrb i sigurnost opskrbe hranom te povezanih politika kojima se jamče sigurnost i razvoj;

| 45. | poziva EU da ojača svoje kapacitete za sprečavanje krize i mogućnosti pružanja brzog odgovora na nju kako bi ojačao sinergije između zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) i razvojnih instrumenata pronalaskom ravnoteže između kratkoročnih odgovora na krize i dugoročnijih razvojnih strategija; sugerira da bi se uspostavom novog instrumenta za povezivanje razvoja i sigurnosti mogle ograničiti neusklađenosti i povećati djelotvornost usklađenosti politika u interesu razvoja; naglašava da bi ovaj instrument trebalo financirati ne kroz postojeće razvojne instrumente, nego novim proračunskim odobrenim sredstvima; poziva da se prioriteti i politike u predmetnim zemljama i regijama uzmu u obzir pri razradi strategija EU-a u područjima sigurnosti i razvoja; pozdravlja uporabu političkog okvira za pristup krizama (PFCA) kao važnog instrumenta kojim se omogućuje da se u ranoj fazi zajednički razmotre krizne situacije; poziva na tješnju suradnju Europske komisije, ESVD-a i država članica u cilju provođenja sveobuhvatne analize kojom bi bilo moguće utemeljeno odrediti treba li u nekom konkretnom slučaju na krizu odgovoriti aktivnostima u okviru ili izvan zajedničke sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

45.

poziva EU da ojača svoje kapacitete za sprečavanje krize i mogućnosti pružanja brzog odgovora na nju kako bi ojačao sinergije između zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) i razvojnih instrumenata pronalaskom ravnoteže između kratkoročnih odgovora na krize i dugoročnijih razvojnih strategija; sugerira da bi se uspostavom novog instrumenta za povezivanje razvoja i sigurnosti mogle ograničiti neusklađenosti i povećati djelotvornost usklađenosti politika u interesu razvoja; naglašava da bi ovaj instrument trebalo financirati ne kroz postojeće razvojne instrumente, nego novim proračunskim odobrenim sredstvima; poziva da se prioriteti i politike u predmetnim zemljama i regijama uzmu u obzir pri razradi strategija EU-a u područjima sigurnosti i razvoja; pozdravlja uporabu političkog okvira za pristup krizama (PFCA) kao važnog instrumenta kojim se omogućuje da se u ranoj fazi zajednički razmotre krizne situacije; poziva na tješnju suradnju Europske komisije, ESVD-a i država članica u cilju provođenja sveobuhvatne analize kojom bi bilo moguće utemeljeno odrediti treba li u nekom konkretnom slučaju na krizu odgovoriti aktivnostima u okviru ili izvan zajedničke sigurnosne i obrambene politike;

| 46. | vjeruje da su strategija za sigurnost i razvoj u Sahelu (6), afričke snage za brzo djelovanje, i regionalni akcijski plan za Sahel od 2015. do 2020. (7) dobri primjeri uspješne primjene sveobuhvatnog pristupa EU-a, u kojem se učinkovito isprepliću odgovori u području sigurnosti, razvoja i upravljanja; |
| --- | --- |

46.

vjeruje da su strategija za sigurnost i razvoj u Sahelu (6), afričke snage za brzo djelovanje, i regionalni akcijski plan za Sahel od 2015. do 2020. (7) dobri primjeri uspješne primjene sveobuhvatnog pristupa EU-a, u kojem se učinkovito isprepliću odgovori u području sigurnosti, razvoja i upravljanja;

| 47. | poziva Komisiju i države članice da nastave kvalitetnije povezivati humanitarnu pomoć, razvojnu suradnju i otpornost na katastrofe kako bi omogućile pružanje fleksibilnog i djelotvornog odgovora na rastuće potrebe; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju i države članice da nastave kvalitetnije povezivati humanitarnu pomoć, razvojnu suradnju i otpornost na katastrofe kako bi omogućile pružanje fleksibilnog i djelotvornog odgovora na rastuće potrebe;

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

48.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 46, 24.2.2006., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0251.

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1

(4)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(5)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://eeas.europa.eu/africa/docs/sahel_strategy_en.pdf

(7)  www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/04/st07823-en15_pdf

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/10

---

P8_TA(2016)0247

Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (2015/2277(INI))

(2018/C 086/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj 2. ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, odnosno iskorjenjivanje gladi, osiguranje sigurnosti hrane i poboljšane ishrane te promicanje održive poljoprivrede (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice cilj 2. ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, odnosno iskorjenjivanje gladi, osiguranje sigurnosti hrane i poboljšane ishrane te promicanje održive poljoprivrede (1),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum potpisnica Konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesen 12. prosinca 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum potpisnica Konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesen 12. prosinca 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir Sveobuhvatni program za razvoj afričke poljoprivrede (CAADP) koji je Afrička unija (AU) usuglasila 2002. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sveobuhvatni program za razvoj afričke poljoprivrede (CAADP) koji je Afrička unija (AU) usuglasila 2002. (3),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu šefova država AU-a održan u Maputu (Mozambik) 2003., na kojem su se vlade AU-a dogovorile da će u poljoprivredni sektor uložiti više od 10 % svojih ukupnih nacionalnih proračunskih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu šefova država AU-a održan u Maputu (Mozambik) 2003., na kojem su se vlade AU-a dogovorile da će u poljoprivredni sektor uložiti više od 10 % svojih ukupnih nacionalnih proračunskih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir skupštinu šefova država i vlada AU-a iz srpnja 2012., na kojoj je 2014. proglašena „godinom poljoprivrede i sigurnosti opskrbe hranom u Africi” (5), čime se obilježila deseta obljetnica donošenja CAADP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir skupštinu šefova država i vlada AU-a iz srpnja 2012., na kojoj je 2014. proglašena „godinom poljoprivrede i sigurnosti opskrbe hranom u Africi” (5), čime se obilježila deseta obljetnica donošenja CAADP-a,

| — | uzimajući u obzir u obzir izjavu o „Ubrzanom poljoprivrednom rastu i preobrazbi radi zajedničkog blagostanja i unapređenja izvora zarade”, donesenu 27. lipnja 2014. na sastanku na vrhu šefova država AU-a održanom u Malabu (Ekvatorijalna Gvineja), kojim su se vlade AU-a ponovno obvezale da će najmanje 10 % javne potrošnje usmjeriti na poljoprivredu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir u obzir izjavu o „Ubrzanom poljoprivrednom rastu i preobrazbi radi zajedničkog blagostanja i unapređenja izvora zarade”, donesenu 27. lipnja 2014. na sastanku na vrhu šefova država AU-a održanom u Malabu (Ekvatorijalna Gvineja), kojim su se vlade AU-a ponovno obvezale da će najmanje 10 % javne potrošnje usmjeriti na poljoprivredu (6),

| — | uzimajući u obzir inicijativu iz Aquile skupine G8 o sigurnosti opskrbe hranom iz 2009. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu iz Aquile skupine G8 o sigurnosti opskrbe hranom iz 2009. (7),

| — | uzimajući u obzir okvir i smjernice za zemljišnu politiku u Africi, donesene na Zajedničkoj konferenciji ministara poljoprivrede, zemljišta i stočarstva održanoj u travnju 2009. u Adis Abebi (8), kao i izjavu o „Zemljišnim pitanjima i problemima u Africi” (9), koju su šefovi država AU-a donijeli na sastanku na vrhu održanom u Sirti (Libija) u srpnju 2009., a kojom se potiče učinkovita provedba okvira i smjernica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvir i smjernice za zemljišnu politiku u Africi, donesene na Zajedničkoj konferenciji ministara poljoprivrede, zemljišta i stočarstva održanoj u travnju 2009. u Adis Abebi (8), kao i izjavu o „Zemljišnim pitanjima i problemima u Africi” (9), koju su šefovi država AU-a donijeli na sastanku na vrhu održanom u Sirti (Libija) u srpnju 2009., a kojom se potiče učinkovita provedba okvira i smjernica,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o zemljišnim ulaganjima velikih razmjera u Africi, donesena na sastanku Zajedničke konferencije ministara poljoprivrede, ruralnog razvoja, ribarstva i akvakulture AU-a održanom u Adis Abebi 1. i 2. svibnja 2014. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o zemljišnim ulaganjima velikih razmjera u Africi, donesena na sastanku Zajedničke konferencije ministara poljoprivrede, ruralnog razvoja, ribarstva i akvakulture AU-a održanom u Adis Abebi 1. i 2. svibnja 2014. (10),

| — | uzimajući u obzir izjavu afričkih organizacija civilnog društva iz svibnja 2013. naslovljenu „Modernizacija afričke poljoprivrede – tko od nje ima koristi?” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu afričkih organizacija civilnog društva iz svibnja 2013. naslovljenu „Modernizacija afričke poljoprivrede – tko od nje ima koristi?” (11),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Djiminija koju su 13. ožujka 2014. donijele organizacije zapadnoafričkih malih zemljoposjednika (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Djiminija koju su 13. ožujka 2014. donijele organizacije zapadnoafričkih malih zemljoposjednika (12),

| — | uzimajući u obzir „Dobrovoljne smjernice za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom” koje je 2004. donijela Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Dobrovoljne smjernice za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom” koje je 2004. donijela Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO) (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne procjene poljoprivredne znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD) pod nazivom „Poljoprivreda na raskrižju” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne procjene poljoprivredne znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD) pod nazivom „Poljoprivreda na raskrižju” (14),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. (15),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979. (16),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1987. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1987. (17),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007. (18),

| — | uzimajući u obzir Osnovna načela i smjernice UN-a o deložacijama i raseljavanju radi razvoja iz 2007. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Osnovna načela i smjernice UN-a o deložacijama i raseljavanju radi razvoja iz 2007. (19),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima koja je 2011. potvrdilo Vijeće UN-a za ljudska prava (20), kao i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća ažurirane 2011. (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima koja je 2011. potvrdilo Vijeće UN-a za ljudska prava (20), kao i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća ažurirane 2011. (21),

| — | uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovit razvoj iz 2011. (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovit razvoj iz 2011. (22),

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima (23),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju za zaštitu novih biljnih sorti (Konvencija UPOV) iz 1991. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju za zaštitu novih biljnih sorti (Konvencija UPOV) iz 1991. (24),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni ugovor o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2001. (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni ugovor o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu iz 2001. (25),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i pridruženi Protokol iz Kartagene o biosigurnosti iz 2000. te Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja iz 2010. (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i pridruženi Protokol iz Kartagene o biosigurnosti iz 2000. te Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja iz 2010. (26),

| — | uzimajući u obzir afrički model zakona o biosigurnosti (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir afrički model zakona o biosigurnosti (27),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o zemljišnom zakonodavstvu u svrhu prehrambenog suvereniteta koju je donijela Frankofonska parlamentarna skupština 12. srpnja 2012. (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o zemljišnom zakonodavstvu u svrhu prehrambenog suvereniteta koju je donijela Frankofonska parlamentarna skupština 12. srpnja 2012. (28),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva u zemljama AKP-a koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a u Adis Abebi 27. studenoga 2013. (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o društvenim i ekološkim učincima nomadskog stočarstva u zemljama AKP-a koju je donijela Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a u Adis Abebi 27. studenoga 2013. (29),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (30) donesenu 31. ožujka 2010. i zaključke Vijeća o političkom okviru donesene 10. svibnja 2010. (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije „Politički okvir EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom” (30) donesenu 31. ožujka 2010. i zaključke Vijeća o političkom okviru donesene 10. svibnja 2010. (31),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. svibnja 2013. o sigurnosti opskrbe hranom i ishrane (32), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. svibnja 2013. o sigurnosti opskrbe hranom i ishrane (32),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za ishranu iz srpnja 2014. (33), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan Komisije za ishranu iz srpnja 2014. (33),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (34), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. rujna 2011. o političkom okviru EU-a za pomoć zemljama u razvoju pri suočavanju s izazovima sigurnosti opskrbe hranom (34),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom (35), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o pristupu EU-a otpornosti i smanjenju rizika od katastrofa u zemljama u razvoju: pouke iz kriza u pogledu sigurnosti opskrbe hranom (35),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o ulozi prava vlasništva, vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja u zemljama u razvoju (36), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2014. o ulozi prava vlasništva, vlasništva nad imovinom i stvaranja bogatstva u iskorjenjivanju siromaštva i poticanju održivog razvoja u zemljama u razvoju (36),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o „Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje” (37), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2015. o „Tanzaniji, posebno o pitanju otimanja zemlje” (37),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o konvergenciji borbe za zemlju i vodu objavljenu na Svjetskom socijalnom forumu održanom u ožujku 2015. u Tunisu (38), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o konvergenciji borbe za zemlju i vodu objavljenu na Svjetskom socijalnom forumu održanom u ožujku 2015. u Tunisu (38),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. naslovljenu „Expo 2015. u Milanu: nahraniti planet – energija za život” (39), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. travnja 2015. naslovljenu „Expo 2015. u Milanu: nahraniti planet – energija za život” (39),

| — | uzimajući u obzir zahtjeve afričkog civilnog društva za uvrštenje tema neovisnosti u opskrbi hranom i prava na hranu na dnevni red sastanka na vrhu čelnika država skupine G-7 održanom u lipnju 2015. u Njemačkoj (40), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjeve afričkog civilnog društva za uvrštenje tema neovisnosti u opskrbi hranom i prava na hranu na dnevni red sastanka na vrhu čelnika država skupine G-7 održanom u lipnju 2015. u Njemačkoj (40),

| — | uzimajući u obzir Milansku povelju (41), nastalu u okviru Svjetske izložbe Expo 2015. naslovljene „Prehrana planeta, energija života”, koju je potpisalo više od milijuna šefova država, vlada i običnih građana, a kojom se svaki građanin, udruga, poduzeće i nacionalna ili međunarodna institucija poziva da preuzme vlastitu odgovornost kako bi se budućim naraštajima jamčilo da mogu ostvarivati pravo na hranu te koja obuhvaća obvezujuće zadaće za jamčenje stvarnoga prava na hranu u svijetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milansku povelju (41), nastalu u okviru Svjetske izložbe Expo 2015. naslovljene „Prehrana planeta, energija života”, koju je potpisalo više od milijuna šefova država, vlada i običnih građana, a kojom se svaki građanin, udruga, poduzeće i nacionalna ili međunarodna institucija poziva da preuzme vlastitu odgovornost kako bi se budućim naraštajima jamčilo da mogu ostvarivati pravo na hranu te koja obuhvaća obvezujuće zadaće za jamčenje stvarnoga prava na hranu u svijetu,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Odbor UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom adekvatan forum za postizanje međunarodnog sporazuma oko političkih smjernica u vezi s tim pitanjem te da sve uključene strane ondje imaju pravo glasa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Odbor UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom adekvatan forum za postizanje međunarodnog sporazuma oko političkih smjernica u vezi s tim pitanjem te da sve uključene strane ondje imaju pravo glasa,

| — | uzimajući u obzir milanski Pakt o politici prehrane u urbanim sredinama od 15. listopada 2015. (42) koji je promicao Grad Milano i koji je potpisalo 113 gradova u svijetu, a koji je predan glavnomu tajniku Ujedinjenih naroda Ban Ki-moonu i u kojem se ističe središnja uloga gradova u stvaranju politike o hrani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir milanski Pakt o politici prehrane u urbanim sredinama od 15. listopada 2015. (42) koji je promicao Grad Milano i koji je potpisalo 113 gradova u svijetu, a koji je predan glavnomu tajniku Ujedinjenih naroda Ban Ki-moonu i u kojem se ističe središnja uloga gradova u stvaranju politike o hrani,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o stanju u Etiopiji (43), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o stanju u Etiopiji (43),

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (u daljnjem tekstu: Novi savez) koje je organizirao Odbor za razvoj 1. prosinca 2015. (44), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje o Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu (u daljnjem tekstu: Novi savez) koje je organizirao Odbor za razvoj 1. prosinca 2015. (44),

| — | uzimajući u obzir studiju profesora Oliviera de Schuttera „Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi” koju je naručio Odbor za razvoj, a Glavna uprava za vanjsku politiku objavila u studenome 2015. (45), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju profesora Oliviera de Schuttera „Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi” koju je naručio Odbor za razvoj, a Glavna uprava za vanjsku politiku objavila u studenome 2015. (45),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0169/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0169/2016),

| A. | budući da se Novim savezom za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi nastoji poboljšati sigurnost opskrbe hranom i ishrana na način da se 50 milijuna osoba u supsaharskoj Africi pomogne da do 2020. izađu iz siromaštva; budući da su države sudionice dogovorile okvire za suradnju država kojima se utvrđuju obveze radi olakšavanja privatnog ulaganja u poljoprivredni sektor u Africi; |
| --- | --- |

A.

budući da se Novim savezom za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi nastoji poboljšati sigurnost opskrbe hranom i ishrana na način da se 50 milijuna osoba u supsaharskoj Africi pomogne da do 2020. izađu iz siromaštva; budući da su države sudionice dogovorile okvire za suradnju država kojima se utvrđuju obveze radi olakšavanja privatnog ulaganja u poljoprivredni sektor u Africi;

| B. | budući da je u posljednjih 30 godina u Africi zanemareno ulaganje u mala poljoprivredna gospodarstva te da je znatno porasla ovisnost o uvozu hrane država s niskim dohotkom, zbog čega su one postale osjetljive na fluktuacije cijena na međunarodnim tržištima; |
| --- | --- |

B.

budući da je u posljednjih 30 godina u Africi zanemareno ulaganje u mala poljoprivredna gospodarstva te da je znatno porasla ovisnost o uvozu hrane država s niskim dohotkom, zbog čega su one postale osjetljive na fluktuacije cijena na međunarodnim tržištima;

| C. | budući da postoji rizik da velikim javno-privatnim partnerstvima velika poljoprivredna poduzeća ostvare dominantan položaj u Africi i istisnu lokalna poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da postoji rizik da velikim javno-privatnim partnerstvima velika poljoprivredna poduzeća ostvare dominantan položaj u Africi i istisnu lokalna poduzeća;

| D. | budući da se privatnim ulaganjima u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi utjecalo na živote više od 8,2 milijuna malih poljoprivrednika i stvorilo više od 21 000 radnih mjesta na kojima žene predstavljaju više od polovice zaposlenih; |
| --- | --- |

D.

budući da se privatnim ulaganjima u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi utjecalo na živote više od 8,2 milijuna malih poljoprivrednika i stvorilo više od 21 000 radnih mjesta na kojima žene predstavljaju više od polovice zaposlenih;

| E. | budući da je nakon prehrambene krize 2008. globalno prepoznata potreba pružanja potpore malim poljoprivrednicima koji proizvode hranu za domaća tržišta; |
| --- | --- |

E.

budući da je nakon prehrambene krize 2008. globalno prepoznata potreba pružanja potpore malim poljoprivrednicima koji proizvode hranu za domaća tržišta;

| F. | budući da je pokretanje programa strukturnih prilagodbi početkom osamdesetih godina dvadesetog stoljeća doprinijelo razvoju poljoprivrede orijentirane na izvoz u kojoj prioritet postalo povećanje proizvodnje komercijalnih usjeva za globalna tržišta; budući da ta orijentacija pogoduje velikim, iznimno kapitaliziranim i mehaniziranim oblicima proizvodnje, dok su mala poljoprivredna gospodarstva relativno zanemarena; |
| --- | --- |

F.

budući da je pokretanje programa strukturnih prilagodbi početkom osamdesetih godina dvadesetog stoljeća doprinijelo razvoju poljoprivrede orijentirane na izvoz u kojoj prioritet postalo povećanje proizvodnje komercijalnih usjeva za globalna tržišta; budući da ta orijentacija pogoduje velikim, iznimno kapitaliziranim i mehaniziranim oblicima proizvodnje, dok su mala poljoprivredna gospodarstva relativno zanemarena;

| G. | budući da će u budućnosti međunarodna tržišta biti nestabilnija; budući da države ne bi trebale preuzimati rizik prekomjerne ovisnosti o uvozu nego ponajprije ulagati u domaću proizvodnju hrane kako bi razvile otpornost; |
| --- | --- |

G.

budući da će u budućnosti međunarodna tržišta biti nestabilnija; budući da države ne bi trebale preuzimati rizik prekomjerne ovisnosti o uvozu nego ponajprije ulagati u domaću proizvodnju hrane kako bi razvile otpornost;

| H. | budući da bi obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici trebali biti u središtu djelovanja Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi; |
| --- | --- |

H.

budući da bi obiteljski poljoprivrednici i maloposjednici trebali biti u središtu djelovanja Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi;

| I. | budući da sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju većinom ovisi o održivom iskorištavanju prirodnih resursa; |
| --- | --- |

I.

budući da sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju većinom ovisi o održivom iskorištavanju prirodnih resursa;

| J. | budući da je cilj takozvanih „polova rasta” privlačenje međunarodnih ulagača stavljanjem zemljišta na raspolaganje velikim privatnim poduzećima i budući da se to ne smije provoditi na štetu obiteljskih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

J.

budući da je cilj takozvanih „polova rasta” privlačenje međunarodnih ulagača stavljanjem zemljišta na raspolaganje velikim privatnim poduzećima i budući da se to ne smije provoditi na štetu obiteljskih poljoprivrednika;

| K. | budući da sporazumi o Novom savezu ne sadrže konkretne pokazatelje o gladi i neishranjenosti; |
| --- | --- |

K.

budući da sporazumi o Novom savezu ne sadrže konkretne pokazatelje o gladi i neishranjenosti;

| L. | budući da su obiteljski poljoprivrednici i mali zemljoposjednici pokazali da su sposobni diversificirati proizvodnju i povećati proizvodnju hrane na održiv način primjenom poljoprivredno-ekoloških praksi; |
| --- | --- |

L.

budući da su obiteljski poljoprivrednici i mali zemljoposjednici pokazali da su sposobni diversificirati proizvodnju i povećati proizvodnju hrane na održiv način primjenom poljoprivredno-ekoloških praksi;

| M. | budući da monokulture povećavaju ovisnost o kemijskim gnojivima i pesticidima, dovode do snažne degradacije zemljišta i pridonose klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

M.

budući da monokulture povećavaju ovisnost o kemijskim gnojivima i pesticidima, dovode do snažne degradacije zemljišta i pridonose klimatskim promjenama;

| N. | budući da je poljoprivreda odgovorna za barem 14 % ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova, ponajprije zbog korištenja dušičnih gnojiva; |
| --- | --- |

N.

budući da je poljoprivreda odgovorna za barem 14 % ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova, ponajprije zbog korištenja dušičnih gnojiva;

| O. | budući da se, iako postoje različiti oblici prava posjedovanja zemlje (običajno, javno i privatno), u Novom savezu u pogledu prava posjedovanja poziva gotovo isključivo na vlasništvo nad zemljištem; |
| --- | --- |

O.

budući da se, iako postoje različiti oblici prava posjedovanja zemlje (običajno, javno i privatno), u Novom savezu u pogledu prava posjedovanja poziva gotovo isključivo na vlasništvo nad zemljištem;

| P. | budući da će 2050. godine 70 % svjetskoga stanovništva živjeti u velikim gradovima i da će prehrana sve više postajati pitanje koje zahtijeva odgovor i na globalnoj i na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

P.

budući da će 2050. godine 70 % svjetskoga stanovništva živjeti u velikim gradovima i da će prehrana sve više postajati pitanje koje zahtijeva odgovor i na globalnoj i na lokalnoj razini;

| Q. | budući da stjecanje vlasništva nad zemljištem nije jedino jamstvo zaštite od izvlaštenja zemljišta i preseljavanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da stjecanje vlasništva nad zemljištem nije jedino jamstvo zaštite od izvlaštenja zemljišta i preseljavanja;

| R. | budući da je spolna dimenzija iznimno važna u pogledu ulaganja u poljoprivredu u Africi; budući da postoji duga povijest diskriminacije žena na ruralnim područjima kada je riječ o pristupu raznim proizvodnim sredstvima, među ostalim zemljištu, zajmovima, sirovinama i uslugama; |
| --- | --- |

R.

budući da je spolna dimenzija iznimno važna u pogledu ulaganja u poljoprivredu u Africi; budući da postoji duga povijest diskriminacije žena na ruralnim područjima kada je riječ o pristupu raznim proizvodnim sredstvima, među ostalim zemljištu, zajmovima, sirovinama i uslugama;

| S. | budući da je potpora koja se pružala u poljoprivredi donedavno bila usmjerena na usjeve za izvoz, kojima su upravljali muškarci, a da su žene većinom bile zadužene za proizvodnju hrane za prehranjivanje obitelji; |
| --- | --- |

S.

budući da je potpora koja se pružala u poljoprivredi donedavno bila usmjerena na usjeve za izvoz, kojima su upravljali muškarci, a da su žene većinom bile zadužene za proizvodnju hrane za prehranjivanje obitelji;

| T. | budući da je prema procjenama FAO-a na svijetu izgubljeno oko 75 % genetske raznolikosti biljaka; budući da nas globalna genetska erozija čini izloženijima klimatskim promjenama i pojavi novih nametnika i bolesti; |
| --- | --- |

T.

budući da je prema procjenama FAO-a na svijetu izgubljeno oko 75 % genetske raznolikosti biljaka; budući da nas globalna genetska erozija čini izloženijima klimatskim promjenama i pojavi novih nametnika i bolesti;

| U. | budući da su nadzor i vlasništvo nad sjemenom te njegova dostupnost od ključne važnosti za sigurnost opskrbe hranom siromašnih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

U.

budući da su nadzor i vlasništvo nad sjemenom te njegova dostupnost od ključne važnosti za sigurnost opskrbe hranom siromašnih poljoprivrednika;

| V. | budući da bi se pravo poljoprivrednika na umnožavanje, uporabu, razmjenu i prodaju vlastitog sjemena trebalo zaštititi; |
| --- | --- |

V.

budući da bi se pravo poljoprivrednika na umnožavanje, uporabu, razmjenu i prodaju vlastitog sjemena trebalo zaštititi;

| W. | budući da je rješavanje afričkog problema nedostatka hranjivih tvari u ishrani ključno za Program održivog razvoja; budući da je loša ishrana uzrokovana nizom međusobno povezanih procesa koji obuhvaćaju zdravstvenu skrb, obrazovanje, sanitarni sustav i higijenu, dostupnost resursa, emancipaciju žena i drugo; |
| --- | --- |

W.

budući da je rješavanje afričkog problema nedostatka hranjivih tvari u ishrani ključno za Program održivog razvoja; budući da je loša ishrana uzrokovana nizom međusobno povezanih procesa koji obuhvaćaju zdravstvenu skrb, obrazovanje, sanitarni sustav i higijenu, dostupnost resursa, emancipaciju žena i drugo;

| X. | budući da se obvezama preuzetima u sklopu Okvira za suradnju država o regulatornim reformama u sektoru sjemena žele ojačati prava oplemenjivača bilja nauštrb trenutačno postojećih sustava opskrbe sjemenja o kojima najsiromašniji poljoprivrednici u velikoj mjeri i dalje ovise; |
| --- | --- |

X.

budući da se obvezama preuzetima u sklopu Okvira za suradnju država o regulatornim reformama u sektoru sjemena žele ojačati prava oplemenjivača bilja nauštrb trenutačno postojećih sustava opskrbe sjemenja o kojima najsiromašniji poljoprivrednici u velikoj mjeri i dalje ovise;

Ulaganje u poljoprivredu u Africi i ispunjenje ciljeva održivog razvoja

| 1. | naglašava da je nekoliko okvira za suradnju država usmjereno na razvoj posebnih gospodarskih područja u cilju povećanja ulaganja preko inicijativa koje se kreću od cestovnih ili energetskih infrastruktura do poreznih i carinskih režima te režima posjedovanja zemlje; ističe također da je potrebno usredotočiti se na poboljšanje pristupa vodi, kvalitetnije obrazovanje u području ishrane i dijeljenje strategija najboljih praksi; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je nekoliko okvira za suradnju država usmjereno na razvoj posebnih gospodarskih područja u cilju povećanja ulaganja preko inicijativa koje se kreću od cestovnih ili energetskih infrastruktura do poreznih i carinskih režima te režima posjedovanja zemlje; ističe također da je potrebno usredotočiti se na poboljšanje pristupa vodi, kvalitetnije obrazovanje u području ishrane i dijeljenje strategija najboljih praksi;

| 2. | primjećuje da su politike ulaganja u poljoprivredu većinom usredotočene na stjecanje velikih zemljišta te na poljoprivredu usmjerenu na izvoz koja uglavnom nije u dodiru s lokalnim gospodarstvima; isto tako napominje da razvoj ekstenzivnog navodnjavanja u ciljanim geografskim područjima ulaganja iz Novog saveza može smanjiti dostupnost vode drugim korisnicima poput malih poljoprivrednika ili stočara; ističe da u tim okolnostima treba kritički preispitati i poboljšati kapacitete velikih javno-privatnih partnerstva za davanje doprinosa smanjenju siromaštva i sigurnosti opskrbe hranom; naglašava da bi strategije ulaganja u poljoprivredu trebalo povezati s razvojem lokalnih gospodarstava, što uključuje maloposjednike i obiteljske poljoprivrednike, kojima bi se tim strategijama pružala potpora; podsjeća na to da se u Smjernicama FAO-a o zemljištu preporučuje jamčenje sigurnog pristupa zemljištu za obitelji kako bi one mogle proizvoditi hranu za osobnu potrošnju i povećati dohodak domaćinstva; ističe da se ulaganja u zemljišta velikih razmjera u Africi trebaju temeljiti na tim smjernicama kako bi pristup zemljištu imali i maloposjednici i lokalne zajednice, čime se promiču ulaganja u lokalna mala i srednja poduzeća i jamči da javno-privatna partnerstva doprinose sigurnosti opskrbe hranom i smanjenju siromaštva i nejednakosti; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da su politike ulaganja u poljoprivredu većinom usredotočene na stjecanje velikih zemljišta te na poljoprivredu usmjerenu na izvoz koja uglavnom nije u dodiru s lokalnim gospodarstvima; isto tako napominje da razvoj ekstenzivnog navodnjavanja u ciljanim geografskim područjima ulaganja iz Novog saveza može smanjiti dostupnost vode drugim korisnicima poput malih poljoprivrednika ili stočara; ističe da u tim okolnostima treba kritički preispitati i poboljšati kapacitete velikih javno-privatnih partnerstva za davanje doprinosa smanjenju siromaštva i sigurnosti opskrbe hranom; naglašava da bi strategije ulaganja u poljoprivredu trebalo povezati s razvojem lokalnih gospodarstava, što uključuje maloposjednike i obiteljske poljoprivrednike, kojima bi se tim strategijama pružala potpora; podsjeća na to da se u Smjernicama FAO-a o zemljištu preporučuje jamčenje sigurnog pristupa zemljištu za obitelji kako bi one mogle proizvoditi hranu za osobnu potrošnju i povećati dohodak domaćinstva; ističe da se ulaganja u zemljišta velikih razmjera u Africi trebaju temeljiti na tim smjernicama kako bi pristup zemljištu imali i maloposjednici i lokalne zajednice, čime se promiču ulaganja u lokalna mala i srednja poduzeća i jamči da javno-privatna partnerstva doprinose sigurnosti opskrbe hranom i smanjenju siromaštva i nejednakosti;

| 3. | ističe da u proces donošenja odluka u sklopu okvira za suradnju nisu uključene sve zainteresirane strane, već da su, među ostalima, isključene ruralne zajednice, poljoprivredni radnici, mali poljoprivrednici, ribari i domorodački narodi te da nije poštovano njihovo pravo na sudjelovanje u tom procesu; |
| --- | --- |

3.

ističe da u proces donošenja odluka u sklopu okvira za suradnju nisu uključene sve zainteresirane strane, već da su, među ostalima, isključene ruralne zajednice, poljoprivredni radnici, mali poljoprivrednici, ribari i domorodački narodi te da nije poštovano njihovo pravo na sudjelovanje u tom procesu;

| 4. | izražava žaljenje zbog činjenice da afričke organizacije civilnog društva nisu bile konzultirane prilikom pokretanja Novog saveza; ističe da bi sudjelovanje skupina koje nemaju sigurnu opskrbu hranom u politikama koje ih se tiču trebala postati osnova svih politika sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

4.

izražava žaljenje zbog činjenice da afričke organizacije civilnog društva nisu bile konzultirane prilikom pokretanja Novog saveza; ističe da bi sudjelovanje skupina koje nemaju sigurnu opskrbu hranom u politikama koje ih se tiču trebala postati osnova svih politika sigurnosti opskrbe hranom;

| 5. | podsjeća da se Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi obvezao na promicanje uključivog rasta koji se temelji na poljoprivredi te pruža podršku malim poljoprivrednim gospodarstvima i pomaže smanjiti siromaštvo, glad i pothranjenost; u tom smislu ističe da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora što više ograničiti korištenje umjetnog gnojiva i pesticida, s obzirom na posljedice na lokalne zajednice kao što su gubitak bioraznolikosti i erozija tla; |
| --- | --- |

5.

podsjeća da se Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi obvezao na promicanje uključivog rasta koji se temelji na poljoprivredi te pruža podršku malim poljoprivrednim gospodarstvima i pomaže smanjiti siromaštvo, glad i pothranjenost; u tom smislu ističe da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora što više ograničiti korištenje umjetnog gnojiva i pesticida, s obzirom na posljedice na lokalne zajednice kao što su gubitak bioraznolikosti i erozija tla;

| 6. | kritičan je prema pretpostavci da se korporativnim ulaganjem u poljoprivredu automatski poboljšava sigurnost opskrbe hranom i ishrana te smanjuje siromaštvo; |
| --- | --- |

6.

kritičan je prema pretpostavci da se korporativnim ulaganjem u poljoprivredu automatski poboljšava sigurnost opskrbe hranom i ishrana te smanjuje siromaštvo;

| 7. | prima na znanje izvješće skupine G20 iz 2011. u kojem je naglašeno da bi se porezno uvjetovana ulaganja mogla pokazati kratkotrajnima; podsjeća na to da su brojne ankete o motivaciji ulagača pokazale da posebni porezni poticaji neutralno ili negativno utječu na njihove odluke o ulaganju (46); |
| --- | --- |

7.

prima na znanje izvješće skupine G20 iz 2011. u kojem je naglašeno da bi se porezno uvjetovana ulaganja mogla pokazati kratkotrajnima; podsjeća na to da su brojne ankete o motivaciji ulagača pokazale da posebni porezni poticaji neutralno ili negativno utječu na njihove odluke o ulaganju (46);

| 8. | napominje da se poreznim poticajima, uključujući izuzeće od plaćanja poreza na dobit u posebnim gospodarskim područjima, afričke države lišava poreznih prihoda koji su mogli biti izvor važnih javnih ulaganja u poljoprivredu, a posebno u programe povezane sa sigurnošću opskrbe hranom i ishranom (47); |
| --- | --- |

8.

napominje da se poreznim poticajima, uključujući izuzeće od plaćanja poreza na dobit u posebnim gospodarskim područjima, afričke države lišava poreznih prihoda koji su mogli biti izvor važnih javnih ulaganja u poljoprivredu, a posebno u programe povezane sa sigurnošću opskrbe hranom i ishranom (47);

| 9. | poziva vlade i donatore da obustave ili preispitaju sve politike, projekte i savjetodavne aktivnosti kojima se izravno potiče i omogućuje utrka za obradivim površinama preko iznimno nepravednih projekata i ulaganja ili kojima se neizravno potiče povećanje pritiska na zemlju i prirodne resurse i koji mogu biti uzrokom ozbiljnih kršenja ljudskih prava; poziva da potpora stoga pruži politikama kojima se štite, i određuju kao prioriteti, potrebe malih proizvođača, posebno žena, i promiče održivo korištenje zemljištem; |
| --- | --- |

9.

poziva vlade i donatore da obustave ili preispitaju sve politike, projekte i savjetodavne aktivnosti kojima se izravno potiče i omogućuje utrka za obradivim površinama preko iznimno nepravednih projekata i ulaganja ili kojima se neizravno potiče povećanje pritiska na zemlju i prirodne resurse i koji mogu biti uzrokom ozbiljnih kršenja ljudskih prava; poziva da potpora stoga pruži politikama kojima se štite, i određuju kao prioriteti, potrebe malih proizvođača, posebno žena, i promiče održivo korištenje zemljištem;

| 10. | upozorava na preuzimanje azijskog modela „zelene revolucije” iz šezdesetih godina stoljeća u Africi te zanemarivanje njegovih negativnih društvenih i ekoloških učinaka; podsjeća da je među ciljevima održivog razvoja i cilj promicanja održive poljoprivrede koji je potrebno ostvariti do 2030.; |
| --- | --- |

10.

upozorava na preuzimanje azijskog modela „zelene revolucije” iz šezdesetih godina stoljeća u Africi te zanemarivanje njegovih negativnih društvenih i ekoloških učinaka; podsjeća da je među ciljevima održivog razvoja i cilj promicanja održive poljoprivrede koji je potrebno ostvariti do 2030.;

| 11. | sa zabrinutošću napominje da Novi savez u Malaviju promiče širenje proizvodnje duhana umjesto pružanja potpore razvijanju alternativnih sredstava za život u skladu s obvezama iz Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom iz 2005. te obvezama preuzetima Programom održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

11.

sa zabrinutošću napominje da Novi savez u Malaviju promiče širenje proizvodnje duhana umjesto pružanja potpore razvijanju alternativnih sredstava za život u skladu s obvezama iz Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom iz 2005. te obvezama preuzetima Programom održivog razvoja do 2030.;

| 12. | potiče države članice EU-a da nastoje preobraziti Novi savez u istinski instrument održivog razvoja i instrument za pružanje potpore obiteljskim poljoprivrednim i lokalnim gospodarstvima u supsaharskoj Africi te podsjeća na to da obiteljski poljoprivrednici i mali zemljoposjednici proizvode otprilike 80 % svjetske hrane i da su odgovorni za više od 60 % zaposlenosti u supsaharskoj Africi; |
| --- | --- |

12.

potiče države članice EU-a da nastoje preobraziti Novi savez u istinski instrument održivog razvoja i instrument za pružanje potpore obiteljskim poljoprivrednim i lokalnim gospodarstvima u supsaharskoj Africi te podsjeća na to da obiteljski poljoprivrednici i mali zemljoposjednici proizvode otprilike 80 % svjetske hrane i da su odgovorni za više od 60 % zaposlenosti u supsaharskoj Africi;

| 13. | sa zabrinutošću napominje da se okviri za suradnju država samo selektivno pozivaju na međunarodne standarde kojima je definirano odgovorno ulaganje u poljoprivredi te da se ne pozivaju ni na provedbu Dobrovoljnih smjernica FAO-a za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom iz 2004. ni na dužnosti privatnih ulagača kad je riječ o poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

13.

sa zabrinutošću napominje da se okviri za suradnju država samo selektivno pozivaju na međunarodne standarde kojima je definirano odgovorno ulaganje u poljoprivredi te da se ne pozivaju ni na provedbu Dobrovoljnih smjernica FAO-a za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom iz 2004. ni na dužnosti privatnih ulagača kad je riječ o poštovanju ljudskih prava;

| 14. | poziva EU i države članice da kao, ukupno gledano, najveći donatori razvojne pomoći u svijetu:






  — | zajamče da ulagači iz Europe poštuju, te ostale partnere iz saveza potiču da poštuju, prava lokalnih zajednica i potrebe malih poljoprivrednih gospodarstava, vodeći se u sklopu okvira za suradnju pristupom utemeljenim na poštovanju ljudskih prava, te jamčeći, među ostalim, i postojanje mjera za zaštitu okoliša, socijalnih prava, prava na zemljište, prava radnika i ljudskih prava te najveće standarde transparentnosti u pogledu svojih investicijskih planova; |
| --- | --- | --- |

14.

poziva EU i države članice da kao, ukupno gledano, najveći donatori razvojne pomoći u svijetu:

—

zajamče da ulagači iz Europe poštuju, te ostale partnere iz saveza potiču da poštuju, prava lokalnih zajednica i potrebe malih poljoprivrednih gospodarstava, vodeći se u sklopu okvira za suradnju pristupom utemeljenim na poštovanju ljudskih prava, te jamčeći, među ostalim, i postojanje mjera za zaštitu okoliša, socijalnih prava, prava na zemljište, prava radnika i ljudskih prava te najveće standarde transparentnosti u pogledu svojih investicijskih planova;

| — | zajamče da se ulagači iz EU-a pri sklapanju ugovora o zapošljavanju vode socijalno odgovornom politikom i ne iskorištavaju svoju gospodarsku prednost na štetu radnika iz lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

—

zajamče da se ulagači iz EU-a pri sklapanju ugovora o zapošljavanju vode socijalno odgovornom politikom i ne iskorištavaju svoju gospodarsku prednost na štetu radnika iz lokalnih zajednica;

| — | podrže i zalažu se za lokalna afrička poduzeća i dionike kao primarne aktere i korisnike inicijativa Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu; |
| --- | --- |

—

podrže i zalažu se za lokalna afrička poduzeća i dionike kao primarne aktere i korisnike inicijativa Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu;

| — | provedu nedavnu odluku WTO-a o ukidanju izvoznih poljoprivrednih subvencija koje narušavaju lokalna tržišta i uništavaju živote ljudi u zemljama u razvoju onemogućavanjem njihovih izvora zarade; |
| --- | --- |

—

provedu nedavnu odluku WTO-a o ukidanju izvoznih poljoprivrednih subvencija koje narušavaju lokalna tržišta i uništavaju živote ljudi u zemljama u razvoju onemogućavanjem njihovih izvora zarade;

| — | uklone carinske prepreke koje afričke države odvraćaju od dodavanja vrijednosti lokalnim sirovinama; |
| --- | --- |

—

uklone carinske prepreke koje afričke države odvraćaju od dodavanja vrijednosti lokalnim sirovinama;

| 15. | poziva uključene države:






  — | da zajamče da se financijskim, poreznim i upravnim reformama neće osloboditi ulagače od pravednog doprinosa poreznoj osnovici uključenih država niti im se dati nepravedna prednost u odnosu na maloposjednike; |
| --- | --- | --- |

15.

poziva uključene države:

—

da zajamče da se financijskim, poreznim i upravnim reformama neće osloboditi ulagače od pravednog doprinosa poreznoj osnovici uključenih država niti im se dati nepravedna prednost u odnosu na maloposjednike;

| — | da zajamče da njihove vlade zadržavaju pravo na zaštitu svojih poljoprivrednih i prehrambenih tržišta uvođenjem prikladnih carinskih i poreznih režima, koji su osobito potrebni u borbi protiv financijskih špekulacija i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

—

da zajamče da njihove vlade zadržavaju pravo na zaštitu svojih poljoprivrednih i prehrambenih tržišta uvođenjem prikladnih carinskih i poreznih režima, koji su osobito potrebni u borbi protiv financijskih špekulacija i izbjegavanja plaćanja poreza;

| — | da usvoje politike kojima se promiče odgovorna trgovina i kojima se nastoje ukloniti carinske prepreke koje odvraćaju od regionalne trgovine; |
| --- | --- |

—

da usvoje politike kojima se promiče odgovorna trgovina i kojima se nastoje ukloniti carinske prepreke koje odvraćaju od regionalne trgovine;

Upravljanje, vlasništvo i odgovornost

| 16. | podsjeća na obvezu koju su preuzele potpisnice Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da se pridržavaju Dobrovoljnih smjernice FAO-a za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom i traži od potpisnica Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da se obvežu na provedbu međunarodnih standarda kojima se definira odgovorno ulaganje u poljoprivredu te da se pridržavaju Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

16.

podsjeća na obvezu koju su preuzele potpisnice Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da se pridržavaju Dobrovoljnih smjernice FAO-a za pružanje potpore postupnom ostvarivanju prava na odgovarajuću hranu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom i traži od potpisnica Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da se obvežu na provedbu međunarodnih standarda kojima se definira odgovorno ulaganje u poljoprivredu te da se pridržavaju Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te Smjernica OECD-a za multinacionalna poduzeća;

| 17. | naglašava da se Novim savezom za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora poboljšati dobro upravljanje prirodnim resursima, posebno na način da se stanovništvu zajamči pristup vlastitim resursima i da se u okviru ugovora povezanih s prirodnim resursima zaštite njihova prava; |
| --- | --- |

17.

naglašava da se Novim savezom za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora poboljšati dobro upravljanje prirodnim resursima, posebno na način da se stanovništvu zajamči pristup vlastitim resursima i da se u okviru ugovora povezanih s prirodnim resursima zaštite njihova prava;

| 18. | poziva Europsku uniju da u suradnji s Ujedinjenim narodima radi na tome da se sve zemlje obvežu na usvajanje Milanske povelje i zadaća sadržanih u njoj; |
| --- | --- |

18.

poziva Europsku uniju da u suradnji s Ujedinjenim narodima radi na tome da se sve zemlje obvežu na usvajanje Milanske povelje i zadaća sadržanih u njoj;

| 19. | ističe da su za održivu poljoprivredu hidrološka regulacija i borba protiv klimatskih promjena iznimno važni; traži od svih partnera Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da stave naglasak na poboljšanje pristupa vodi i tehnikama navodnjavanja te da pojačaju napored u pogledu očuvanja okoliša i tla; |
| --- | --- |

19.

ističe da su za održivu poljoprivredu hidrološka regulacija i borba protiv klimatskih promjena iznimno važni; traži od svih partnera Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da stave naglasak na poboljšanje pristupa vodi i tehnikama navodnjavanja te da pojačaju napored u pogledu očuvanja okoliša i tla;

| 20. | poziva Europsku uniju da u suradnji s Ujedinjenim narodima poradi na usvajanju i širenju milanskoga Pakta o politici prehrane u urbanim sredinama; |
| --- | --- |

20.

poziva Europsku uniju da u suradnji s Ujedinjenim narodima poradi na usvajanju i širenju milanskoga Pakta o politici prehrane u urbanim sredinama;

| 21. | poziva države sudionice da se obvežu na provedbu međunarodnih standarda kojima se uređuje ulaganje s pomoću pristupa utemeljenog na ljudskim pravima, uključujući Okvir i smjernice AU-a o zemljišnoj politici u Africi te njegova vodeća načela za ulaganja velikih razmjera u Africi; |
| --- | --- |

21.

poziva države sudionice da se obvežu na provedbu međunarodnih standarda kojima se uređuje ulaganje s pomoću pristupa utemeljenog na ljudskim pravima, uključujući Okvir i smjernice AU-a o zemljišnoj politici u Africi te njegova vodeća načela za ulaganja velikih razmjera u Africi;

| 22. | poziva da se u cijelosti objave sva pisma namjere obuhvaćena okvirom za suradnju država; ističe potrebu za snažnim institucionalnim i pravnim okvirima kako bi se zajamčila pravedna podjela rizika i koristi; ističe da je sudjelovanje civilnog društva u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi ključno za jačanje transparentnosti i ostvarivanje njegovih ciljeva; podsjeća da treba poticati dijalog i savjetovanje sa svim skupinama civilnog društva; |
| --- | --- |

22.

poziva da se u cijelosti objave sva pisma namjere obuhvaćena okvirom za suradnju država; ističe potrebu za snažnim institucionalnim i pravnim okvirima kako bi se zajamčila pravedna podjela rizika i koristi; ističe da je sudjelovanje civilnog društva u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi ključno za jačanje transparentnosti i ostvarivanje njegovih ciljeva; podsjeća da treba poticati dijalog i savjetovanje sa svim skupinama civilnog društva;

| 23. | žali zbog toga što se deset okvira suradnje Novog saveza služi samo jednim zajedničkim pokazateljem, a to je indeks Svjetske banke „Doing Business”; |
| --- | --- |

23.

žali zbog toga što se deset okvira suradnje Novog saveza služi samo jednim zajedničkim pokazateljem, a to je indeks Svjetske banke „Doing Business”;

| 24. | naglašava da bi privatna poduzeća uključena u multilateralne razvojne inicijative trebala biti odgovorna za svoje postupke; u tu svrhu poziva potpisnice Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da podnesu godišnji izvještaj o mjerama poduzetima u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi koji bi trebao biti javan i dostupan stanovnicima i lokalnim zajednicama te da uspostave neovisni mehanizam odgovornosti koji će uključivati i mehanizam za ulaganje žalbi lokalnog stanovništva i zajednica; naglašava također da ulaganja u sklopu Novog saveza koja su povezana sa zemljišnim pravima moraju biti predmet prethodne procjene učinka na zemljišna prava te u skladu s Dobrovoljnim smjernicama FAO-a iz 2012. o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima; |
| --- | --- |

24.

naglašava da bi privatna poduzeća uključena u multilateralne razvojne inicijative trebala biti odgovorna za svoje postupke; u tu svrhu poziva potpisnice Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi da podnesu godišnji izvještaj o mjerama poduzetima u okviru Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi koji bi trebao biti javan i dostupan stanovnicima i lokalnim zajednicama te da uspostave neovisni mehanizam odgovornosti koji će uključivati i mehanizam za ulaganje žalbi lokalnog stanovništva i zajednica; naglašava također da ulaganja u sklopu Novog saveza koja su povezana sa zemljišnim pravima moraju biti predmet prethodne procjene učinka na zemljišna prava te u skladu s Dobrovoljnim smjernicama FAO-a iz 2012. o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima;

| 25. | napominje da multinacionalne korporacije koje djeluju u okviru Novog saveza prednost daju ugovornoj poljoprivredi velikih razmjera, čime se riskira dovođenje malih proizvođača u marginalan položaj; poziva deset afričkih država koje sudjeluju u Novom savezu da se pobrinu za to da ugovorna poljoprivreda bude na korist i kupcima i lokalnim dobavljačima; u tu svrhu smatra presudnim osnažiti, među ostalim, organizacije poljoprivrednika kako bi se poboljšao pregovarački položaj poljoprivrednika; |
| --- | --- |

25.

napominje da multinacionalne korporacije koje djeluju u okviru Novog saveza prednost daju ugovornoj poljoprivredi velikih razmjera, čime se riskira dovođenje malih proizvođača u marginalan položaj; poziva deset afričkih država koje sudjeluju u Novom savezu da se pobrinu za to da ugovorna poljoprivreda bude na korist i kupcima i lokalnim dobavljačima; u tu svrhu smatra presudnim osnažiti, među ostalim, organizacije poljoprivrednika kako bi se poboljšao pregovarački položaj poljoprivrednika;

| 26. | naglašava da je privatni sektor već zaslužan za 90 % radnih mjesta u partnerskim državama te da je potencijal za sudjelovanje privatnog sektora neporeciv s obzirom na to da su privatna poduzeća idealno pozicionirana za pružanje održive baze za korištenje domaćih resursa, što je temelj svakog programa pomoći; naglašava važnost transparentnog regulatornog okvira kojim se jasno utvrđuju prava i obveze svih aktera, uključujući one siromašnih poljoprivrednika i ugroženih skupina, budući da bez takvog okvira nije moguće uspješno štititi ta prava; |
| --- | --- |

26.

naglašava da je privatni sektor već zaslužan za 90 % radnih mjesta u partnerskim državama te da je potencijal za sudjelovanje privatnog sektora neporeciv s obzirom na to da su privatna poduzeća idealno pozicionirana za pružanje održive baze za korištenje domaćih resursa, što je temelj svakog programa pomoći; naglašava važnost transparentnog regulatornog okvira kojim se jasno utvrđuju prava i obveze svih aktera, uključujući one siromašnih poljoprivrednika i ugroženih skupina, budući da bez takvog okvira nije moguće uspješno štititi ta prava;

| 27. | poziva na reviziju okvira za suradnju država kako bi se njima učinkovito suzbijali rizici koji za male proizvođače predstavljaju sustavi ugovorne poljoprivrede i sustavi uzgajivača pod ugovorom na način da se zajamče poštene ugovorne odredbe, uključujući one o naknadama, poštovanju prava žena, podupiranju održive poljoprivrede te prikladnim mehanizmima za rješavanje sporova; |
| --- | --- |

27.

poziva na reviziju okvira za suradnju država kako bi se njima učinkovito suzbijali rizici koji za male proizvođače predstavljaju sustavi ugovorne poljoprivrede i sustavi uzgajivača pod ugovorom na način da se zajamče poštene ugovorne odredbe, uključujući one o naknadama, poštovanju prava žena, podupiranju održive poljoprivrede te prikladnim mehanizmima za rješavanje sporova;

Pristup zemljištu i sigurnost posjeda

| 28. | upozorava na to da usredotočenost isključivo na stjecanje vlasništva nad zemljištem često dovodi do nesigurnosti za male proizvođače hrane i domaće stanovništvo, posebice žene, čija prava na zemljište nisu zakonski priznata te su podložne nepoštenim zemljišnim pogodbama, izvlaštenju bez pristanka ili uskraćivanju poštenih naknada; |
| --- | --- |

28.

upozorava na to da usredotočenost isključivo na stjecanje vlasništva nad zemljištem često dovodi do nesigurnosti za male proizvođače hrane i domaće stanovništvo, posebice žene, čija prava na zemljište nisu zakonski priznata te su podložne nepoštenim zemljišnim pogodbama, izvlaštenju bez pristanka ili uskraćivanju poštenih naknada;

| 29. | ističe potrebu postavljanja malih proizvođača hrane na vodeće položaje, što bi omogućilo njihovim vlastitim nezavisnim organizacijama da im pruže podršku u kontroliranju zemljišta, prirodnih resursa i programa; |
| --- | --- |

29.

ističe potrebu postavljanja malih proizvođača hrane na vodeće položaje, što bi omogućilo njihovim vlastitim nezavisnim organizacijama da im pruže podršku u kontroliranju zemljišta, prirodnih resursa i programa;

| 30. | sa zabrinutošću napominje da ulagači i lokalne elite uključeni u zemljišne poslove često opisuju dotična područja kao „prazna”, „u mirovanju” ili „nedovoljno iskorištena”, premda je vrlo malena količina zemlje u Africi zaista neiskorištena, imajući u vidu, primjerice, stočarske djelatnosti; |
| --- | --- |

30.

sa zabrinutošću napominje da ulagači i lokalne elite uključeni u zemljišne poslove često opisuju dotična područja kao „prazna”, „u mirovanju” ili „nedovoljno iskorištena”, premda je vrlo malena količina zemlje u Africi zaista neiskorištena, imajući u vidu, primjerice, stočarske djelatnosti;

| 31. | ističe da 1,2 milijarde ljudi i dalje živi bez stalnog pristupa zemljištu ili na posjedima na koja ne polažu službeno pravo niti su u njihovu vlasništvu, na zemljištima koja nisu službeno razgraničena niti posjeduju pravna i financijska sredstva za kapitaliziranje vlasništva; |
| --- | --- |

31.

ističe da 1,2 milijarde ljudi i dalje živi bez stalnog pristupa zemljištu ili na posjedima na koja ne polažu službeno pravo niti su u njihovu vlasništvu, na zemljištima koja nisu službeno razgraničena niti posjeduju pravna i financijska sredstva za kapitaliziranje vlasništva;

| 32. | pozdravlja uvrštenje Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima iz 2012. u sve okvire za suradnju država; poziva na djelotvornu provedbu i sustavnu procjenu usklađenosti s gore navedenim dobrovoljnim smjernicama i okvirom ciljeva održivog razvoja u postupku revizije okvira za suradnju država; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja uvrštenje Dobrovoljnih smjernica o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima iz 2012. u sve okvire za suradnju država; poziva na djelotvornu provedbu i sustavnu procjenu usklađenosti s gore navedenim dobrovoljnim smjernicama i okvirom ciljeva održivog razvoja u postupku revizije okvira za suradnju država;

| 33. | inzistira da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi stavi naglasak na borbu protiv utrke za obradivim površinama kojom se krše ljudska prava lišavanjem lokalnih zajednica zemljišta o kojima ovise za proizvodnju hrane i prehranu svojih obitelji; podsjeća da je u nekoliko zemalja u razvoju utrka za obradivim površinama dovela stanovništvo do egzila oduzimanjem njihovog mjesta stanovanja, rada i sredstava za život; |
| --- | --- |

33.

inzistira da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi stavi naglasak na borbu protiv utrke za obradivim površinama kojom se krše ljudska prava lišavanjem lokalnih zajednica zemljišta o kojima ovise za proizvodnju hrane i prehranu svojih obitelji; podsjeća da je u nekoliko zemalja u razvoju utrka za obradivim površinama dovela stanovništvo do egzila oduzimanjem njihovog mjesta stanovanja, rada i sredstava za život;

| 34. | poziva uključene države:






  — | da osiguraju zajedničke i sveobuhvatne aranžmane u okviru kojih se prednost daje pravima, potrebama i interesima onih koji uživaju zakonsko pravo na zemljište, a tu se prije svega misli na male poljoprivrednike ili mala poljoprivredna obiteljska gospodarstva; da prije svega zajamče da sve zajednice koje žive na zemljištu čije se vlasništvo i/ili kontrola nad njim prenosi prvo daju svoj prethodan, dobrovoljan i informiran pristanak; |
| --- | --- | --- |

34.

poziva uključene države:

—

da osiguraju zajedničke i sveobuhvatne aranžmane u okviru kojih se prednost daje pravima, potrebama i interesima onih koji uživaju zakonsko pravo na zemljište, a tu se prije svega misli na male poljoprivrednike ili mala poljoprivredna obiteljska gospodarstva; da prije svega zajamče da sve zajednice koje žive na zemljištu čije se vlasništvo i/ili kontrola nad njim prenosi prvo daju svoj prethodan, dobrovoljan i informiran pristanak;

| — | da donesu obvezujuće nacionalne mjere protiv utrke za obradivim površinama, korupcije temeljene na prijenosu zemljišta i uporabe zemljišta za špekulativna ulaganja, |
| --- | --- |

—

da donesu obvezujuće nacionalne mjere protiv utrke za obradivim površinama, korupcije temeljene na prijenosu zemljišta i uporabe zemljišta za špekulativna ulaganja,

| — | da nadziru programe stjecanja vlasništva nad zemljištem i certifikacije zemljišta kako bi se zajamčila njihova transparentnost te kako ne bi došlo do koncentracije vlasništva nad zemljištem i oduzimanja zajednicama resursa o kojima ovise; |
| --- | --- |

—

da nadziru programe stjecanja vlasništva nad zemljištem i certifikacije zemljišta kako bi se zajamčila njihova transparentnost te kako ne bi došlo do koncentracije vlasništva nad zemljištem i oduzimanja zajednicama resursa o kojima ovise;

| — | da zajamče da se financijska pomoć ne koristi kako bi se podupirale inicijative koje poduzećima omogućavaju da rasele lokalne zajednice; |
| --- | --- |

—

da zajamče da se financijska pomoć ne koristi kako bi se podupirale inicijative koje poduzećima omogućavaju da rasele lokalne zajednice;

| — | da priznaju sva legitimna prava na zemlju, uključujući neformalna, autohtona i običajna prava posjeda; da, prema preporukama iz Dobrovoljnih smjernica, promiču nove zakone i/ili učinkovitu provedbu postojećih zakona kojima se jamče djelotvorni zaštitni mehanizmi za zemljišne transakcije velikih razmjera, primjerice gornje granice na dopuštene zemljišne transakcije i propisuje na koji način nacionalni parlamenti trebaju odobriti prijenose koji prelaze određenu gornju granicu; |
| --- | --- |

—

da priznaju sva legitimna prava na zemlju, uključujući neformalna, autohtona i običajna prava posjeda; da, prema preporukama iz Dobrovoljnih smjernica, promiču nove zakone i/ili učinkovitu provedbu postojećih zakona kojima se jamče djelotvorni zaštitni mehanizmi za zemljišne transakcije velikih razmjera, primjerice gornje granice na dopuštene zemljišne transakcije i propisuje na koji način nacionalni parlamenti trebaju odobriti prijenose koji prelaze određenu gornju granicu;

| — | da zajamče da poštuje načelo prethodnog, dobrovoljnog i informiranog pristanka svih zajednica na koje utječe utrka za obradivim površinama i da se zajamči održavanje savjetovanja u kojem će sudjelovati sve skupine lokalnih zajednica, posebno one koje su najviše isključene i marginalizirane; |
| --- | --- |

—

da zajamče da poštuje načelo prethodnog, dobrovoljnog i informiranog pristanka svih zajednica na koje utječe utrka za obradivim površinama i da se zajamči održavanje savjetovanja u kojem će sudjelovati sve skupine lokalnih zajednica, posebno one koje su najviše isključene i marginalizirane;

| 35. | isto tako podsjeća da treba prepoznati korisnička prava koja proizlaze iz običajnog prava i zaštititi ih pravnim sustavom usklađenim s odredbama i odlukama Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda; |
| --- | --- |

35.

isto tako podsjeća da treba prepoznati korisnička prava koja proizlaze iz običajnog prava i zaštititi ih pravnim sustavom usklađenim s odredbama i odlukama Afričke komisije za ljudska prava i prava naroda;

| 36. | poziva na to da se Novi savez podvrgne ex ante procjeni učinka u pogledu zemljišnih prava te da se njegova provedba uvjetuje prethodnim, dobrovoljnim i informiranim pristankom lokalnog stanovništva na koje utječe; |
| --- | --- |

36.

poziva na to da se Novi savez podvrgne ex ante procjeni učinka u pogledu zemljišnih prava te da se njegova provedba uvjetuje prethodnim, dobrovoljnim i informiranim pristankom lokalnog stanovništva na koje utječe;

| 37. | podržava stabilan i inovativan nadzorni mehanizam u okviru Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom; poziva EU da kroz savjetovanja s organizacijama civilnog društva ojača svoj položaj kako bi mogao doprinijeti događaju povezanom s globalnim nadzorom koji će se održati tijekom 43. zasjedanja Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u listopadu 2016., u cilju dosljedne i temeljite procjene upotrebe i primjene Smjernica o zemljištu; |
| --- | --- |

37.

podržava stabilan i inovativan nadzorni mehanizam u okviru Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom; poziva EU da kroz savjetovanja s organizacijama civilnog društva ojača svoj položaj kako bi mogao doprinijeti događaju povezanom s globalnim nadzorom koji će se održati tijekom 43. zasjedanja Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u listopadu 2016., u cilju dosljedne i temeljite procjene upotrebe i primjene Smjernica o zemljištu;

| 38. | poziva vlade uključenih država da zajamče da poduzeća vrše temeljitu procjenu mogućih posljedica svojih aktivnosti na ljudska prava (engl. due diligence) provođenjem i objavljivanjem neovisnih ex ante procjena učinka na ljudska, socijalna i ekološka prava te jačanjem i osiguravanjem pristupa mehanizmima za ulaganje žalbi u vezi s ljudskim pravima na nacionalnoj razini koji su neovisni, transparentni, pouzdani i odgovorni; |
| --- | --- |

38.

poziva vlade uključenih država da zajamče da poduzeća vrše temeljitu procjenu mogućih posljedica svojih aktivnosti na ljudska prava (engl. due diligence) provođenjem i objavljivanjem neovisnih ex ante procjena učinka na ljudska, socijalna i ekološka prava te jačanjem i osiguravanjem pristupa mehanizmima za ulaganje žalbi u vezi s ljudskim pravima na nacionalnoj razini koji su neovisni, transparentni, pouzdani i odgovorni;

| 39. | poziva članove Novog saveza da uvedu neovisne mehanizme za pritužbe za one zajednice u kojima dolazi do oduzimanja zemljišta uslijed investicijskih projekata širokih razmjera; |
| --- | --- |

39.

poziva članove Novog saveza da uvedu neovisne mehanizme za pritužbe za one zajednice u kojima dolazi do oduzimanja zemljišta uslijed investicijskih projekata širokih razmjera;

| 40. | podsjeća da borba protiv malnutricije iziskuje usku povezanost sektora poljoprivrede, prehrane i javnog zdravstva; |
| --- | --- |

40.

podsjeća da borba protiv malnutricije iziskuje usku povezanost sektora poljoprivrede, prehrane i javnog zdravstva;

Sigurnost opskrbe hranom, ishrana i održiva obiteljska poljoprivredna gospodarstva

| 41. | podsjeća da je potrebno učiniti sve što je moguće za poboljšanje ishrane, sigurnosti opskrbe hranom i borbe protiv gladi, kao što je utvrđeno 2. ciljem održivog razvoja; naglašava da je potrebno pružiti kvalitetniju potporu za jačanje poljoprivrednih zadruga, koje su ključne za poljoprivredni razvoj i sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

41.

podsjeća da je potrebno učiniti sve što je moguće za poboljšanje ishrane, sigurnosti opskrbe hranom i borbe protiv gladi, kao što je utvrđeno 2. ciljem održivog razvoja; naglašava da je potrebno pružiti kvalitetniju potporu za jačanje poljoprivrednih zadruga, koje su ključne za poljoprivredni razvoj i sigurnost opskrbe hranom;

| 42. | napominje da je stabilnost veća, a emigracija manja ondje gdje je opskrba hranom osigurana na temelju zdravih živih tala i produktivnih poljoprivredno-ekoloških sustava koji su otporni na klimatske promjene; |
| --- | --- |

42.

napominje da je stabilnost veća, a emigracija manja ondje gdje je opskrba hranom osigurana na temelju zdravih živih tala i produktivnih poljoprivredno-ekoloških sustava koji su otporni na klimatske promjene;

| 43. | naglašava da je visokokvalitetna i uravnotežena ishrana neophodna te potvrđuje da bi ona trebala biti u srži (ponovne) izgradnje prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

43.

naglašava da je visokokvalitetna i uravnotežena ishrana neophodna te potvrđuje da bi ona trebala biti u srži (ponovne) izgradnje prehrambenih sustava;

| 44. | poziva stoga na to da se prekomjerno oslanjanje na uvoznu hranu zamijeni snažnom domaćom proizvodnjom hrane u okviru koje bi se prednost dala lokalnim usjevima koji ispunjavaju prehrambene potrebe; napominje da je to sve važnije s obzirom na sve veće klimatske i tržišne fluktuacije; |
| --- | --- |

44.

poziva stoga na to da se prekomjerno oslanjanje na uvoznu hranu zamijeni snažnom domaćom proizvodnjom hrane u okviru koje bi se prednost dala lokalnim usjevima koji ispunjavaju prehrambene potrebe; napominje da je to sve važnije s obzirom na sve veće klimatske i tržišne fluktuacije;

| 45. | podsjeća da energetski unos nije dovoljan pokazatelj stanja ishranjenosti; |
| --- | --- |

45.

podsjeća da energetski unos nije dovoljan pokazatelj stanja ishranjenosti;

| 46. | ističe da su potrebne strategije kojima bi se smanjilo rasipanje hrane u cijelom lancu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

46.

ističe da su potrebne strategije kojima bi se smanjilo rasipanje hrane u cijelom lancu opskrbe hranom;

| 47. | naglašava potrebu zaštite poljoprivredne bioraznolikosti; poziva države članice EU-a da ulažu u poljoprivredno-ekološke prakse u državama u razvoju u skladu sa zaključcima IAASTD-a, preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za pravo na hranu te ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

47.

naglašava potrebu zaštite poljoprivredne bioraznolikosti; poziva države članice EU-a da ulažu u poljoprivredno-ekološke prakse u državama u razvoju u skladu sa zaključcima IAASTD-a, preporukama posebne izvjestiteljice UN-a za pravo na hranu te ciljevima održivog razvoja;

| 48. | podržava razvoj politika koje vode do održivih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava te poticanje vlada na uspostavljanje pozitivnog okruženja (poticajne politike, adekvatno zakonodavstvo, participativno planiranje za politički dijalog, ulaganja) za razvoj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

48.

podržava razvoj politika koje vode do održivih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava te poticanje vlada na uspostavljanje pozitivnog okruženja (poticajne politike, adekvatno zakonodavstvo, participativno planiranje za politički dijalog, ulaganja) za razvoj obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava;

| 49. | poziva afričke vlade:






  — | da ulažu u lokalne prehrambene sustave kako bi potaknule razvoj ruralnih gospodarstava, zajamčile pristojna radna mjesta, ravnopravan pristup mehanizmima socijalne zaštite i radnička prava te da poboljšaju demokratski nadzor u pogledu pristupa resursima i pobrinu se da mali proizvođači budu uključeni u političke procese i provedbu; ističe da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora potaknuti uspostavu lokalne industrije prerade u poljoprivrednom sektoru i poboljšanje tehnika konzerviranja prehrambenih proizvoda te pojačati povezanost između poljoprivrede i trgovine kako bi se izgradila lokalna, nacionalna i regionalna tržišta koja su na korist obiteljskim poljoprivrednicima, a potrošačima pružaju kvalitetnu hranu po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- | --- |

49.

poziva afričke vlade:

—

da ulažu u lokalne prehrambene sustave kako bi potaknule razvoj ruralnih gospodarstava, zajamčile pristojna radna mjesta, ravnopravan pristup mehanizmima socijalne zaštite i radnička prava te da poboljšaju demokratski nadzor u pogledu pristupa resursima i pobrinu se da mali proizvođači budu uključeni u političke procese i provedbu; ističe da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi mora potaknuti uspostavu lokalne industrije prerade u poljoprivrednom sektoru i poboljšanje tehnika konzerviranja prehrambenih proizvoda te pojačati povezanost između poljoprivrede i trgovine kako bi se izgradila lokalna, nacionalna i regionalna tržišta koja su na korist obiteljskim poljoprivrednicima, a potrošačima pružaju kvalitetnu hranu po pristupačnim cijenama;

| — | da izbjegnu prekomjernu ovisnost svojih sustava prehrambene proizvodnje o fosilnim gorivima kako bi se ograničila nestabilnost cijena i smanjili učinci klimatskih promjena; |
| --- | --- |

—

da izbjegnu prekomjernu ovisnost svojih sustava prehrambene proizvodnje o fosilnim gorivima kako bi se ograničila nestabilnost cijena i smanjili učinci klimatskih promjena;

| — | da razviju kratke lokalne i regionalne lance opskrbe hranom te za to prikladnu infrastrukturu za skladištenje i komunikaciju jer su kratki lanci opskrbe najučinkovitiji u borbi protiv gladi i siromaštva u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

—

da razviju kratke lokalne i regionalne lance opskrbe hranom te za to prikladnu infrastrukturu za skladištenje i komunikaciju jer su kratki lanci opskrbe najučinkovitiji u borbi protiv gladi i siromaštva u ruralnim područjima;

| — | da afričkim poljoprivrednicima omoguće pristup pristupačnim tehnološkim rješenjima za koja nisu potrebna velika ulaganja, a kojima bi se odgovorilo na specifične izazove poljoprivrede u Africi; |
| --- | --- |

—

da afričkim poljoprivrednicima omoguće pristup pristupačnim tehnološkim rješenjima za koja nisu potrebna velika ulaganja, a kojima bi se odgovorilo na specifične izazove poljoprivrede u Africi;

| — | da potaknu na uzgoj raznolikih hranjivih, lokalnih i, koliko god je to moguće, sezonskih prehrambenih kultura, po mogućnosti lokalno prilagođenih ili autohtonih sorti i vrsta, uključujući voće, povrće i orašaste plodove, kako bi se poboljšala ishrana kontinuiranim pristupom raznolikoj, hranjivoj i pristupačnoj hrani, adekvatnoj u pogledu kakvoće, količine i raznovrsnosti, a ne samo u pogledu kalorijske vrijednosti, te proizvedene u skladu s kulturnim vrijednostima; |
| --- | --- |

—

da potaknu na uzgoj raznolikih hranjivih, lokalnih i, koliko god je to moguće, sezonskih prehrambenih kultura, po mogućnosti lokalno prilagođenih ili autohtonih sorti i vrsta, uključujući voće, povrće i orašaste plodove, kako bi se poboljšala ishrana kontinuiranim pristupom raznolikoj, hranjivoj i pristupačnoj hrani, adekvatnoj u pogledu kakvoće, količine i raznovrsnosti, a ne samo u pogledu kalorijske vrijednosti, te proizvedene u skladu s kulturnim vrijednostima;

| — | da se obvežu na punu provedbu Međunarodnog kodeksa za stavljanje na tržište nadomjestaka za majčino mlijeko i rezolucija koje je usvojila Svjetska zdravstvena skupština o ishrani dojenčadi i male djece; |
| --- | --- |

—

da se obvežu na punu provedbu Međunarodnog kodeksa za stavljanje na tržište nadomjestaka za majčino mlijeko i rezolucija koje je usvojila Svjetska zdravstvena skupština o ishrani dojenčadi i male djece;

| — | da uspostave, promiču i podupiru organizacije proizvođača kao što su zadruge kojima bi se ojačalo pregovaračko stajalište malih poljoprivrednika, ostvarili potrebni uvjeti kojima bi se zajamčilo da tržišta malim poljoprivrednicima isplaćuju bolje naknade te omogućila razmjena znanja i najboljih praksi među malim poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

—

da uspostave, promiču i podupiru organizacije proizvođača kao što su zadruge kojima bi se ojačalo pregovaračko stajalište malih poljoprivrednika, ostvarili potrebni uvjeti kojima bi se zajamčilo da tržišta malim poljoprivrednicima isplaćuju bolje naknade te omogućila razmjena znanja i najboljih praksi među malim poljoprivrednicima;

| 50. | naglašava da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu mora voditi prema uspostavi regionalno prilagođene poljoprivredne strukture u primarnoj fazi i fazi prerade; |
| --- | --- |

50.

naglašava da Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu mora voditi prema uspostavi regionalno prilagođene poljoprivredne strukture u primarnoj fazi i fazi prerade;

| 51. | poziva afričke vlade da podrže međugeneracijsku solidarnost imajući na umu njezinu ključnu ulogu u okviru borbe protiv siromaštva; |
| --- | --- |

51.

poziva afričke vlade da podrže međugeneracijsku solidarnost imajući na umu njezinu ključnu ulogu u okviru borbe protiv siromaštva;

| 52. | ističe važnost promicanja programa obrazovanja u području prehrane u školama i lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

52.

ističe važnost promicanja programa obrazovanja u području prehrane u školama i lokalnim zajednicama;

| 53. | ističe činjenicu da je pravo na vodu komplementarno s pravom na hranu i da iz rezolucije UN-a iz 2010. još nije proizišlo odlučno djelovanje kojim bi se jamčilo ljudsko pravo na vodu; traži od EU-a da ispita prijedlog Talijanskog odbora Svjetskoga sporazuma o vodi za fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

53.

ističe činjenicu da je pravo na vodu komplementarno s pravom na hranu i da iz rezolucije UN-a iz 2010. još nije proizišlo odlučno djelovanje kojim bi se jamčilo ljudsko pravo na vodu; traži od EU-a da ispita prijedlog Talijanskog odbora Svjetskoga sporazuma o vodi za fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima;

| 54. | prepoznaje ključnu ulogu pristupa čistoj pitkoj vodi te utjecaj koji poljoprivreda u tom pogledu može imati; |
| --- | --- |

54.

prepoznaje ključnu ulogu pristupa čistoj pitkoj vodi te utjecaj koji poljoprivreda u tom pogledu može imati;

| 55. | prepoznaje ulogu koju pristup vodi ima u poljoprivredi i uviđa rizike prekomjernog oslanjanja na dragocjenu vodu u svrhu navodnjavanja; napominje da je u tom pogledu potrebno smanjenje rasipnih praksi navodnjavanja te ističe ulogu agronomskih tehnika čuvanja vode u sprečavanju evapotranspiracije, zadržavanju vode u zdravim živim tlima te očuvanju izvora pitke vode čistima; |
| --- | --- |

55.

prepoznaje ulogu koju pristup vodi ima u poljoprivredi i uviđa rizike prekomjernog oslanjanja na dragocjenu vodu u svrhu navodnjavanja; napominje da je u tom pogledu potrebno smanjenje rasipnih praksi navodnjavanja te ističe ulogu agronomskih tehnika čuvanja vode u sprečavanju evapotranspiracije, zadržavanju vode u zdravim živim tlima te očuvanju izvora pitke vode čistima;

| 56. | napominje da se održivim gospodarenjem tlom svjetska proizvodnja hrane može povećati za do 58 % (48); |
| --- | --- |

56.

napominje da se održivim gospodarenjem tlom svjetska proizvodnja hrane može povećati za do 58 % (48);

| 57. | napominje da postoje sinergije između pristupa utemeljenih na tlu i drveću te važnost prilagođavanja poljoprivredno-ekoloških sustava klimatskim promjenama; posebno ukazuje na veliku potražnju za drvom za potpalu; osobito ukazuje na višestruku primjenu drveća koje fiksira dušik; |
| --- | --- |

57.

napominje da postoje sinergije između pristupa utemeljenih na tlu i drveću te važnost prilagođavanja poljoprivredno-ekoloških sustava klimatskim promjenama; posebno ukazuje na veliku potražnju za drvom za potpalu; osobito ukazuje na višestruku primjenu drveća koje fiksira dušik;

| 58. | ističe da tropska i polusušna poljoprivreda imaju posebne potrebe, prije svega u pogledu usjeva koji trebaju zaštitu od sunca i zaštitu samog tla, te smatra da su ekstraktivne monokulture zastarjele i primjećuje da se njihova uporaba u sve većoj mjeri nastoji postupno ukinuti u državama donatoricama Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu; |
| --- | --- |

58.

ističe da tropska i polusušna poljoprivreda imaju posebne potrebe, prije svega u pogledu usjeva koji trebaju zaštitu od sunca i zaštitu samog tla, te smatra da su ekstraktivne monokulture zastarjele i primjećuje da se njihova uporaba u sve većoj mjeri nastoji postupno ukinuti u državama donatoricama Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu;

| 59. | upozorava na opasnost od prekomjernog oslanjanja na proizvodnju neprehrambenih poljoprivrednih sirovina, a ne hrane, i to posebno sirovina za proizvodnju biogoriva, u inicijativama koje financira Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu jer proizvodnja tih sirovina može narušiti sigurnost opskrbe hranom i neovisnost država sudionica u opskrbi hranom; |
| --- | --- |

59.

upozorava na opasnost od prekomjernog oslanjanja na proizvodnju neprehrambenih poljoprivrednih sirovina, a ne hrane, i to posebno sirovina za proizvodnju biogoriva, u inicijativama koje financira Novi savez za sigurnost opskrbe hranom i ishranu jer proizvodnja tih sirovina može narušiti sigurnost opskrbe hranom i neovisnost država sudionica u opskrbi hranom;

| 60. | napominje da se agronomskim tehnikama kojima se potiču prirodni procesi, kao što su stvaranje površinskog sloja tla, regulacija vode i štetnih organizama te kruženje hranjivih tvari u sustavu zatvorene petlje, može zajamčiti dugoročna produktivnost i plodnost uz niske cijene za poljoprivrednike i uprave; |
| --- | --- |

60.

napominje da se agronomskim tehnikama kojima se potiču prirodni procesi, kao što su stvaranje površinskog sloja tla, regulacija vode i štetnih organizama te kruženje hranjivih tvari u sustavu zatvorene petlje, može zajamčiti dugoročna produktivnost i plodnost uz niske cijene za poljoprivrednike i uprave;

| 61. | napominje da se poljoprivredne kemikalije mogu i prekomjerno i neprikladno koristiti u zemljama u razvoju kao što su zemlje koje sudjeluju u Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu; |
| --- | --- |

61.

napominje da se poljoprivredne kemikalije mogu i prekomjerno i neprikladno koristiti u zemljama u razvoju kao što su zemlje koje sudjeluju u Novom savezu za sigurnost opskrbe hranom i ishranu;

| 62. | napominje da situaciju otežavaju nepismenost i nedostatak prikladnog osposobljavanja te da to može dovesti do znatno povećanih razina ostataka pesticida u svježem voću i povrću, kao i do otrovanja i drugih učinaka na zdravlje poljoprivrednika i njihovih obitelji. |
| --- | --- |

62.

napominje da situaciju otežavaju nepismenost i nedostatak prikladnog osposobljavanja te da to može dovesti do znatno povećanih razina ostataka pesticida u svježem voću i povrću, kao i do otrovanja i drugih učinaka na zdravlje poljoprivrednika i njihovih obitelji.

Regulatorna reforma u sektoru sjemena

| 63. | podsjeća da je pravo poljoprivrednika da slobodno proizvode, razmjenjuju i prodaju sjeme temelj 90 % prihoda od poljoprivrede u Africi i da je raznolikost sjemena ključna u postizanju otpornosti poljoprivrede na klimatske promjene; ističe da korporativni zahtjevi da se ojačaju prava oplemenjivača biljaka u skladu s Međunarodnom konvencijom za zaštitu novih biljnih sorti (Konvencija UPOV) iz 1991. ne bi trebala dovesti do zabrane tih neformalnih praksi; |
| --- | --- |

63.

podsjeća da je pravo poljoprivrednika da slobodno proizvode, razmjenjuju i prodaju sjeme temelj 90 % prihoda od poljoprivrede u Africi i da je raznolikost sjemena ključna u postizanju otpornosti poljoprivrede na klimatske promjene; ističe da korporativni zahtjevi da se ojačaju prava oplemenjivača biljaka u skladu s Međunarodnom konvencijom za zaštitu novih biljnih sorti (Konvencija UPOV) iz 1991. ne bi trebala dovesti do zabrane tih neformalnih praksi;

| 64. | ističe opasnosti deregulacije u sektoru sjemena u državama sudionicama, koja može dovesti do pretjerane ovisnosti malih poljoprivrednika o sjemenu i proizvodima za zaštitu bilja koje proizvode strana poduzeća; |
| --- | --- |

64.

ističe opasnosti deregulacije u sektoru sjemena u državama sudionicama, koja može dovesti do pretjerane ovisnosti malih poljoprivrednika o sjemenu i proizvodima za zaštitu bilja koje proizvode strana poduzeća;

| 65. | podsjeća da odredbe iz sporazuma TRIPS koje iziskuju neki oblik zaštite biljnih sorti ne prisiljavaju zemlje u razvoju da uvode mehanizam UPOV; naglašava da te odredbe, međutim, omogućuju zemljama da osmisle vlastite sustave bolje prilagođene značajkama poljoprivredne proizvodnje određene zemlje i tradicionalnim sustavima opskrbe sjemenjem u čijem su središtu poljoprivrednici, pri čemu su najmanje razvijene zemlje koje su članice Svjetske trgovinske organizacije izuzete od poštovanja tih odredbi sporazuma TRIPS; naglašava da se takvim sustavima mora pružati podršku ciljevima i obvezama u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, Protokola iz Nagoye i Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu, a ne djelovati u opreci s njima; |
| --- | --- |

65.

podsjeća da odredbe iz sporazuma TRIPS koje iziskuju neki oblik zaštite biljnih sorti ne prisiljavaju zemlje u razvoju da uvode mehanizam UPOV; naglašava da te odredbe, međutim, omogućuju zemljama da osmisle vlastite sustave bolje prilagođene značajkama poljoprivredne proizvodnje određene zemlje i tradicionalnim sustavima opskrbe sjemenjem u čijem su središtu poljoprivrednici, pri čemu su najmanje razvijene zemlje koje su članice Svjetske trgovinske organizacije izuzete od poštovanja tih odredbi sporazuma TRIPS; naglašava da se takvim sustavima mora pružati podršku ciljevima i obvezama u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, Protokola iz Nagoye i Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu, a ne djelovati u opreci s njima;

| 66. | ne slaže se s korporacijama koje su pozvale na usklađivanje zakona o sjemenju u skladu s načelima prepoznatljivosti, ujednačenosti i postojanosti, u afričkom okruženju putem regionalnih institucija, koji će poremetiti razvoj i rast sustava opskrbe sjemenjem u čijem su središtu poljoprivrednici na nacionalnoj i regionalnoj razini s obzirom na to da se u takvim sustavima opskrbe obično ne širi i ne čuva sjeme koje ispunjava načela prepoznatljivosti, ujednačenosti i postojanosti; |
| --- | --- |

66.

ne slaže se s korporacijama koje su pozvale na usklađivanje zakona o sjemenju u skladu s načelima prepoznatljivosti, ujednačenosti i postojanosti, u afričkom okruženju putem regionalnih institucija, koji će poremetiti razvoj i rast sustava opskrbe sjemenjem u čijem su središtu poljoprivrednici na nacionalnoj i regionalnoj razini s obzirom na to da se u takvim sustavima opskrbe obično ne širi i ne čuva sjeme koje ispunjava načela prepoznatljivosti, ujednačenosti i postojanosti;

| 67. | potiče države članice skupine G-7 da pruže podršku sustavima opskrbe sjemenjem kojima upravljaju poljoprivrednici preko lokalnih banaka sjemena; |
| --- | --- |

67.

potiče države članice skupine G-7 da pruže podršku sustavima opskrbe sjemenjem kojima upravljaju poljoprivrednici preko lokalnih banaka sjemena;

| 68. | podsjeća da premda sorte komercijalnog sjemena kratkoročno mogu poboljšati prinos, tradicionalne poljoprivredne sorte, lokalne sorte i znanje o njima najpogodnije su za prilagodbu specifičnim poljoprivredno-ekološkim okruženjima i klimatskim promjenama; naglašava da, osim toga, njihova veća uspješnost ovisi o uporabi sirovina (gnojiva, pesticida, hibridnog sjemena) koje poljoprivrednike dovode u začarani krug duga; |
| --- | --- |

68.

podsjeća da premda sorte komercijalnog sjemena kratkoročno mogu poboljšati prinos, tradicionalne poljoprivredne sorte, lokalne sorte i znanje o njima najpogodnije su za prilagodbu specifičnim poljoprivredno-ekološkim okruženjima i klimatskim promjenama; naglašava da, osim toga, njihova veća uspješnost ovisi o uporabi sirovina (gnojiva, pesticida, hibridnog sjemena) koje poljoprivrednike dovode u začarani krug duga;

| 69. | sa zabrinutošću napominje da uvođenje i širenje certificiranog sjemena u Africi povećava ovisnost malih zemljoposjednika i vjerojatnost zaduživanja te narušava raznolikost sjemena; |
| --- | --- |

69.

sa zabrinutošću napominje da uvođenje i širenje certificiranog sjemena u Africi povećava ovisnost malih zemljoposjednika i vjerojatnost zaduživanja te narušava raznolikost sjemena;

| 70. | zalaže se za pružanje potpore lokalnim politikama usmjerenima na jamčenje dosljednog i održivog pristupa raznovrsnoj i hranjivoj prehrani, u skladu s načelima vlasništva i supsidijarnosti; |
| --- | --- |

70.

zalaže se za pružanje potpore lokalnim politikama usmjerenima na jamčenje dosljednog i održivog pristupa raznovrsnoj i hranjivoj prehrani, u skladu s načelima vlasništva i supsidijarnosti;

| 71. | potiče Komisiju da se pobrine da obveze EU-a prema pravima poljoprivrednika dane u okviru Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu budu odražene u cjelokupnoj tehničkoj pomoći i financijskoj potpori za razvoj politike o sjemenu; poziva EU da podrži sustave prava intelektualnog vlasništva kojima se unapređuje razvoj lokalno prilagođenih vrsta sjemena i sjemena koje su sačuvali poljoprivrednici; |
| --- | --- |

71.

potiče Komisiju da se pobrine da obveze EU-a prema pravima poljoprivrednika dane u okviru Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu budu odražene u cjelokupnoj tehničkoj pomoći i financijskoj potpori za razvoj politike o sjemenu; poziva EU da podrži sustave prava intelektualnog vlasništva kojima se unapređuje razvoj lokalno prilagođenih vrsta sjemena i sjemena koje su sačuvali poljoprivrednici;

| 72. | potiče države članice skupine G8 da uskrate potporu za GMO usjeve u Africi; |
| --- | --- |

72.

potiče države članice skupine G8 da uskrate potporu za GMO usjeve u Africi;

| 73. | podsjeća da afrički ogledni zakon o biosigurnosti postavlja visoku referentnu vrijednost za biosigurnost; smatra da bi u skladu s njime trebala biti oblikovana sva pomoć stranih donatora u razvoju biosigurnosti na nacionalnim i regionalnim razinama; |
| --- | --- |

73.

podsjeća da afrički ogledni zakon o biosigurnosti postavlja visoku referentnu vrijednost za biosigurnost; smatra da bi u skladu s njime trebala biti oblikovana sva pomoć stranih donatora u razvoju biosigurnosti na nacionalnim i regionalnim razinama;

| 74. | poziva afričke zemlje da ne primjenjuju nacionalne ili regionalne mehanizme biosigurnosti koji sadrže niže standarde od onih utvrđenih Protokolom iz Cartagene o biosigurnosti; |
| --- | --- |

74.

poziva afričke zemlje da ne primjenjuju nacionalne ili regionalne mehanizme biosigurnosti koji sadrže niže standarde od onih utvrđenih Protokolom iz Cartagene o biosigurnosti;

| 75. | poziva zemlje sudionice da omoguće poljoprivrednicima da izbjegnu ovisnost o vanjskim sredstvima te da podupru njihove metode sijanja kako bi se očuvanjem lokalnih banaka sjemena i razmjenama i trajnim razvojem lokalnih sorti sjemena očuvala i povećala poljoprivredna bioraznolikost, a konkretno da omoguće veću fleksibilnost u katalozima sjemena kako sorte poljoprivrednika ne bi bile izostavljene te da osim toga time zajamče očuvanje tradicionalnih proizvoda; |
| --- | --- |

75.

poziva zemlje sudionice da omoguće poljoprivrednicima da izbjegnu ovisnost o vanjskim sredstvima te da podupru njihove metode sijanja kako bi se očuvanjem lokalnih banaka sjemena i razmjenama i trajnim razvojem lokalnih sorti sjemena očuvala i povećala poljoprivredna bioraznolikost, a konkretno da omoguće veću fleksibilnost u katalozima sjemena kako sorte poljoprivrednika ne bi bile izostavljene te da osim toga time zajamče očuvanje tradicionalnih proizvoda;

| 76. | poziva zemlje sudionice da štite i promiču pristup malih poljoprivrednika, marginaliziranih skupina i ruralnih zajednica sjemenu i poljoprivrednim sirovinama te da štite i promiču njihovu razmjenu kao i da poštuju međunarodne sporazume o zabrani patentiranja života i bioloških procesa, posebno kada je riječ o autohtonim sojevima i vrstama; |
| --- | --- |

76.

poziva zemlje sudionice da štite i promiču pristup malih poljoprivrednika, marginaliziranih skupina i ruralnih zajednica sjemenu i poljoprivrednim sirovinama te da štite i promiču njihovu razmjenu kao i da poštuju međunarodne sporazume o zabrani patentiranja života i bioloških procesa, posebno kada je riječ o autohtonim sojevima i vrstama;

| 77. | naglašava rizik od veće marginalizacije žena u odlučivanju, što proizlazi iz razvoja određenih komercijalnih usjeva; napominje da je osposobljavanje u području poljoprivrede često namijenjeno muškarcima, dok su žene u zapećku, i time ih se isključuje iz upravljanja zemljištem i uzgoja usjeva u koje su tradicionalno bile uključene; |
| --- | --- |

77.

naglašava rizik od veće marginalizacije žena u odlučivanju, što proizlazi iz razvoja određenih komercijalnih usjeva; napominje da je osposobljavanje u području poljoprivrede često namijenjeno muškarcima, dok su žene u zapećku, i time ih se isključuje iz upravljanja zemljištem i uzgoja usjeva u koje su tradicionalno bile uključene;

Spol

| 78. | žali što se u okvirima za suradnju država uglavnom ne određuju precizne obveze u pogledu rodne jednakosti pri donošenju proračuna niti prati napredak preko razvrstanih podataka; ističe da je potrebno odmaknuti se od apstraktnih i općenitih obveza i krenuti prema konkretnim i preciznim obvezama u okviru nacionalnih akcijskih planova u cilju emancipacije žena kao vlasnica prava; |
| --- | --- |

78.

žali što se u okvirima za suradnju država uglavnom ne određuju precizne obveze u pogledu rodne jednakosti pri donošenju proračuna niti prati napredak preko razvrstanih podataka; ističe da je potrebno odmaknuti se od apstraktnih i općenitih obveza i krenuti prema konkretnim i preciznim obvezama u okviru nacionalnih akcijskih planova u cilju emancipacije žena kao vlasnica prava;

| 79. | potiče vlade da uklone sve oblike diskriminacije žena u smislu pristupa zemljištu te programima i uslugama mikrofinanciranja te da učinkovito uključe žene u izradu i provedbu politika za istraživanje i razvoj u području poljoprivrede; |
| --- | --- |

79.

potiče vlade da uklone sve oblike diskriminacije žena u smislu pristupa zemljištu te programima i uslugama mikrofinanciranja te da učinkovito uključe žene u izradu i provedbu politika za istraživanje i razvoj u području poljoprivrede;

Financiranje ulaganja u poljoprivredu u Africi

| 80. | naglašava potrebu da se osigura transparentnost svakog financiranja odobrenog tvrtkama iz privatnog sektora i da takva financiranja budu javna; |
| --- | --- |

80.

naglašava potrebu da se osigura transparentnost svakog financiranja odobrenog tvrtkama iz privatnog sektora i da takva financiranja budu javna;

| 81. | poziva donatore da usklade službenu razvojnu pomoć s načelima razvojne učinkovitosti, da se usredotoče na rezultate u cilju iskorjenjivanja siromaštva i da promiču uključiva partnerstva, transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

81.

poziva donatore da usklade službenu razvojnu pomoć s načelima razvojne učinkovitosti, da se usredotoče na rezultate u cilju iskorjenjivanja siromaštva i da promiču uključiva partnerstva, transparentnost i odgovornost;

| 82. | poziva donatore da svoju potporu razvoju poljoprivrede usmjere ponajprije preko nacionalnih razvojnih fondova koji odobravaju subvencije i zajmove malim zemljoposjednicima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

82.

poziva donatore da svoju potporu razvoju poljoprivrede usmjere ponajprije preko nacionalnih razvojnih fondova koji odobravaju subvencije i zajmove malim zemljoposjednicima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima;

| 83. | potiče donatore da podupru obrazovanje, osposobljavanje i tehničko savjetovanje poljoprivrednika; |
| --- | --- |

83.

potiče donatore da podupru obrazovanje, osposobljavanje i tehničko savjetovanje poljoprivrednika;

| 84. | poziva donatore da promiču formiranje organizacija poljoprivrednika profesionalne i gospodarske prirode te da podrže osnivanje poljoprivrednih zadruga, kojima se omogućava pružanje isplativih sredstava za proizvodnju te pomaže poljoprivrednicima da obrađuju i stavljaju na tržište proizvode na način koji štiti isplativost njihove proizvodnje; |
| --- | --- |

84.

poziva donatore da promiču formiranje organizacija poljoprivrednika profesionalne i gospodarske prirode te da podrže osnivanje poljoprivrednih zadruga, kojima se omogućava pružanje isplativih sredstava za proizvodnju te pomaže poljoprivrednicima da obrađuju i stavljaju na tržište proizvode na način koji štiti isplativost njihove proizvodnje;

| 85. | smatra da se financiranjem koje države članice skupine G8 pružaju Novom savezu krši cilj pružanja potpore domaćim i lokalnim poduzećima koja se ne mogu natjecati s multinacionalnim poduzećima, koja već imaju koristi od dominantnog položaja na tržištu i kojima se često dodjeljuju poslovne, carinske i porezne olakšice; |
| --- | --- |

85.

smatra da se financiranjem koje države članice skupine G8 pružaju Novom savezu krši cilj pružanja potpore domaćim i lokalnim poduzećima koja se ne mogu natjecati s multinacionalnim poduzećima, koja već imaju koristi od dominantnog položaja na tržištu i kojima se često dodjeljuju poslovne, carinske i porezne olakšice;

| 86. | podsjeća da je cilj razvojne pomoći smanjenje i konačno iskorjenjivanje siromaštva; smatra da bi službenu razvojnu pomoć trebalo usmjeriti na izravno pružanje pomoći malim poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

86.

podsjeća da je cilj razvojne pomoći smanjenje i konačno iskorjenjivanje siromaštva; smatra da bi službenu razvojnu pomoć trebalo usmjeriti na izravno pružanje pomoći malim poljoprivrednim gospodarstvima;

| 87. | ističe potrebu oživljavanja javnog ulaganja u afričku poljoprivredu uz potporu privatnim ulaganjima i davanja prednosti ulaganju u agroekologiju kako bi se trajno povećala sigurnost opskrbe hranom te smanjilo siromaštvo i glad uz istodobno očuvanje bioraznolikosti i poštovanje autohtonog znanja i inovacije; |
| --- | --- |

87.

ističe potrebu oživljavanja javnog ulaganja u afričku poljoprivredu uz potporu privatnim ulaganjima i davanja prednosti ulaganju u agroekologiju kako bi se trajno povećala sigurnost opskrbe hranom te smanjilo siromaštvo i glad uz istodobno očuvanje bioraznolikosti i poštovanje autohtonog znanja i inovacije;

| 88. | ističe da bi države članice skupine G-7 afričkim zemljama trebale jamčiti pravo zaštite poljoprivrednih sektora preko carinskih i poreznih sustava koji idu na ruku malim zemljoposjednicima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

88.

ističe da bi države članice skupine G-7 afričkim zemljama trebale jamčiti pravo zaštite poljoprivrednih sektora preko carinskih i poreznih sustava koji idu na ruku malim zemljoposjednicima i obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima;

| 89. | poziva Uniju da djeluje u cilju rješavanja svih gore navedenih nedostataka Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi, da poboljša njegovu transparentnost i upravljanje njime te da zajamči dosljednost mjera donesenih unutar tog okvira s ciljevima razvojne politike; |
| --- | --- |

89.

poziva Uniju da djeluje u cilju rješavanja svih gore navedenih nedostataka Novog saveza za sigurnost opskrbe hranom i ishranu u Africi, da poboljša njegovu transparentnost i upravljanje njime te da zajamči dosljednost mjera donesenih unutar tog okvira s ciljevima razvojne politike;

o

o o

| 90. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i svim potpisnicama Novog saveza. |
| --- | --- |

90.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i svim potpisnicama Novog saveza.

---

(1)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/70/1.

(2)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

(3)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

(4)  Assembly/AU/Decl.7(II).

(5)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

(6)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

(7)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

(8)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

(9)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

(10)  http://www.uneca.org/publications/guiding-principles-large-scale-land-based-investments-africa

(11)  http://acbio.org.za/modernising-african-agriculture-who-benefits-civil-society-statement-on-the-g8-agra-and-the-african-unions-caadp/

(12)  https://www.grain.org/bulletin_board/entries/4914-djimini-declaration

(13)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

(14)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Defa

(15)  https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=IV-4&chapter=4&lang=en

(16)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

(17)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

(18)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(19)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

(20)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

(21)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(22)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

(23)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(24)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

(25)  http://www.planttreaty.org/

(26)  https://www.cbd.int/

(27)  http://hrst.au.int/en/biosafety/modellaw

(28)  http://apf.francophonie.org/IMG/pdf/2012_07_session_58_Resolution_Regulation_du_foncier.pdf

(29)  SL C 64, 4.3.2014., str. 31.

(30)  COM(2010)0127.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata /EN/foraff/114357.pdf

(32)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

(33)  SWD(2014)0234.

(34)  SL C 56 E, 26.2.2013., str. 75.

(35)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0578.

(36)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0250.

(37)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0073.

(38)  http://viacampesina.org/en/index.php/main-issues-mainmenu-27/agrarian-reform-mainmenu-36/1775-declaration-of-the-global-convergence-of-land-and-water-struggles

(39)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0184.

(40)  http://afsafrica.org/wp-content/uploads/2015/05/AFSA-Demands-to-the-Germany-G7-Presidency-Agenda.pdf

(41)  http://carta.milano.it/wp-content/uploads/2015/04/English_version_Milan_Charter.pdf

(42)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(43)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0023.

(44)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/deve/events.html?id=20151201CHE00041

(45)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/535010/EXPO_STU(2015)535010_EN.pdf

(46)  Mwachinga, E. (Skupina za globalno porezno pojednostavljenje, Grupa svjetske banke), Results of investor motivation survey conducted in the EAC („Rezultati ankete o motivaciji ulagača provedene u Istočnoafričkoj zajednici”), izlaganje predstavljeno u Lusaki 12. veljače 2013.

(47)  „Podrška razvoju učinkovitijih poreznih sustava” – izvješće MMF-a, OECD-a i Svjetske banke za radnu skupinu G20, 2011.

(48)  Organizacija za prehranu i poljoprivredu (FAO), Globalno partnerstvo za tlo.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/24

---

P8_TA(2016)0248

Evaluacija međunarodnih računovodstvenih standarda

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o evaluaciji međunarodnih računovodstvenih standarda i aktivnostima Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja, Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje i Odbora za nadzor javnog interesa (2016/2006(INI))

(2018/C 086/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće skupine na visokoj razini za financijski nadzor kojom je predsjedao Jacques de Larosière od 25. veljače 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće skupine na visokoj razini za financijski nadzor kojom je predsjedao Jacques de Larosière od 25. veljače 2009.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o usklađivanju zaštitnih mjera koje, radi zaštite interesa članova i trećih osoba, države članice zahtijevaju od trgovačkih društava u smislu članka 54. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u pogledu osnivanja javnih društava s ograničenom odgovornošću i održavanja i promjene njihovog kapitala, a s ciljem ujednačavanja tih zaštitnih mjera (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o usklađivanju zaštitnih mjera koje, radi zaštite interesa članova i trećih osoba, države članice zahtijevaju od trgovačkih društava u smislu članka 54. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u pogledu osnivanja javnih društava s ograničenom odgovornošću i održavanja i promjene njihovog kapitala, a s ciljem ujednačavanja tih zaštitnih mjera (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje od 2014. do 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 258/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje od 2014. do 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br. 716/2009/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 258/2014 o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2016)0202), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 258/2014 o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2016)0202),

| — | uzimajući u obzir izvješće Philippea Maystadta iz listopada 2013. naslovljeno „Bi li međunarodni standardi financijskog izvještavanja trebali biti više europski?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Philippea Maystadta iz listopada 2013. naslovljeno „Bi li međunarodni standardi financijskog izvještavanja trebali biti više europski?”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. srpnja 2014. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o napretku ostvarenom u provedbi reforme EFRAG-a prema preporukama iz Maystadtovog izvješća (COM(2014)0396), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 2. srpnja 2014. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o napretku ostvarenom u provedbi reforme EFRAG-a prema preporukama iz Maystadtovog izvješća (COM(2014)0396),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. lipnja 2015. Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji Uredbe (EZ) br. 1606/2002 od 19. srpnja 2002. u pogledu primjene međunarodnih računovodstvenih standarda (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. lipnja 2015. Europskom parlamentu i Vijeću o evaluaciji Uredbe (EZ) br. 1606/2002 od 19. srpnja 2002. u pogledu primjene međunarodnih računovodstvenih standarda (COM(2015)0301),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. rujna 2015. Europskom parlamentu i Vijeću o aktivnostima Zaklade za MSFI, EFRAG-a i PIOB-a tijekom 2014. (COM(2015)0461), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. rujna 2015. Europskom parlamentu i Vijeću o aktivnostima Zaklade za MSFI, EFRAG-a i PIOB-a tijekom 2014. (COM(2015)0461),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2015. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Akcijskom planu o izgradnji unije tržišta kapitala (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. rujna 2015. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Akcijskom planu o izgradnji unije tržišta kapitala (COM(2015)0468),

| — | uzimajući u obzir studiju o Odboru za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) („Uloga Europske unije u međunarodnim ekonomskim forumima – 7. dokument: IASB”) i četiri studije o međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) 9 („Kriteriji odobravanja MSFI-ja u odnosu na MSFI 9”, „Značaj MSFI-ja 9 za financijsku stabilnost i pravila nadzora”, „Smanjenje vrijednosti grčkih državnih obveznica prema MRS-u 39 i MSFI-ju 9: studija slučaja” i „Računovodstvo temeljeno na očekivanom gubitku primijenjeno na smanjenje vrijednosti financijskih instrumenata: pristup FASB-a i IASB-a MSFI-ju 9”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o Odboru za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) („Uloga Europske unije u međunarodnim ekonomskim forumima – 7. dokument: IASB”) i četiri studije o međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) 9 („Kriteriji odobravanja MSFI-ja u odnosu na MSFI 9”, „Značaj MSFI-ja 9 za financijsku stabilnost i pravila nadzora”, „Smanjenje vrijednosti grčkih državnih obveznica prema MRS-u 39 i MSFI-ju 9: studija slučaja” i „Računovodstvo temeljeno na očekivanom gubitku primijenjeno na smanjenje vrijednosti financijskih instrumenata: pristup FASB-a i IASB-a MSFI-ju 9”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1569/2007 od 21. prosinca 2007. o uspostavi mehanizma za utvrđivanje istovjetnosti računovodstvenih standarda koje primjenjuju izdavatelji vrijednosnih papira iz trećih zemalja u skladu s direktivama 2003/71/EZ i 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1569/2007 od 21. prosinca 2007. o uspostavi mehanizma za utvrđivanje istovjetnosti računovodstvenih standarda koje primjenjuju izdavatelji vrijednosnih papira iz trećih zemalja u skladu s direktivama 2003/71/EZ i 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5),

| — | uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G20 od 2. travnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G20 od 2. travnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir dokument za raspravu IASB-a iz srpnja 2013. naslovljen „Preispitivanje koncepcijskog okvira za financijsko izvještavanje” (DP/2013/1) te zahtjev IASB-a za iznošenje stajališta iz srpnja 2015. naslovljen „Revizija strukture i učinkovitosti koju provode upravitelji: problemi za analizu u okviru revizije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za raspravu IASB-a iz srpnja 2013. naslovljen „Preispitivanje koncepcijskog okvira za financijsko izvještavanje” (DP/2013/1) te zahtjev IASB-a za iznošenje stajališta iz srpnja 2015. naslovljen „Revizija strukture i učinkovitosti koju provode upravitelji: problemi za analizu u okviru revizije”,

| — | uzimajući u obzir komentar Europske komisije od 1. prosinca 2015. na reviziju strukture i učinkovitosti koju provode upravitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komentar Europske komisije od 1. prosinca 2015. na reviziju strukture i učinkovitosti koju provode upravitelji,

| — | uzimajući u obzir međunarodne standarde financijskog izvještavanja (MSFI) 9 o financijskim instrumentima koje je IASB objavio 24. srpnja 2014., savjet EFRAG-a o odobravanju MSFI-ja 9, procjenu EFRAG-a o MSFI-ju 9 s obzirom na načelo istinitosti i točnosti, dokumentaciju sa sjednice Regulatornog računovodstvenog odbora (ARC) o MSFI-ju 9 te pisma s primjedbama Europske središnje banke (ESB) i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) o odobravanju MSFI-ja 9, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodne standarde financijskog izvještavanja (MSFI) 9 o financijskim instrumentima koje je IASB objavio 24. srpnja 2014., savjet EFRAG-a o odobravanju MSFI-ja 9, procjenu EFRAG-a o MSFI-ju 9 s obzirom na načelo istinitosti i točnosti, dokumentaciju sa sjednice Regulatornog računovodstvenog odbora (ARC) o MSFI-ju 9 te pisma s primjedbama Europske središnje banke (ESB) i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) o odobravanju MSFI-ja 9,

| — | uzimajući u obzir pismo od 14. siječnja 2014. poslano u ime koordinatora Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku s komentarima na dokument za raspravu IASB-a naslovljen „Preispitivanje koncepcijskog okvira za financijsko izvještavanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 14. siječnja 2014. poslano u ime koordinatora Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku s komentarima na dokument za raspravu IASB-a naslovljen „Preispitivanje koncepcijskog okvira za financijsko izvještavanje”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europsko nadzorno tijelo za za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) o provedbenim i regulatornim aktivnostima tijela nadležnih za prikupljanje računovodstvenih podataka u 2014. od 31. ožujka 2015. (ESMA/2015/659), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europsko nadzorno tijelo za za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) o provedbenim i regulatornim aktivnostima tijela nadležnih za prikupljanje računovodstvenih podataka u 2014. od 31. ožujka 2015. (ESMA/2015/659),

| — | uzimajući u obzir smjernice ESMA-e o dobivanju financijskih podataka od 10. srpnja 2014. (ESMA/2014/807), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice ESMA-e o dobivanju financijskih podataka od 10. srpnja 2014. (ESMA/2014/807),

| — | uzimajući u obzir tablicu ESMA-e o usklađenosti sa smjernicama ESMA-e o dobivanju financijskih podataka od 19. siječnja 2016. (ESMA/2015/203 REV), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tablicu ESMA-e o usklađenosti sa smjernicama ESMA-e o dobivanju financijskih podataka od 19. siječnja 2016. (ESMA/2015/203 REV),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. travnja 2008. o Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) te upravljanju Odborom za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. travnja 2008. o Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI) te upravljanju Odborom za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o ulozi EU-a u okviru međunarodnih financijskih, monetarnih i regulatornih institucija i tijela (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja (8), koja je izmijenjena Direktivom 2014/56/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. (9) koja se primjenjuje od sredine lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja (8), koja je izmijenjena Direktivom 2014/56/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. (9) koja se primjenjuje od sredine lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0172/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0172/2016),

| A. | budući da su Međunarodni računovodstveni standardi (MSFI) i međunarodni revizijski standardi (ISA) jedna od ključnih komponenti potrebnih za učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta i tržišta kapitala; budući da se na MSFI-je i ISA-u može gledati kao na javna dobra i da se njihovim korištenjem ne bi smjela ugroziti financijska stabilnost te bi trebali služiti općem dobru, a ne samo interesima ulagača, zajmodavaca i vjerovnika; |
| --- | --- |

A.

budući da su Međunarodni računovodstveni standardi (MSFI) i međunarodni revizijski standardi (ISA) jedna od ključnih komponenti potrebnih za učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta i tržišta kapitala; budući da se na MSFI-je i ISA-u može gledati kao na javna dobra i da se njihovim korištenjem ne bi smjela ugroziti financijska stabilnost te bi trebali služiti općem dobru, a ne samo interesima ulagača, zajmodavaca i vjerovnika;

| B. | budući da se iskrivljenim prikazivanjem računovodstvenih podataka poduzeća ugrožava gospodarska i financijska stabilnost te se smanjuje povjerenje građana u model socijalnog tržišnog gospodarstva; |
| --- | --- |

B.

budući da se iskrivljenim prikazivanjem računovodstvenih podataka poduzeća ugrožava gospodarska i financijska stabilnost te se smanjuje povjerenje građana u model socijalnog tržišnog gospodarstva;

| C. | budući da je svrha MSFI-ja jačanje odgovornosti smanjenjem informacijskog jaza između ulagača i poduzeća, zaštita ulaganja i uvođenje transparentnosti poboljšavanjem međunarodne usporedivosti i kvalitete financijskih podataka te omogućavanje ulagačima i drugim sudionicima na tržištu da donose utemeljene ekonomske odluke i time utječu na ponašanje dionika na financijskim tržištima te djeluju na stabilnost tih tržišta; napominje, međutim, da taj računovodstveni model „korisnosti za donošenje odluka” nije u potpunosti sukladan s računovodstvenom funkcijom „adekvatnosti kapitala” kako je opisana u sudskoj praksi Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi, što dovodi do zaključka da konceptualnom osnovom računovodstva okvira za MSFI nije obuhvaćena svrha financijskih izvještaja u pravu EU-a za koje vrijedi standard istinitog i točnog prikaza naznačenih brojčanih podataka, kako je utvrđeno u pisanom odgovoru E-016071/2015 lorda Hilla od 25. veljače 2016.; budući da je za postizanje načela istinitosti i točnosti prikaza potrebna holistička procjena važnosti pojedinih brojčanih podataka i kvalitativnih objašnjenja; |
| --- | --- |

C.

budući da je svrha MSFI-ja jačanje odgovornosti smanjenjem informacijskog jaza između ulagača i poduzeća, zaštita ulaganja i uvođenje transparentnosti poboljšavanjem međunarodne usporedivosti i kvalitete financijskih podataka te omogućavanje ulagačima i drugim sudionicima na tržištu da donose utemeljene ekonomske odluke i time utječu na ponašanje dionika na financijskim tržištima te djeluju na stabilnost tih tržišta; napominje, međutim, da taj računovodstveni model „korisnosti za donošenje odluka” nije u potpunosti sukladan s računovodstvenom funkcijom „adekvatnosti kapitala” kako je opisana u sudskoj praksi Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi, što dovodi do zaključka da konceptualnom osnovom računovodstva okvira za MSFI nije obuhvaćena svrha financijskih izvještaja u pravu EU-a za koje vrijedi standard istinitog i točnog prikaza naznačenih brojčanih podataka, kako je utvrđeno u pisanom odgovoru E-016071/2015 lorda Hilla od 25. veljače 2016.; budući da je za postizanje načela istinitosti i točnosti prikaza potrebna holistička procjena važnosti pojedinih brojčanih podataka i kvalitativnih objašnjenja;

| D. | budući da se u Računovodstvenoj direktivi navodi da su financijski izvještaji „od posebne važnosti za zaštitu dioničara, članova i trećih strana” te da „takve vrste poduzeća trećim stranama ne daju jamstva iznad iznosa svoje neto imovine”; budući da se u Računovodstvenoj direktivi također navodi da je njezin cilj „zaštititi udjele koji postoje u poduzećima s dioničkim kapitalom” tako da se zajamči da se dividende ne isplaćuju iz dioničkog kapitala; budući da se ta opća svrha financijskih izvještaja može ispuniti samo ako se naznačenim brojčanim podacima u financijskim izvještajima daje istinit i točan prikaz imovine i obveza, financijskog položaja i dobiti ili gubitka poduzeća; budući da su za načelo istinitosti i točnosti, utvrđivanje iznosa dividende i procjenu solventnosti poduzeća također potrebne kvalitativne informacija i opširnija procjena rizika; |
| --- | --- |

D.

budući da se u Računovodstvenoj direktivi navodi da su financijski izvještaji „od posebne važnosti za zaštitu dioničara, članova i trećih strana” te da „takve vrste poduzeća trećim stranama ne daju jamstva iznad iznosa svoje neto imovine”; budući da se u Računovodstvenoj direktivi također navodi da je njezin cilj „zaštititi udjele koji postoje u poduzećima s dioničkim kapitalom” tako da se zajamči da se dividende ne isplaćuju iz dioničkog kapitala; budući da se ta opća svrha financijskih izvještaja može ispuniti samo ako se naznačenim brojčanim podacima u financijskim izvještajima daje istinit i točan prikaz imovine i obveza, financijskog položaja i dobiti ili gubitka poduzeća; budući da su za načelo istinitosti i točnosti, utvrđivanje iznosa dividende i procjenu solventnosti poduzeća također potrebne kvalitativne informacija i opširnija procjena rizika;

| E. | budući da IASB djeluje pod okriljem Zaklade za MSFI, privatnog i neprofitnog trgovačkog društva registriranog u Londonu, u Ujedinjenoj Kraljevini, i Delawareu, u Sjedinjenim Američkim Državama, i utvrđuje standarde te budući da bi postupci tog tijela trebali biti transparentni, neovisni i podlijegati javnoj odgovornosti; budući da 14 % proračuna Zaklade za MSFI osigurava EU te mu stoga financijski najviše doprinosi; |
| --- | --- |

E.

budući da IASB djeluje pod okriljem Zaklade za MSFI, privatnog i neprofitnog trgovačkog društva registriranog u Londonu, u Ujedinjenoj Kraljevini, i Delawareu, u Sjedinjenim Američkim Državama, i utvrđuje standarde te budući da bi postupci tog tijela trebali biti transparentni, neovisni i podlijegati javnoj odgovornosti; budući da 14 % proračuna Zaklade za MSFI osigurava EU te mu stoga financijski najviše doprinosi;

| F. | budući da globalno kretanje kapitala zahtijeva globalni sustav računovodstvenih standarda; budući da se MSFI-ji primjenjuju u 116 jurisdikcija pod različitim modalitetima (puno usvajanje, djelomično, izborno ili konvergencija), ali ne i u SAD-u za domaće izdavatelje; |
| --- | --- |

F.

budući da globalno kretanje kapitala zahtijeva globalni sustav računovodstvenih standarda; budući da se MSFI-ji primjenjuju u 116 jurisdikcija pod različitim modalitetima (puno usvajanje, djelomično, izborno ili konvergencija), ali ne i u SAD-u za domaće izdavatelje;

| G. | budući da je sporazumom iz Norwalka sklopljenom u rujnu 2002. između IASB-a i američkog Odbora za standarde financijskog izvještavanja (FASB) predloženo usklađivanje međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (MSFI) koje donosi IASB i američkog sustava općeprihvaćenih računovodstvenih načela (US-GAAP) koje donosi FASB; |
| --- | --- |

G.

budući da je sporazumom iz Norwalka sklopljenom u rujnu 2002. između IASB-a i američkog Odbora za standarde financijskog izvještavanja (FASB) predloženo usklađivanje međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (MSFI) koje donosi IASB i američkog sustava općeprihvaćenih računovodstvenih načela (US-GAAP) koje donosi FASB;

| H. | budući da se u EU-u postupak odobravanja temelji na kriterijima za odobravanje utvrđenima u Uredbi o MRS-u; budući da se MSFI-ji u obliku u kojem se navode u Računovodstvenoj direktivi ne bi smjeli kositi s načelom istinitog i točnog prikaza prema kojemu financijski izvještaji moraju biti „istinit i točan prikaz” imovine i potraživanja, financijskog stanja te dobiti i gubitka poduzeća; budući da se u skladu s Direktivom o održavanju kapitala dividende i bonusi ne bi smjeli isplaćivati iz nerealizirane dobiti, dakle iz kapitala; budući da bi se MSFI-jima trebalo doprinijeti javnom dobru u Europi i ispunjavati osnovne kriterije u pogledu kvalitete podataka koja se zahtijeva u financijskim izvještajima; |
| --- | --- |

H.

budući da se u EU-u postupak odobravanja temelji na kriterijima za odobravanje utvrđenima u Uredbi o MRS-u; budući da se MSFI-ji u obliku u kojem se navode u Računovodstvenoj direktivi ne bi smjeli kositi s načelom istinitog i točnog prikaza prema kojemu financijski izvještaji moraju biti „istinit i točan prikaz” imovine i potraživanja, financijskog stanja te dobiti i gubitka poduzeća; budući da se u skladu s Direktivom o održavanju kapitala dividende i bonusi ne bi smjeli isplaćivati iz nerealizirane dobiti, dakle iz kapitala; budući da bi se MSFI-jima trebalo doprinijeti javnom dobru u Europi i ispunjavati osnovne kriterije u pogledu kvalitete podataka koja se zahtijeva u financijskim izvještajima;

| I. | budući da Komisija, Vijeće i Europski parlament sudjeluju u postupku odobravanja na temelju savjeta Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG), privatnog tehničkog savjetodavca Komisije, i rada Regulatornog računovodstvenog odbora (ARC) koji se sastoji od predstavnika država članica; budući da se u Maystadtovom izvješću raspravljalo o mogućnosti uspostavljanja agencije koja bi zamijenila EFRAG kao dugoročnom rješenju; |
| --- | --- |

I.

budući da Komisija, Vijeće i Europski parlament sudjeluju u postupku odobravanja na temelju savjeta Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG), privatnog tehničkog savjetodavca Komisije, i rada Regulatornog računovodstvenog odbora (ARC) koji se sastoji od predstavnika država članica; budući da se u Maystadtovom izvješću raspravljalo o mogućnosti uspostavljanja agencije koja bi zamijenila EFRAG kao dugoročnom rješenju;

| J. | budući da u EU-u različiti dionici, pogotovo dugoročni ulagači, ističu problem neusklađenosti MSFI-ja s pravnim zahtjevima Računovodstvene direktive, osobito s načelima opreznosti i upravljanja; budući da uključenost Parlamenta u proces utvrđivanja standarda nije dovoljna te nije razmjerna financijskom doprinosu koji Zaklada za MSFI prima iz proračuna EU-a; budući da je naglasak stavljen i na jačanje položaja Europe kako bi se osiguralo da se takva načela u potpunosti priznaju i da su ugrađena u cjelokupan postupak utvrđivanja standarda; |
| --- | --- |

J.

budući da u EU-u različiti dionici, pogotovo dugoročni ulagači, ističu problem neusklađenosti MSFI-ja s pravnim zahtjevima Računovodstvene direktive, osobito s načelima opreznosti i upravljanja; budući da uključenost Parlamenta u proces utvrđivanja standarda nije dovoljna te nije razmjerna financijskom doprinosu koji Zaklada za MSFI prima iz proračuna EU-a; budući da je naglasak stavljen i na jačanje položaja Europe kako bi se osiguralo da se takva načela u potpunosti priznaju i da su ugrađena u cjelokupan postupak utvrđivanja standarda;

| K. | budući da se uloga koju MSFI-ji imaju u financijskoj stabilnosti i rastu zbog nedavnih financijskih kriza našla na dnevnom redu skupine G20 i EU-a, a posebice pravila koja se odnose na priznavanje gubitaka nastalih u bankovnom sustavu; budući da se u izvještaju skupine G20 i de Larosièreovom izvješću ističu ključni problemi u vezi s pretkriznim računovodstvenim standardima, na primjer izvanbilančno računovodstvo, procikličnost vezana uz načelo vrednovanja po tržišnoj vrijednosti te priznavanje dobiti i gubitka, podcjenjivanje akumulacije rizika tijekom cikličkih razdoblja rasta i nedostatak zajedničke i transparentne metodologije za vrednovanje nelikvidne imovine i imovine umanjene vrijednosti; |
| --- | --- |

K.

budući da se uloga koju MSFI-ji imaju u financijskoj stabilnosti i rastu zbog nedavnih financijskih kriza našla na dnevnom redu skupine G20 i EU-a, a posebice pravila koja se odnose na priznavanje gubitaka nastalih u bankovnom sustavu; budući da se u izvještaju skupine G20 i de Larosièreovom izvješću ističu ključni problemi u vezi s pretkriznim računovodstvenim standardima, na primjer izvanbilančno računovodstvo, procikličnost vezana uz načelo vrednovanja po tržišnoj vrijednosti te priznavanje dobiti i gubitka, podcjenjivanje akumulacije rizika tijekom cikličkih razdoblja rasta i nedostatak zajedničke i transparentne metodologije za vrednovanje nelikvidne imovine i imovine umanjene vrijednosti;

| L. | budući da je IASB donio financijske instrumente u okviru MSFI-ja 9 kao ključan odgovor na neke aspekte krize i na utjecaj koji je ona imala na bankovni sektor; budući da je savjet EFRAG-a o MSFI-ju 9 bio pozitivan te je uključivao brojne komentare u pogledu upotrebe „poštene vrijednosti” u slučaju poteškoća na tržištu, nepostojanja konceptualne osnove kada je riječ o pristupu rezerviranju za gubitke za 12 mjeseci i u pogledu nezadovoljavajućih odredbi koje se odnose na dugoročna ulaganja; budući da je zbog različitih datuma stupanja na snagu MSFI-ja 9 i nadolazećeg osiguravateljnog standarda izražena zadrška u pogledu primjenjivosti standarda na sektor osiguranja; budući da i sam IASB priznaje taj problem; budući da još uvijek postoji zabrinutost da bi se predloženi računovodstveni tretman vlasničkog kapitala mogao negativno odraziti na dugoročna ulaganja; budući da su pisma s komentarima ESB-a i EBA-e o MSFI-ju 9 bila pozitivna, ali su u njima navedeni i određeni nedostaci; |
| --- | --- |

L.

budući da je IASB donio financijske instrumente u okviru MSFI-ja 9 kao ključan odgovor na neke aspekte krize i na utjecaj koji je ona imala na bankovni sektor; budući da je savjet EFRAG-a o MSFI-ju 9 bio pozitivan te je uključivao brojne komentare u pogledu upotrebe „poštene vrijednosti” u slučaju poteškoća na tržištu, nepostojanja konceptualne osnove kada je riječ o pristupu rezerviranju za gubitke za 12 mjeseci i u pogledu nezadovoljavajućih odredbi koje se odnose na dugoročna ulaganja; budući da je zbog različitih datuma stupanja na snagu MSFI-ja 9 i nadolazećeg osiguravateljnog standarda izražena zadrška u pogledu primjenjivosti standarda na sektor osiguranja; budući da i sam IASB priznaje taj problem; budući da još uvijek postoji zabrinutost da bi se predloženi računovodstveni tretman vlasničkog kapitala mogao negativno odraziti na dugoročna ulaganja; budući da su pisma s komentarima ESB-a i EBA-e o MSFI-ju 9 bila pozitivna, ali su u njima navedeni i određeni nedostaci;

| M. | budući da je odgovor na problem izvanbilančnog računovodstva dan sljedećim izmjenama MSFI-ja 7 u području „Financijski instrumenti: objavljivanje” i izdavanje triju novih standarda: „MSFI 10 Konsolidirani financijski izvještaji”, „MSFI 11 Zajednički poslovi” i „MSFI 12 Objava informacija o udjelu u drugim subjektima”; |
| --- | --- |

M.

budući da je odgovor na problem izvanbilančnog računovodstva dan sljedećim izmjenama MSFI-ja 7 u području „Financijski instrumenti: objavljivanje” i izdavanje triju novih standarda: „MSFI 10 Konsolidirani financijski izvještaji”, „MSFI 11 Zajednički poslovi” i „MSFI 12 Objava informacija o udjelu u drugim subjektima”;

| N. | budući da je IASB u svibnju 2015. objavio javni nacrt o „koncepcijskom okviru” u kojem su opisani koncepti kojima se IASB služi pri razvijanju MSFI-ja, što omogućuje dionicima koji pripremaju financijske izvještaje da razvijaju i odabiru računovodstvene politike te pomaže svim stranama da razumiju i tumače MSFI-je; |
| --- | --- |

N.

budući da je IASB u svibnju 2015. objavio javni nacrt o „koncepcijskom okviru” u kojem su opisani koncepti kojima se IASB služi pri razvijanju MSFI-ja, što omogućuje dionicima koji pripremaju financijske izvještaje da razvijaju i odabiru računovodstvene politike te pomaže svim stranama da razumiju i tumače MSFI-je;

| O. | budući da se trenutno preispituje upravljačka struktura Zaklade za MSFI u skladu s njezinim statutom; budući da je stoga pravo vrijeme za preispitivanje organizacijskog ustroja i uvođenje potrebnih promjena u upravljačka i nadzorna tijela Zaklade za MSFI i IASB-a u cilju njihove bolje integracije u sustav međunarodnih financijskih institucija i osiguravanja širokog predstavljanja (kao što su agencije za zastupanje potrošača i ministarstva financija) interesa i javne odgovornosti kojom će se zajamčiti visoka kvaliteta računovodstvenih standarda; |
| --- | --- |

O.

budući da se trenutno preispituje upravljačka struktura Zaklade za MSFI u skladu s njezinim statutom; budući da je stoga pravo vrijeme za preispitivanje organizacijskog ustroja i uvođenje potrebnih promjena u upravljačka i nadzorna tijela Zaklade za MSFI i IASB-a u cilju njihove bolje integracije u sustav međunarodnih financijskih institucija i osiguravanja širokog predstavljanja (kao što su agencije za zastupanje potrošača i ministarstva financija) interesa i javne odgovornosti kojom će se zajamčiti visoka kvaliteta računovodstvenih standarda;

| P. | budući da MRS-e razvija Odbor za međunarodne standarde revidiranja i izražavanja uvjerenja (IAASB), neovisno tijelo pod okriljem Međunarodne federacije računovođa (IFAC); budući da je Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB) neovisna međunarodna organizacija koja nadzire postupak koji prethodi usvajanju MRS-a i ostale aktivnosti IFAC-a od javnog interesa; |
| --- | --- |

P.

budući da MRS-e razvija Odbor za međunarodne standarde revidiranja i izražavanja uvjerenja (IAASB), neovisno tijelo pod okriljem Međunarodne federacije računovođa (IFAC); budući da je Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB) neovisna međunarodna organizacija koja nadzire postupak koji prethodi usvajanju MRS-a i ostale aktivnosti IFAC-a od javnog interesa;

| Q. | budući da program Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. pokriva financiranje Zaklade za MSFI i PIOB-a za razdoblje 2014.–2020., ali financiranje EFRAG-a samo za razdoblje 2014. – 2016.; |
| --- | --- |

Q.

budući da program Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2014. – 2020. pokriva financiranje Zaklade za MSFI i PIOB-a za razdoblje 2014.–2020., ali financiranje EFRAG-a samo za razdoblje 2014. – 2016.;

Evaluacija desetogodišnjeg razdoblja od početka primjene MSFI-ja u EU-u

| 1. | prima na znanje Komisijino evaluacijsko izvješće na temu MSR-a o primjeni MSFI-ja u EU-u kao i ocjenu iznesenu u izvješću prema kojoj su ciljevi određeni Uredbom o MRS-u postignuti; žali zbog toga što Komisija još nije predložila pravne promjene potrebne za rješavanje nedostataka utvrđenih evaluacijom; poziva tijelo koje utvrđuje standarde da se pobrine za usklađenost MSFI-ja u okviru postojećeg korpusa računovodstvenih standarda i da se pobrine za to da se njima promiče konvergencija na međunarodnoj razini; poziva na koordiniranije pristupanje razvijanju novih standarda uključujući usklađene rokove za primjenu, osobito u pogledu provedbe „MSFI-ja 9 Financijski instrumenti” i novog „MSFI-ja 4 Ugovori o osiguranju”; poziva Komisiju da u tom smislu uputi zakonodavne prijedloge te da se pobrine za to da kašnjenja ne dovedu do neusklađenosti ili poremećaja tržišnog natjecanja u sektoru osiguranja; poziva Komisiju da pomno prouči jesu li preporuke iz izvješća Larosière u potpunosti provedene, osobito preporuka br. 4 kojom se poziva na razmatranje pitanja je li načelo vrednovanja po tržišnoj vrijednosti potrebno; |
| --- | --- |

1.

prima na znanje Komisijino evaluacijsko izvješće na temu MSR-a o primjeni MSFI-ja u EU-u kao i ocjenu iznesenu u izvješću prema kojoj su ciljevi određeni Uredbom o MRS-u postignuti; žali zbog toga što Komisija još nije predložila pravne promjene potrebne za rješavanje nedostataka utvrđenih evaluacijom; poziva tijelo koje utvrđuje standarde da se pobrine za usklađenost MSFI-ja u okviru postojećeg korpusa računovodstvenih standarda i da se pobrine za to da se njima promiče konvergencija na međunarodnoj razini; poziva na koordiniranije pristupanje razvijanju novih standarda uključujući usklađene rokove za primjenu, osobito u pogledu provedbe „MSFI-ja 9 Financijski instrumenti” i novog „MSFI-ja 4 Ugovori o osiguranju”; poziva Komisiju da u tom smislu uputi zakonodavne prijedloge te da se pobrine za to da kašnjenja ne dovedu do neusklađenosti ili poremećaja tržišnog natjecanja u sektoru osiguranja; poziva Komisiju da pomno prouči jesu li preporuke iz izvješća Larosière u potpunosti provedene, osobito preporuka br. 4 kojom se poziva na razmatranje pitanja je li načelo vrednovanja po tržišnoj vrijednosti potrebno;

| 2. | poziva Komisiju da hitno provede Maystadtovu preporuku za proširenje kriterija „javnog dobra”, tj. kriterija prema kojem računovodstveni standardi ne bi trebali niti ugroziti financijsku stabilnost u EU-u niti kočiti gospodarski razvoj EU-a, te da zajamči puno poštovanje tog kriterija tijekom postupka odobravanja; poziva Komisiju, zajedno s EFRAG-om, da izda jasne smjernice o značenju „javnog dobra” i načela „istinitog i točnog prikaza” na temelju sudske prakse Suda Europske unije i na temelju Računovodstvene direktive, kako bi se postiglo ujednačeno tumačenje tih kriterija odobravanja; poziva Komisiju da podnese prijedlog o integraciji Maystadtove definicije kriterija „javnog dobra” u Uredbu o MRS-u; poziva Komisiju, zajedno s EFRAG-om, da sustavno ispita zahtijeva li načelo „javnog dobra”, kako ga je definirao Maystadt, izmjene postojećih računovodstvenih standarda i, posljedično, suradnju s IASB-om i nacionalnim tijelima te tijelima trećih zemalja koja postavljaju standarde kako bi dobili širu potporu za te izmjene ili, ako ne dođe do takve široke potpore, zahtjeva sastavljanje zakonskih odredbi EU-a prema kojima će standardi morati ispunjavati takve kriterije gdje to bude potrebno; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da hitno provede Maystadtovu preporuku za proširenje kriterija „javnog dobra”, tj. kriterija prema kojem računovodstveni standardi ne bi trebali niti ugroziti financijsku stabilnost u EU-u niti kočiti gospodarski razvoj EU-a, te da zajamči puno poštovanje tog kriterija tijekom postupka odobravanja; poziva Komisiju, zajedno s EFRAG-om, da izda jasne smjernice o značenju „javnog dobra” i načela „istinitog i točnog prikaza” na temelju sudske prakse Suda Europske unije i na temelju Računovodstvene direktive, kako bi se postiglo ujednačeno tumačenje tih kriterija odobravanja; poziva Komisiju da podnese prijedlog o integraciji Maystadtove definicije kriterija „javnog dobra” u Uredbu o MRS-u; poziva Komisiju, zajedno s EFRAG-om, da sustavno ispita zahtijeva li načelo „javnog dobra”, kako ga je definirao Maystadt, izmjene postojećih računovodstvenih standarda i, posljedično, suradnju s IASB-om i nacionalnim tijelima te tijelima trećih zemalja koja postavljaju standarde kako bi dobili širu potporu za te izmjene ili, ako ne dođe do takve široke potpore, zahtjeva sastavljanje zakonskih odredbi EU-a prema kojima će standardi morati ispunjavati takve kriterije gdje to bude potrebno;

| 3. | napominje da se ispitivanje istinitog i točnog prikaza iz članka 4. stavka 3. Direktive 2013/34/EU primjenjuje na naznačene brojčane podatke u financijskim izvještajima kao standard u svrhu izrade financijskih izvještaja koji su pripremljeni prema europskom pravu opisanom u uvodnim izjavama 3. i 29. Direktive; ističe da je ta svrha povezana s funkcijom adekvatnosti kapitala u financijskim izvještajima, tj. da ulagači, i vjerovnici i dionici, brojčane podatke u godišnjim financijskim izvještajima koriste kao osnovu pri određivanju je li trgovačko društvo solventno u pogledu „neto imovine” i pri određivanju isplata dividenda; |
| --- | --- |

3.

napominje da se ispitivanje istinitog i točnog prikaza iz članka 4. stavka 3. Direktive 2013/34/EU primjenjuje na naznačene brojčane podatke u financijskim izvještajima kao standard u svrhu izrade financijskih izvještaja koji su pripremljeni prema europskom pravu opisanom u uvodnim izjavama 3. i 29. Direktive; ističe da je ta svrha povezana s funkcijom adekvatnosti kapitala u financijskim izvještajima, tj. da ulagači, i vjerovnici i dionici, brojčane podatke u godišnjim financijskim izvještajima koriste kao osnovu pri određivanju je li trgovačko društvo solventno u pogledu „neto imovine” i pri određivanju isplata dividenda;

| 4. | naglašava da je bonitetno vrednovanje ključna komponenta ostvarivanja istinitog i točnog prikaza naznačenih brojčanih podataka u financijskim izvještajima, što znači da se gubitci ne smiju ublažavati, a dobit prenaglašavati, kao što je opisano u članku 6. stavku 1. točki (c) podtočki i. i podtočki ii. Računovodstvene direktive; ističe da je navedeno tumačenje Računovodstvene direktive potvrdio Sud Europske unije u brojnim presudama; |
| --- | --- |

4.

naglašava da je bonitetno vrednovanje ključna komponenta ostvarivanja istinitog i točnog prikaza naznačenih brojčanih podataka u financijskim izvještajima, što znači da se gubitci ne smiju ublažavati, a dobit prenaglašavati, kao što je opisano u članku 6. stavku 1. točki (c) podtočki i. i podtočki ii. Računovodstvene direktive; ističe da je navedeno tumačenje Računovodstvene direktive potvrdio Sud Europske unije u brojnim presudama;

| 5. | napominje da je uvodnom izjavom 9. Uredbe o MRS-u omogućena određena fleksibilnost pri donošenju odluka o odobravanju MSFI-ja jer se pritom „ne podrazumijeva strogo pridržavanje svih odredaba tih direktiva”; napominje, međutim, da se zbog toga ne može dozvoliti da se MSFI-ji u tolikoj mjeri udalje od opće svrhe Računovodstvene direktive iz 2013. (2013/34/EU), koja je zamijenila četvrtu (78/660/EEZ) i sedmu direktivu o pravu društava (83/349/EEZ) koje se spominju u prvoj alineji članka 3. stavka 2. Uredbe o MRS-u, da to dovede do prenaglašavanja dobiti i ublaženog prikazivanja gubitaka u financijskim izvještajima; u tom pogledu smatra da je moguće da odobrenje MRS-a 39 nije bilo u skladu s tom općom svrhom četvrte i sedme direktive o pravu društava, koje je zamijenila Računovodstvena direktiva iz 2013., zbog proizašlog modela gubitka, osobito u pogledu točaka (c) i (bb) članka 31. stavka 1. četvrte direktive o pravu društava koje glase „treba uzeti u obzir sve predvidive obveze i potencijalne gubitke koji proizlaze tijekom financijske godine o kojoj je riječ ili one prethodne [potrebno je izmjeriti i priznati], čak i ako takve obveze ili gubici postanu očiti tek između datuma bilance i datuma kad je bilanca sastavljena”; |
| --- | --- |

5.

napominje da je uvodnom izjavom 9. Uredbe o MRS-u omogućena određena fleksibilnost pri donošenju odluka o odobravanju MSFI-ja jer se pritom „ne podrazumijeva strogo pridržavanje svih odredaba tih direktiva”; napominje, međutim, da se zbog toga ne može dozvoliti da se MSFI-ji u tolikoj mjeri udalje od opće svrhe Računovodstvene direktive iz 2013. (2013/34/EU), koja je zamijenila četvrtu (78/660/EEZ) i sedmu direktivu o pravu društava (83/349/EEZ) koje se spominju u prvoj alineji članka 3. stavka 2. Uredbe o MRS-u, da to dovede do prenaglašavanja dobiti i ublaženog prikazivanja gubitaka u financijskim izvještajima; u tom pogledu smatra da je moguće da odobrenje MRS-a 39 nije bilo u skladu s tom općom svrhom četvrte i sedme direktive o pravu društava, koje je zamijenila Računovodstvena direktiva iz 2013., zbog proizašlog modela gubitka, osobito u pogledu točaka (c) i (bb) članka 31. stavka 1. četvrte direktive o pravu društava koje glase „treba uzeti u obzir sve predvidive obveze i potencijalne gubitke koji proizlaze tijekom financijske godine o kojoj je riječ ili one prethodne [potrebno je izmjeriti i priznati], čak i ako takve obveze ili gubici postanu očiti tek između datuma bilance i datuma kad je bilanca sastavljena”;

| 6. | pozdravlja namjeru IASB-a da uvede načelo „opreznosti” i ojača „upravljanje” u novom koncepcijskom okviru; žali zbog toga što IASB „opreznost” tumači samo kao „oprezan tretman diskrecije”; napominje da način na koji IASB shvaća načelo opreznosti i upravljanja ne odgovara onome što se navodi u okviru sudske prakse Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi; smatra da načelu „opreznosti” treba pridodati načelo pouzdanosti; poziva Komisiju i EFRAG da postignu dogovor o značenju načela opreznosti i upravljanja kako je definiran u sudskoj praksi Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi te potom surađuju s IASB-om i nacionalnim tijelima te tijelima trećih zemalja koja postavljaju standarde kako bi dobili širu potporu za ta načela; poziva IASB da sustavno analizira zahtijeva li revidirani koncepcijski okvir izmjene postojećih računovodstvenih standarda te da prema potrebi unese izmjene; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja namjeru IASB-a da uvede načelo „opreznosti” i ojača „upravljanje” u novom koncepcijskom okviru; žali zbog toga što IASB „opreznost” tumači samo kao „oprezan tretman diskrecije”; napominje da način na koji IASB shvaća načelo opreznosti i upravljanja ne odgovara onome što se navodi u okviru sudske prakse Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi; smatra da načelu „opreznosti” treba pridodati načelo pouzdanosti; poziva Komisiju i EFRAG da postignu dogovor o značenju načela opreznosti i upravljanja kako je definiran u sudskoj praksi Suda Europske unije i u Računovodstvenoj direktivi te potom surađuju s IASB-om i nacionalnim tijelima te tijelima trećih zemalja koja postavljaju standarde kako bi dobili širu potporu za ta načela; poziva IASB da sustavno analizira zahtijeva li revidirani koncepcijski okvir izmjene postojećih računovodstvenih standarda te da prema potrebi unese izmjene;

| 7. | podsjeća na reformu koja se odnosi na priznavanja gubitaka u okviru MSFI-ja kojom bi se trebalo omogućiti opreznije nakupljanje rezerviranja za gubitke na temelju anticipativnog koncepta očekivanog gubitka umjesto ostvarenog gubitka; mišljenja je da bi postupkom odobravanja u EU-u trebalo pažljivo i oprezno oblikovati način na koji se specificira koncept očekivanog gubitka kako bi se izbjeglo pretjerano oslanjanje na model i omogućile jasne nadzorne smjernice o umanjenju vrijednosti imovine; |
| --- | --- |

7.

podsjeća na reformu koja se odnosi na priznavanja gubitaka u okviru MSFI-ja kojom bi se trebalo omogućiti opreznije nakupljanje rezerviranja za gubitke na temelju anticipativnog koncepta očekivanog gubitka umjesto ostvarenog gubitka; mišljenja je da bi postupkom odobravanja u EU-u trebalo pažljivo i oprezno oblikovati način na koji se specificira koncept očekivanog gubitka kako bi se izbjeglo pretjerano oslanjanje na model i omogućile jasne nadzorne smjernice o umanjenju vrijednosti imovine;

| 8. | mišljenja je da se na problem izvanbilančnog računovodstva još nije konkretno i učinkovito odgovorilo jer se odluke o tome treba li ili ne neka imovina biti prijavljena u bilanci donose na temelju automatskog pravila koje se može zaobići; poziva IASB da ispravi te nedostatke; |
| --- | --- |

8.

mišljenja je da se na problem izvanbilančnog računovodstva još nije konkretno i učinkovito odgovorilo jer se odluke o tome treba li ili ne neka imovina biti prijavljena u bilanci donose na temelju automatskog pravila koje se može zaobići; poziva IASB da ispravi te nedostatke;

| 9. | pozdravlja protokole Zaklade za MSFI i IOSCO-a o pojačanoj suradnji u području ključnih problema u nadzoru tržišta vrijednosnih papira koje je identificirala skupina država G20; smatra da je ta suradnja nužna da bi se zadovoljila potreba za visokokvalitetnim globalnim računovodstvenim standardima i da bi se potakla primjena usklađenih standarda kroz različite nacionalne okvire; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja protokole Zaklade za MSFI i IOSCO-a o pojačanoj suradnji u području ključnih problema u nadzoru tržišta vrijednosnih papira koje je identificirala skupina država G20; smatra da je ta suradnja nužna da bi se zadovoljila potreba za visokokvalitetnim globalnim računovodstvenim standardima i da bi se potakla primjena usklađenih standarda kroz različite nacionalne okvire;

| 10. | uvjeren je da bi se razmjena informacija o sve široj primjeni MSFI-ja između IASB-a i IOSCO-a trebala smatrati ne samo ocjenom stanja, nego i mogućnošću za utvrđivanje primjera najbolje prakse; u tom pogledu pozdravlja godišnje sastanke provoditelja („enforcer discussion session”) koje je uveo IOSCO kako bi IASB bio upućen u ključne probleme u primjeni i provedbi; |
| --- | --- |

10.

uvjeren je da bi se razmjena informacija o sve široj primjeni MSFI-ja između IASB-a i IOSCO-a trebala smatrati ne samo ocjenom stanja, nego i mogućnošću za utvrđivanje primjera najbolje prakse; u tom pogledu pozdravlja godišnje sastanke provoditelja („enforcer discussion session”) koje je uveo IOSCO kako bi IASB bio upućen u ključne probleme u primjeni i provedbi;

| 11. | napominje da se učinci računovodstvenog standarda moraju u potpunosti razumjeti; ustraje u tome da bi IASB i EFRAG svoje analize učinka, osobito makroekonomskih, i procjenu različitih potreba širokog spektra dionika, uključujući dugoročne ulagača i poduzeća te opću javnost, trebali smatrati prioritetima; poziva Komisiju da podsjeti EFRAG da ojača svoje kapacitete za procjenu utjecaja novih računovodstvenih standarda na financijsku stabilnost s izričitim naglaskom na europskim potrebama koje bi trebalo uključiti u standardizaciju IASB-a u ranijoj fazi procesa; posebno primjećuje odsutnost kvantitativne procjene učinka MSFI-ja 9 za koje podaci neće biti dostupni prije 2017.; poziva Komisiju da se pobrine za to da MSFI 9 bude na korist strategiji za dugoročna ulaganja EU-a, ponajprije ograničavanjem odredbi koje bi mogle dovesti do prekomjernih kratkoročnih perturbacija financijskim izvještajima; prima na znanje da su europska nadzorna tijela ESMA, EBA i EIOPA, koja posjeduju stručno znanje i kapacitete da pomognu u toj zadaći, odbila punopravno članstvo u odboru EFRAG jer je EFRAG privatno tijelo koje ne predstavlja javni interes; smatra da ESB i europska nadzorna tijela kao promatrači u Odboru EFRAG-a nakon reforme mehanizma upravljanja mogli dati pozitivan doprinos boljem nadziranju utjecaja na financijsku stabilnost; poziva Komisiju da u okviru revizije Uredbe o MRS-u istraži načine dobivanja sustavne formalne povratne informacije od europskih nadzornih tijela; |
| --- | --- |

11.

napominje da se učinci računovodstvenog standarda moraju u potpunosti razumjeti; ustraje u tome da bi IASB i EFRAG svoje analize učinka, osobito makroekonomskih, i procjenu različitih potreba širokog spektra dionika, uključujući dugoročne ulagača i poduzeća te opću javnost, trebali smatrati prioritetima; poziva Komisiju da podsjeti EFRAG da ojača svoje kapacitete za procjenu utjecaja novih računovodstvenih standarda na financijsku stabilnost s izričitim naglaskom na europskim potrebama koje bi trebalo uključiti u standardizaciju IASB-a u ranijoj fazi procesa; posebno primjećuje odsutnost kvantitativne procjene učinka MSFI-ja 9 za koje podaci neće biti dostupni prije 2017.; poziva Komisiju da se pobrine za to da MSFI 9 bude na korist strategiji za dugoročna ulaganja EU-a, ponajprije ograničavanjem odredbi koje bi mogle dovesti do prekomjernih kratkoročnih perturbacija financijskim izvještajima; prima na znanje da su europska nadzorna tijela ESMA, EBA i EIOPA, koja posjeduju stručno znanje i kapacitete da pomognu u toj zadaći, odbila punopravno članstvo u odboru EFRAG jer je EFRAG privatno tijelo koje ne predstavlja javni interes; smatra da ESB i europska nadzorna tijela kao promatrači u Odboru EFRAG-a nakon reforme mehanizma upravljanja mogli dati pozitivan doprinos boljem nadziranju utjecaja na financijsku stabilnost; poziva Komisiju da u okviru revizije Uredbe o MRS-u istraži načine dobivanja sustavne formalne povratne informacije od europskih nadzornih tijela;

| 12. | uvjeren je u to da pravila trebaju biti jednostavna kako bi ih korisnici mogli učinkovito primjenjivati, a nadzornici kontrolirati; podsjeća na to da je skupina G20 u svojoj izjavi od 2. travnja 2009. pozvala na smanjenje složenosti računovodstvenih standarda za financijske instrumente i na ostvarivanje jasnoće i dosljednosti u međunarodnoj primjeni standarda za vrednovanje, u suradnji s nadzornicima; zabrinut je zbog još uvijek prisutne složenosti MSFI-ja; poziva da se ta složenost smanji pri razvijanju novih računovodstvenih standarda gdje god to bude prikladno i moguće; vjeruje da će manje složen sustav računovodstvenih standarda doprinijeti ujednačenijoj provedbi kako bi se financijski podaci poduzeća ujednačili među državama članicama; |
| --- | --- |

12.

uvjeren je u to da pravila trebaju biti jednostavna kako bi ih korisnici mogli učinkovito primjenjivati, a nadzornici kontrolirati; podsjeća na to da je skupina G20 u svojoj izjavi od 2. travnja 2009. pozvala na smanjenje složenosti računovodstvenih standarda za financijske instrumente i na ostvarivanje jasnoće i dosljednosti u međunarodnoj primjeni standarda za vrednovanje, u suradnji s nadzornicima; zabrinut je zbog još uvijek prisutne složenosti MSFI-ja; poziva da se ta složenost smanji pri razvijanju novih računovodstvenih standarda gdje god to bude prikladno i moguće; vjeruje da će manje složen sustav računovodstvenih standarda doprinijeti ujednačenijoj provedbi kako bi se financijski podaci poduzeća ujednačili među državama članicama;

| 13. | poziva na obavezno izvješćivanje po državama u okviru MSFI-ja; ponavlja stajalište Parlamenta prema kojem javno izvješćivanje po državama može imati odlučujuću ulogu u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i prijevara; |
| --- | --- |

13.

poziva na obavezno izvješćivanje po državama u okviru MSFI-ja; ponavlja stajalište Parlamenta prema kojem javno izvješćivanje po državama može imati odlučujuću ulogu u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i prijevara;

| 14. | poziva IASB, Komisiju i EFRAG da već u ranoj fazi uključe Parlament i Vijeće u općenito razvijanje standarda financijskog izvještavanja, a pogotovo u postupak odobravanja; smatra da taj postupak nadzora usvajanja MSFI-ja u EU-u treba biti formaliziran i strukturiran analogno postupku nadzora za mjere „2. razine” u području financijskih usluga; preporučuje da europska tijela pozovu dionike civilnog društva da podupiru njihove aktivnosti, uključujući na razini EFRAG-a; poziva Komisiju da dionicima omogući prostor za raspravu o temeljnim načelima računovodstva u Europi; poziva Komisiju da omogući da se Parlamentu dostavi kratak popis kandidata za predsjednika EFRAG-a kako bi mogao organizirati neslužbena saslušanja prije glasovanja o predloženom kandidatu; |
| --- | --- |

14.

poziva IASB, Komisiju i EFRAG da već u ranoj fazi uključe Parlament i Vijeće u općenito razvijanje standarda financijskog izvještavanja, a pogotovo u postupak odobravanja; smatra da taj postupak nadzora usvajanja MSFI-ja u EU-u treba biti formaliziran i strukturiran analogno postupku nadzora za mjere „2. razine” u području financijskih usluga; preporučuje da europska tijela pozovu dionike civilnog društva da podupiru njihove aktivnosti, uključujući na razini EFRAG-a; poziva Komisiju da dionicima omogući prostor za raspravu o temeljnim načelima računovodstva u Europi; poziva Komisiju da omogući da se Parlamentu dostavi kratak popis kandidata za predsjednika EFRAG-a kako bi mogao organizirati neslužbena saslušanja prije glasovanja o predloženom kandidatu;

| 15. | u tom kontekstu napominje da Parlament treba aktivno promicati MSFI-je, pod uvjetom da se zahtjevi iz ove rezolucije na odgovarajući način uzmu u obzir, jer postoje dokazi da njihova korist nadmašuje troškove koje stvaraju; |
| --- | --- |

15.

u tom kontekstu napominje da Parlament treba aktivno promicati MSFI-je, pod uvjetom da se zahtjevi iz ove rezolucije na odgovarajući način uzmu u obzir, jer postoje dokazi da njihova korist nadmašuje troškove koje stvaraju;

| 16. | uvjeren je u to da su u globaliziranom gospodarstvu potrebni međunarodno prihvaćeni računovodstveni standardi; međutim, podsjeća da konvergencija nije cilj sama po sebi, već je poželjna samo ako rezultira boljim računovodstvenim standardima koji se odražavaju na usmjerenje prema javnom dobru, opreznosti i pouzdanosti; vjeruje da bi se stoga trebao nastaviti snažan dijalog između IASB-a i nacionalnih tijela za utvrđivanje standarda unatoč sporom napretku u procesu konvergencije; |
| --- | --- |

16.

uvjeren je u to da su u globaliziranom gospodarstvu potrebni međunarodno prihvaćeni računovodstveni standardi; međutim, podsjeća da konvergencija nije cilj sama po sebi, već je poželjna samo ako rezultira boljim računovodstvenim standardima koji se odražavaju na usmjerenje prema javnom dobru, opreznosti i pouzdanosti; vjeruje da bi se stoga trebao nastaviti snažan dijalog između IASB-a i nacionalnih tijela za utvrđivanje standarda unatoč sporom napretku u procesu konvergencije;

| 17. | napominje da većinu poduzeća čine MSP-ovi; prima na znanje namjeru Komisije da zajedno s IASB-om istraži mogućnost razvijanja zajedničkih visokokvalitetnih i pojednostavljenih računovodstvenih standarda za MSP-ove koje bi na razini EU-a mogli dobrovoljno koristiti MSP-ovi uvršteni u multilateralne trgovinske platforme i, konkretnije, rastuća tržišta MSP-ova; s tim u vezi napominje mogućnosti koje pružaju postojeći standardi financijskog izvješćivanja za MSP-ove; smatra da, kao preduvjet za nastavak rada u tom području, MSFI-ji moraju biti manje složeni, njima se ne smije promicati procikličnost te da je potrebno u dovoljnoj mjeri zastupati interese MSP-ova u IASB-u; vjeruje da bi u IASB-u trebali biti zastupljeni svi relevantni dionici; poziva Komisiju da prije poduzimanja bilo kakvih daljnjih koraka provede potpunu procjenu utjecaja o učincima MSFI-ja na MSP-ove; poziva na pomno praćenje takvog razvoja te obuhvatno obavještavanje Parlamenta uz uzimanje u obzir postupka „boljeg zakonodavstva”; |
| --- | --- |

17.

napominje da većinu poduzeća čine MSP-ovi; prima na znanje namjeru Komisije da zajedno s IASB-om istraži mogućnost razvijanja zajedničkih visokokvalitetnih i pojednostavljenih računovodstvenih standarda za MSP-ove koje bi na razini EU-a mogli dobrovoljno koristiti MSP-ovi uvršteni u multilateralne trgovinske platforme i, konkretnije, rastuća tržišta MSP-ova; s tim u vezi napominje mogućnosti koje pružaju postojeći standardi financijskog izvješćivanja za MSP-ove; smatra da, kao preduvjet za nastavak rada u tom području, MSFI-ji moraju biti manje složeni, njima se ne smije promicati procikličnost te da je potrebno u dovoljnoj mjeri zastupati interese MSP-ova u IASB-u; vjeruje da bi u IASB-u trebali biti zastupljeni svi relevantni dionici; poziva Komisiju da prije poduzimanja bilo kakvih daljnjih koraka provede potpunu procjenu utjecaja o učincima MSFI-ja na MSP-ove; poziva na pomno praćenje takvog razvoja te obuhvatno obavještavanje Parlamenta uz uzimanje u obzir postupka „boljeg zakonodavstva”;

| 18. | ističe da su nacionalna tijela koja utvrđuju standarde sada temeljito integrirana u EFRAG; stoga utvrđuje da EFRAG ima savjetodavnu ulogu kada je riječ o računovodstvenim pitanjima povezanim s malim poduzećima koja su uvrštena na burzu te, šire gledano, MSP-ovima; |
| --- | --- |

18.

ističe da su nacionalna tijela koja utvrđuju standarde sada temeljito integrirana u EFRAG; stoga utvrđuje da EFRAG ima savjetodavnu ulogu kada je riječ o računovodstvenim pitanjima povezanim s malim poduzećima koja su uvrštena na burzu te, šire gledano, MSP-ovima;

| 19. | pozdravlja činjenicu što Komisija potiče države članice da slijede smjernice ESMA-e o prikupljanju financijskih podataka; žali što nekoliko država članica ne ispunjava i ne namjerava ispuniti zahtjeve iz smjernica ESMA-e o prikupljanju financijskih podataka; poziva te države članice na djelovanje u cilju ostvarivanja sukladnosti; poziva Komisiju da procijeni dopuštaju li ovlasti ESMA-e dosljednu i usklađenu provedbu na razini EU-a te da, ako ne dopuštaju, razmotri druge načine na koje se može zajamčiti pravilna primjena i provedba; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja činjenicu što Komisija potiče države članice da slijede smjernice ESMA-e o prikupljanju financijskih podataka; žali što nekoliko država članica ne ispunjava i ne namjerava ispuniti zahtjeve iz smjernica ESMA-e o prikupljanju financijskih podataka; poziva te države članice na djelovanje u cilju ostvarivanja sukladnosti; poziva Komisiju da procijeni dopuštaju li ovlasti ESMA-e dosljednu i usklađenu provedbu na razini EU-a te da, ako ne dopuštaju, razmotri druge načine na koje se može zajamčiti pravilna primjena i provedba;

| 20. | prima na znanje da ravnoteža između obveznog područja primjene Uredbe o MRS-u i mogućnosti dane državama članicama da prošire upotrebu MSFI-ja na nacionalnoj razini osigurava propisnu supsidijarnost i proporcionalnost; |
| --- | --- |

20.

prima na znanje da ravnoteža između obveznog područja primjene Uredbe o MRS-u i mogućnosti dane državama članicama da prošire upotrebu MSFI-ja na nacionalnoj razini osigurava propisnu supsidijarnost i proporcionalnost;

| 21. | pozdravlja namjeru Komisije da propita argument za koordiniranje pravila EU-a o raspodjeli dividendi; s tim u vezi podsjeća na članak 17. stavak 1. Direktive o održavanju kapitala koji se odnosi izravno na godišnje financijske izvještaje poduzeća kao temelj odlukama o raspodjeli dividendi te kojim se postavljaju određena ograničenja na raspodjelu dividendi; napominje da je evaluacija Uredbe o MRS-u koju je provela Komisija pokazala da i dalje postoje razlike u provedbi MSFI-ja u državama članicama; ističe da su se pravila o održavanju kapitala i raspodjeli dividendi navodila kao izvor pravnih izazova do kojih može doći u određenim jurisdikcijama u kojima države članice dozvoljavaju ili zahtijevaju upotrebu MSFI-ja za pojedinačne godišnje financijske izvještaje na kojima se temelji raspodjeljiva dobit; ističe da svaka država članica odlučuje o tome kako pristupiti takvim pitanjima u svojem nacionalnom zakonodavstvu unutar okvira zahtjeva EU-a o održavanju kapitala; u tom smislu poziva Komisiju da se pobrine za sukladnost s Direktivom o održavanju kapitala i Računovodstvenom direktivom; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja namjeru Komisije da propita argument za koordiniranje pravila EU-a o raspodjeli dividendi; s tim u vezi podsjeća na članak 17. stavak 1. Direktive o održavanju kapitala koji se odnosi izravno na godišnje financijske izvještaje poduzeća kao temelj odlukama o raspodjeli dividendi te kojim se postavljaju određena ograničenja na raspodjelu dividendi; napominje da je evaluacija Uredbe o MRS-u koju je provela Komisija pokazala da i dalje postoje razlike u provedbi MSFI-ja u državama članicama; ističe da su se pravila o održavanju kapitala i raspodjeli dividendi navodila kao izvor pravnih izazova do kojih može doći u određenim jurisdikcijama u kojima države članice dozvoljavaju ili zahtijevaju upotrebu MSFI-ja za pojedinačne godišnje financijske izvještaje na kojima se temelji raspodjeljiva dobit; ističe da svaka država članica odlučuje o tome kako pristupiti takvim pitanjima u svojem nacionalnom zakonodavstvu unutar okvira zahtjeva EU-a o održavanju kapitala; u tom smislu poziva Komisiju da se pobrine za sukladnost s Direktivom o održavanju kapitala i Računovodstvenom direktivom;

| 22. | poziva EFRAG i Komisiju da što prije ispitaju omogućavaju li računovodstveni standardi porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza te da uvedu sve potrebne izmjene kako bi se ispravila i spriječila potencijalna zlouporaba; |
| --- | --- |

22.

poziva EFRAG i Komisiju da što prije ispitaju omogućavaju li računovodstveni standardi porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza te da uvedu sve potrebne izmjene kako bi se ispravila i spriječila potencijalna zlouporaba;

| 23. | primjećuje trenutne napore u poboljšavanju transparentnosti i usporedivosti javnih računa tako što se razvijaju europski standardi za javni sektor (EPSAS); |
| --- | --- |

23.

primjećuje trenutne napore u poboljšavanju transparentnosti i usporedivosti javnih računa tako što se razvijaju europski standardi za javni sektor (EPSAS);

Aktivnosti Zaklade za MSFI, EFRAG-a i PIOB-a

| 24. | pozdravlja preporuku Komisije u kojoj stoji da bi nadzorni odbor Zaklade za MSFI trebao preusmjeriti pozornost s pitanja svojeg unutarnjeg ustroja na raspravljanje o pitanjima od javnog interesa koja bi se mogla uputiti Zakladi za MSFI; međutim, smatra da je potrebno ostvariti daljnji napredak u pogledu upravljanja Zakladom za MSFI i IASB-om, osobito kada je riječ o transparentnosti, sprečavanju sukoba interesa i raznolikosti angažiranih stručnjaka; ističe da je ugrožena legitimnost IASB-a ako u nadzornom odboru nastavi vladati nesuglasje oko njegovih nadležnosti, a istodobno za donošenje odluka i dalje bude potreban konsenzus; osobito podržava prijedlog Komisije da se pri izradi standarda razmotre potrebe u pogledu izvještavanja koje imaju ulagači s različitim vremenskim okvirom ulaganja i da se pronađu konkretna rješenja, posebice za dugoročne ulagače; podržava bolje integriranje IASB-a u sustav međunarodnih financijskih institucija te poteze u cilju osiguravanja širokog predstavljanja (kao što su agencije za zastupanje potrošača i ministarstva financija) interesa i javne odgovornosti kojom će se zajamčiti visoka kvaliteta računovodstvenih standarda; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja preporuku Komisije u kojoj stoji da bi nadzorni odbor Zaklade za MSFI trebao preusmjeriti pozornost s pitanja svojeg unutarnjeg ustroja na raspravljanje o pitanjima od javnog interesa koja bi se mogla uputiti Zakladi za MSFI; međutim, smatra da je potrebno ostvariti daljnji napredak u pogledu upravljanja Zakladom za MSFI i IASB-om, osobito kada je riječ o transparentnosti, sprečavanju sukoba interesa i raznolikosti angažiranih stručnjaka; ističe da je ugrožena legitimnost IASB-a ako u nadzornom odboru nastavi vladati nesuglasje oko njegovih nadležnosti, a istodobno za donošenje odluka i dalje bude potreban konsenzus; osobito podržava prijedlog Komisije da se pri izradi standarda razmotre potrebe u pogledu izvještavanja koje imaju ulagači s različitim vremenskim okvirom ulaganja i da se pronađu konkretna rješenja, posebice za dugoročne ulagače; podržava bolje integriranje IASB-a u sustav međunarodnih financijskih institucija te poteze u cilju osiguravanja širokog predstavljanja (kao što su agencije za zastupanje potrošača i ministarstva financija) interesa i javne odgovornosti kojom će se zajamčiti visoka kvaliteta računovodstvenih standarda;

| 25. | napominje da u IASB-u prevladavaju privatni akteri; ističe da srednje velika poduzeća uopće nisu zastupljena; ističe da se Zaklada za MSFI i dalje oslanja na dobrovoljne priloge, često iz privatnog sektora, što može dovesti do sukoba interesa; poziva Komisiju da uputi apel Zakladi za MSFI da teži diversificiranijoj i ujednačenijoj strukturi financiranja tako što će se financirati iz naplaćenih naknada ili javnih izvora; |
| --- | --- |

25.

napominje da u IASB-u prevladavaju privatni akteri; ističe da srednje velika poduzeća uopće nisu zastupljena; ističe da se Zaklada za MSFI i dalje oslanja na dobrovoljne priloge, često iz privatnog sektora, što može dovesti do sukoba interesa; poziva Komisiju da uputi apel Zakladi za MSFI da teži diversificiranijoj i ujednačenijoj strukturi financiranja tako što će se financirati iz naplaćenih naknada ili javnih izvora;

| 26. | pozdravlja aktivnosti Zaklade za MSFI i IASB-a u području izvještavanja o ugljiku i klimi; posebice je mišljenja da se ključni dugoročni strukturni problemi poput vrednovanja bezvrijednih dobara povezanih s ugljikom u bilancama poduzeća trebaju izričito obuhvatiti radnim programom MSFI-ja u cilju utvrđivanja povezanih standarda; poziva tijela MSFI-ja da u svoj program uvrste izazov u području izvještavanja o ugljiku i rizika povezanih s ugljikom; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja aktivnosti Zaklade za MSFI i IASB-a u području izvještavanja o ugljiku i klimi; posebice je mišljenja da se ključni dugoročni strukturni problemi poput vrednovanja bezvrijednih dobara povezanih s ugljikom u bilancama poduzeća trebaju izričito obuhvatiti radnim programom MSFI-ja u cilju utvrđivanja povezanih standarda; poziva tijela MSFI-ja da u svoj program uvrste izazov u području izvještavanja o ugljiku i rizika povezanih s ugljikom;

| 27. | poziva Komisiju i EFRAG da prouče prijelaz u dodjeljivanju mirovinskih sredstava s dionica na obveznice kao rezultat uvođenja računovodstva koje se vodi načelom vrednovanja po tržišnoj vrijednosti u okviru MSFI-ja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i EFRAG da prouče prijelaz u dodjeljivanju mirovinskih sredstava s dionica na obveznice kao rezultat uvođenja računovodstva koje se vodi načelom vrednovanja po tržišnoj vrijednosti u okviru MSFI-ja;

| 28. | podržava Komisiju u njezinu pozivu upućenom Zakladi za MSFI da osigura da upotreba MSFI-ja i uplaćivanje stalnih financijskih doprinosa budu preduvjeti za članstvo u upravnim i nadzornim tijelima Zaklade za MSFI i IASB-a; poziva Komisiju da prouči na koji je način moguće provesti reformu Zaklade za MSFI i IASB-a kako bi se članovima koji ne ispunjavaju navedene kriterije oduzela mogućnost ulaganja veta; |
| --- | --- |

28.

podržava Komisiju u njezinu pozivu upućenom Zakladi za MSFI da osigura da upotreba MSFI-ja i uplaćivanje stalnih financijskih doprinosa budu preduvjeti za članstvo u upravnim i nadzornim tijelima Zaklade za MSFI i IASB-a; poziva Komisiju da prouči na koji je način moguće provesti reformu Zaklade za MSFI i IASB-a kako bi se članovima koji ne ispunjavaju navedene kriterije oduzela mogućnost ulaganja veta;

| 29. | poziva upravitelje MSFI-ja, nadzorni odbor MSFI-ja i IASB da potiču primjerenu ravnotežu spolova među svojim članovima; |
| --- | --- |

29.

poziva upravitelje MSFI-ja, nadzorni odbor MSFI-ja i IASB da potiču primjerenu ravnotežu spolova među svojim članovima;

| 30. | podsjeća na svoj zahtjev iz Goulardovog izvješća kojim poziva na uvođenje mjera za poboljšanje demokratske legitimnosti, transparentnosti i integriteta koje bi se odnosile na, između ostalog, pristup javnosti dokumentima, otvoren dijalog s različitim dionicima, uspostavljanje obveznih registara transparentnosti te pravila o transparentnosti sastanaka s lobistima te internih pravila za sprečavanje, prije svega, sukoba interesa; |
| --- | --- |

30.

podsjeća na svoj zahtjev iz Goulardovog izvješća kojim poziva na uvođenje mjera za poboljšanje demokratske legitimnosti, transparentnosti i integriteta koje bi se odnosile na, između ostalog, pristup javnosti dokumentima, otvoren dijalog s različitim dionicima, uspostavljanje obveznih registara transparentnosti te pravila o transparentnosti sastanaka s lobistima te internih pravila za sprečavanje, prije svega, sukoba interesa;

| 31. | naglašava da reforma EFRAG-a mora unaprijediti europski doprinos razvoju novih MSFI-ja i da bi mogla imati ulogu u reformi upravljanja Zakladom za MSFI; |
| --- | --- |

31.

naglašava da reforma EFRAG-a mora unaprijediti europski doprinos razvoju novih MSFI-ja i da bi mogla imati ulogu u reformi upravljanja Zakladom za MSFI;

| 32. | žali zbog toga što EFRAG već neko vrijeme djeluje bez predsjednika odbora s obzirom na ključnu ulogu te funkcije u postizanju konsenzusa i osiguravanju jasnog i snažnog europskog stajališta o računovodstvenim pitanjima na međunarodnoj razini; ističe da je važno da se novi predsjednik imenuje što je prije moguće; stoga poziva Komisiju da ubrza postupak popunjavanja te funkcije, vodeći računa o ulozi Europskog parlamenta i njegovog Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku; |
| --- | --- |

32.

žali zbog toga što EFRAG već neko vrijeme djeluje bez predsjednika odbora s obzirom na ključnu ulogu te funkcije u postizanju konsenzusa i osiguravanju jasnog i snažnog europskog stajališta o računovodstvenim pitanjima na međunarodnoj razini; ističe da je važno da se novi predsjednik imenuje što je prije moguće; stoga poziva Komisiju da ubrza postupak popunjavanja te funkcije, vodeći računa o ulozi Europskog parlamenta i njegovog Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku;

| 33. | pozdravlja reformu EFRAG-a koja je stupila na snagu 31. listopada 2014. i uviđa da su u postizanju tog cilja uloženi znatni napori; primjećuje poboljšanu transparentnost; žali zbog toga što je, kada je riječ o financiranju EFRAG-a i osobito o mogućnosti uspostave sustava obveznih naknada koje plaćaju poduzeća uvrštena na burzu, Komisija svoje napore usmjerila na provedbu dijelova reforme koji se mogu postići u kratkoročnom razdoblju; traži od Komisije da, prema preporukama iz Maystadtova izvješća, poduzme službene korake da države članice koje ga još nemaju uspostave nacionalni mehanizam financiranja; prima na znanje prijedlog Komisije o produljenju programa Unije za EFRAG za razdoblje 2017. – 2020.; poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu godišnju ocjenu svoje dogovorene reforme kako je utvrđeno člankom 9. stavkom 3. i člankom 9. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 258/2014; poziva Komisiju da ocijeni prilike i mogućnosti dugoročnog preoblikovanja EFRAG-a u javnu agenciju; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja reformu EFRAG-a koja je stupila na snagu 31. listopada 2014. i uviđa da su u postizanju tog cilja uloženi znatni napori; primjećuje poboljšanu transparentnost; žali zbog toga što je, kada je riječ o financiranju EFRAG-a i osobito o mogućnosti uspostave sustava obveznih naknada koje plaćaju poduzeća uvrštena na burzu, Komisija svoje napore usmjerila na provedbu dijelova reforme koji se mogu postići u kratkoročnom razdoblju; traži od Komisije da, prema preporukama iz Maystadtova izvješća, poduzme službene korake da države članice koje ga još nemaju uspostave nacionalni mehanizam financiranja; prima na znanje prijedlog Komisije o produljenju programa Unije za EFRAG za razdoblje 2017. – 2020.; poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu godišnju ocjenu svoje dogovorene reforme kako je utvrđeno člankom 9. stavkom 3. i člankom 9. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 258/2014; poziva Komisiju da ocijeni prilike i mogućnosti dugoročnog preoblikovanja EFRAG-a u javnu agenciju;

| 34. | žali zbog činjenice da je zahtjev koji je predložio Maystadt o spajanju funkcija glavnog direktora EFRAG-a i predsjednika Skupine tehničkih stručnjaka EFRAG-a sveden samo na mogućnost; napominje da sastav novog odbora nije u skladu s Maystadtovim prijedlogom s obzirom na to da su europska nadzorna tijela i Europska središnja banka odbili punopravno članstvo u odboru; poziva EFRAG da poveća broj korisnika u odboru, trenutačno ima samo jednog, i da se pobrine za to da su u EFRAG-u zastupljeni svi relevantni dionici; |
| --- | --- |

34.

žali zbog činjenice da je zahtjev koji je predložio Maystadt o spajanju funkcija glavnog direktora EFRAG-a i predsjednika Skupine tehničkih stručnjaka EFRAG-a sveden samo na mogućnost; napominje da sastav novog odbora nije u skladu s Maystadtovim prijedlogom s obzirom na to da su europska nadzorna tijela i Europska središnja banka odbili punopravno članstvo u odboru; poziva EFRAG da poveća broj korisnika u odboru, trenutačno ima samo jednog, i da se pobrine za to da su u EFRAG-u zastupljeni svi relevantni dionici;

| 35. | pozdravlja činjenicu da je tijekom 2014. diversificirao izvore svojega financiranja; napominje da je ukupan iznos financiranja koji osigurava IFAC bio 58 %, što predstavlja znatan udio u financiranju PIOB-a i daleko je ispod praga od dvije trećine te stoga nije bilo potrebno da Komisija ograniči svoj godišnji doprinos kao što je određeno člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 258/2014; poziva PIOB da pojača napore u osiguravanju integriteta u provođenju revizija; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja činjenicu da je tijekom 2014. diversificirao izvore svojega financiranja; napominje da je ukupan iznos financiranja koji osigurava IFAC bio 58 %, što predstavlja znatan udio u financiranju PIOB-a i daleko je ispod praga od dvije trećine te stoga nije bilo potrebno da Komisija ograniči svoj godišnji doprinos kao što je određeno člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 258/2014; poziva PIOB da pojača napore u osiguravanju integriteta u provođenju revizija;

o

o o

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

36.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

(2)  SL L 182, 29.6.2013., str. 19.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 74.

(4)  SL L 105, 8.4.2014., str. 1.

(5)  SL L 340, 22.12.2007., str. 66.

(6)  SL C 259 E, 29.10.2009., str. 94.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0108.

(8)  SL L 157, 9.6.2006., str. 87.

(9)  SL L 158, 27.5.2014., str. 196.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/33

---

P8_TA(2016)0249

Operacije za potporu miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o operacijama potpore miru – suradnja EU-a s Ujedinjenim narodima i Afričkom unijom (2015/2275(INI))

(2018/C 086/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 41., 42. i 43., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21., 41., 42. i 43.,

| — | uzimajući u obzir članak 220. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 220. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezina poglavlja VI., VII. i VIII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezina poglavlja VI., VII. i VIII.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 1. travnja 2015. naslovljeno „Partnerstvo za mir: prema partnerstvu u očuvanju mira” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 1. travnja 2015. naslovljeno „Partnerstvo za mir: prema partnerstvu u očuvanju mira” (1),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 28. travnja 2015. naslovljenu „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju – osposobljavanje partnera u sprečavanju kriza i upravljanju njima” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 28. travnja 2015. naslovljenu „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju – osposobljavanje partnera u sprečavanju kriza i upravljanju njima” (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisnog panela UN-a na visokoj razini o mirovnim operacijama od 16. lipnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisnog panela UN-a na visokoj razini o mirovnim operacijama od 16. lipnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu od 28. rujna 2015. sa sastanka na vrhu čelnika o očuvanju mira koji je sazvao Barack Obama, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 28. rujna 2015. sa sastanka na vrhu čelnika o očuvanju mira koji je sazvao Barack Obama, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir dokument od 14. lipnja 2012. naslovljen „Akcijski plan za jačanje potpore ZSOP-a EU-a misijama UN-a za očuvanje mira” (4) te dokument od 27. ožujka 2015. naslovljen „Jačanje strateškog partnerstva UN-a i EU-a za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama: prioriteti za razdoblje 2015. – 2018.” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument od 14. lipnja 2012. naslovljen „Akcijski plan za jačanje potpore ZSOP-a EU-a misijama UN-a za očuvanje mira” (4) te dokument od 27. ožujka 2015. naslovljen „Jačanje strateškog partnerstva UN-a i EU-a za očuvanje mira i upravljanje kriznim situacijama: prioriteti za razdoblje 2015. – 2018.” (5),

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a dogovorenu na Drugom sastanku na vrhu između EU-a i Afrike održanom u Lisabonu 8. i 9. prosinca 2007. (6) i program provedbe zajedničke strategije Afrike i EU-a za razdoblje 2014. – 2017. dogovoren na Četvrtom sastanku na vrhu između EU-a i Afrike održanom u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a dogovorenu na Drugom sastanku na vrhu između EU-a i Afrike održanom u Lisabonu 8. i 9. prosinca 2007. (6) i program provedbe zajedničke strategije Afrike i EU-a za razdoblje 2014. – 2017. dogovoren na Četvrtom sastanku na vrhu između EU-a i Afrike održanom u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014. (7),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2011 naslovljeno „Učinkovitost i djelotvornost doprinosa EU-a usmjerenih preko organizacija Ujedinjenih naroda u zemlje pogođene sukobima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2011 naslovljeno „Učinkovitost i djelotvornost doprinosa EU-a usmjerenih preko organizacija Ujedinjenih naroda u zemlje pogođene sukobima”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o ulozi EU-a u okviru UN-a – kako na bolji način ostvariti ciljeve vanjske politike EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o ulozi EU-a u okviru UN-a – kako na bolji način ostvariti ciljeve vanjske politike EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. naslovljenu „Ocjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku nakon deset godina primjene: učinkovitost i izgledi za budućnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. naslovljenu „Ocjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku nakon deset godina primjene: učinkovitost i izgledi za budućnost”,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice iz Osla o upotrebi stranih sredstava vojne i civilne obrane za pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća iz studenoga 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice iz Osla o upotrebi stranih sredstava vojne i civilne obrane za pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća iz studenoga 2007.,

| — | uzimajući u obzir članak 4. točku (h) i članak 4. točku (j) Osnivačkog akta Afričke unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. točku (h) i članak 4. točku (j) Osnivačkog akta Afričke unije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o 10. godišnjici rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o 10. godišnjici rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) o ženama, miru i sigurnosti (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. listopada 2012. o korijenima demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. listopada 2012. o korijenima demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0158/2016),

| A. | budući da su operacije potpore miru jedan od načina na koji se pruža odgovor na krizna stanja uz potporu međunarodno priznate organizacije poput UN-a ili Afričke unije (AU), pod mandatom UN-a, u svrhu sprečavanja oružanog sukoba, ponovnog uspostavljanja, očuvanja ili izgradnje mira, poštovanja mirovnih sporazuma i rješavanja složenih hitnih situacija i izazova koji se javljaju u posrnulim ili slabim državama; budući da bi stabilnost afričkog i europskog susjedstva znatno doprinijela svim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da su operacije potpore miru jedan od načina na koji se pruža odgovor na krizna stanja uz potporu međunarodno priznate organizacije poput UN-a ili Afričke unije (AU), pod mandatom UN-a, u svrhu sprečavanja oružanog sukoba, ponovnog uspostavljanja, očuvanja ili izgradnje mira, poštovanja mirovnih sporazuma i rješavanja složenih hitnih situacija i izazova koji se javljaju u posrnulim ili slabim državama; budući da bi stabilnost afričkog i europskog susjedstva znatno doprinijela svim zemljama;

| B. | budući da je cilj operacija potpore miru doprinijeti stvaranju dugoročno stabilnog, sigurnog i naprednijeg okruženja; budući da su dobro upravljanje, pravda, jačanje vladavine prava, zaštita civila, poštovanje ljudskih prava i sigurnost osnovni preduvjeti za ispunjenje tog cilja, pri čemu će uspješni programi pomirbe, obnove i gospodarskog razvoja doprinijeti u postizanju samoodrživog mira i blagostanja; |
| --- | --- |

B.

budući da je cilj operacija potpore miru doprinijeti stvaranju dugoročno stabilnog, sigurnog i naprednijeg okruženja; budući da su dobro upravljanje, pravda, jačanje vladavine prava, zaštita civila, poštovanje ljudskih prava i sigurnost osnovni preduvjeti za ispunjenje tog cilja, pri čemu će uspješni programi pomirbe, obnove i gospodarskog razvoja doprinijeti u postizanju samoodrživog mira i blagostanja;

| C. | budući da se u posljednjem desetljeću sigurnosna situacija u Africi drastično promijenila, s obzirom na pojavu terorističkih i pobunjeničkih skupina u Somaliji, Nigeriji i zemljama regije Sahela i Sahare, a operacije uspostave mira i borbe protiv terorizma postale pravilo, a ne iznimka u mnogim područjima; budući da je nestabilnih država i područja bez organizirane vlasti sve više, zbog čega su mnogi izloženi siromaštvu, bezakonju, korupciji i nasilju; budući da porozne granice na tom kontinentu potpiruju nasilje, smanjuju sigurnost i pružaju mogućnosti za kriminalne aktivnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se u posljednjem desetljeću sigurnosna situacija u Africi drastično promijenila, s obzirom na pojavu terorističkih i pobunjeničkih skupina u Somaliji, Nigeriji i zemljama regije Sahela i Sahare, a operacije uspostave mira i borbe protiv terorizma postale pravilo, a ne iznimka u mnogim područjima; budući da je nestabilnih država i područja bez organizirane vlasti sve više, zbog čega su mnogi izloženi siromaštvu, bezakonju, korupciji i nasilju; budući da porozne granice na tom kontinentu potpiruju nasilje, smanjuju sigurnost i pružaju mogućnosti za kriminalne aktivnosti;

| D. | budući da je u novom Programu održivog razvoja do 2030. mir priznat kao presudan za razvoj i da je uvršten cilj održivog razvoja br. 16 o miru i pravdi; |
| --- | --- |

D.

budući da je u novom Programu održivog razvoja do 2030. mir priznat kao presudan za razvoj i da je uvršten cilj održivog razvoja br. 16 o miru i pravdi;

| E. | budući da bi organizacije i države, u najboljem slučaju s jasnim i realističnim mandatom UN-a, a koje raspolažu odgovarajućim iskustvom i opremom trebale osigurati one resurse koji su potrebni za uspješnu provedbu operacija potpore miru kako bi se stvorilo sigurno okruženje u kojemu civilne organizacije mogu obavljati svoje zadaće; |
| --- | --- |

E.

budući da bi organizacije i države, u najboljem slučaju s jasnim i realističnim mandatom UN-a, a koje raspolažu odgovarajućim iskustvom i opremom trebale osigurati one resurse koji su potrebni za uspješnu provedbu operacija potpore miru kako bi se stvorilo sigurno okruženje u kojemu civilne organizacije mogu obavljati svoje zadaće;

| F. | budući da je UN i dalje glavni jamac međunarodnog mira i sigurnosti i raspolaže najsveobuhvatnijim okvirom za multilateralnu suradnju u upravljanju krizama; budući da je trenutačno razmješteno više od 120 000 djelatnih osoba u 16 operacija UN-a za očuvanje mira, što je više nego ikad prije; budući da je više od 87 % pripadnika mirovnih snaga UN-a raspoređeno u osam misija u Africi; budući da je UN ograničen u opsegu svojih operacija; |
| --- | --- |

F.

budući da je UN i dalje glavni jamac međunarodnog mira i sigurnosti i raspolaže najsveobuhvatnijim okvirom za multilateralnu suradnju u upravljanju krizama; budući da je trenutačno razmješteno više od 120 000 djelatnih osoba u 16 operacija UN-a za očuvanje mira, što je više nego ikad prije; budući da je više od 87 % pripadnika mirovnih snaga UN-a raspoređeno u osam misija u Africi; budući da je UN ograničen u opsegu svojih operacija;

| G. | budući da se ograničenja pod kojima djeluje AU razlikuju od ograničenja UN-a s obzirom na to da AU može zauzeti stranu, intervenirati bez poziva, pa i intervenirati ako nije potpisan mirovni sporazum, istovremeno poštujući Povelju UN-a; budući da je to bitna razlika s obzirom na broj internih sukoba u afričkim državama i sukoba među tim državama; |
| --- | --- |

G.

budući da se ograničenja pod kojima djeluje AU razlikuju od ograničenja UN-a s obzirom na to da AU može zauzeti stranu, intervenirati bez poziva, pa i intervenirati ako nije potpisan mirovni sporazum, istovremeno poštujući Povelju UN-a; budući da je to bitna razlika s obzirom na broj internih sukoba u afričkim državama i sukoba među tim državama;

| H. | budući da je NATO pružio potporu AU-u, među ostalim i Misiji Afričke unije u Darfuru (AMIS) i Misiji Afričke unije u Somaliji (AMISOM), u vidu planiranja i strateških zračnih i pomorskih mostova kao i izgradnje kapaciteta Afričkih snaga u pripravnosti (ASF); |
| --- | --- |

H.

budući da je NATO pružio potporu AU-u, među ostalim i Misiji Afričke unije u Darfuru (AMIS) i Misiji Afričke unije u Somaliji (AMISOM), u vidu planiranja i strateških zračnih i pomorskih mostova kao i izgradnje kapaciteta Afričkih snaga u pripravnosti (ASF);

| I. | budući da krizna stanja u Africi iziskuju dosljedan globalni odgovor koji obuhvaća mnogo više od isključivo sigurnosnih aspekata; budući da su mir i sigurnost nužni preduvjeti za razvoj te da su svi lokalni i međunarodni akteri naglasili potrebu za bliskom koordinacijom sigurnosne i razvojne politike; budući da je potrebna dalekosežna vizija; budući da reforma sigurnosnog sektora, razoružanje, demobilizacija te ponovna integracija bivših boraca mogu doprinijeti postizanju stabilnosti i razvojnih ciljeva; budući da Ured za vezu UN-a za mir i sigurnost i stalna misija Afričke unije u Bruxellesu imaju ključnu ulogu u razvoju odnosa između tih organizacija te EU-a, NATO-a i nacionalnih veleposlanstava; |
| --- | --- |

I.

budući da krizna stanja u Africi iziskuju dosljedan globalni odgovor koji obuhvaća mnogo više od isključivo sigurnosnih aspekata; budući da su mir i sigurnost nužni preduvjeti za razvoj te da su svi lokalni i međunarodni akteri naglasili potrebu za bliskom koordinacijom sigurnosne i razvojne politike; budući da je potrebna dalekosežna vizija; budući da reforma sigurnosnog sektora, razoružanje, demobilizacija te ponovna integracija bivših boraca mogu doprinijeti postizanju stabilnosti i razvojnih ciljeva; budući da Ured za vezu UN-a za mir i sigurnost i stalna misija Afričke unije u Bruxellesu imaju ključnu ulogu u razvoju odnosa između tih organizacija te EU-a, NATO-a i nacionalnih veleposlanstava;

| J. | budući da je glavni mehanizam europske suradnje s AU-om Instrument mirovne pomoći za Afriku koji je prvotno uspostavljen 2004. i raspolaže s oko 1,9 milijardi EUR dostupnih preko Europskog razvojnog fonda (ERF) koji financiraju države članice; budući da je 2003., kad je osnovan Instrument mirovne pomoći za Afriku, njegovo financiranje preko sredstava Europskog razvojnog fonda trebalo biti privremeno, ali dvanaest godina kasnije ERF je i dalje glavni izvor financiranja tog instrumenta; budući da je 2007. godine područje primjene Instrumenta prošireno kako bi se njime obuhvatio širi spektar aktivnosti povezanih sa sprečavanjem sukoba i stabilizacijom nakon sukoba; budući da su u akcijskom programu za razdoblje 2014. – 2016. uzete u obzir vanjske procjene i savjetovanja s državama članicama i sadržani novi elementi kako bi se poboljšala njegova učinkovitost; budući da su u članku 43. UEU-a navedene takozvane „petersberške zadaće plus”, koje podrazumijevaju zadaće vojnog savjetovanja i pružanja pomoći, zadaće sprečavanja sukoba i očuvanja mira, zadaće borbenih snaga u upravljanju krizama, uključujući uspostavu mira i stabilizaciju nakon sukoba; budući da je 2014. više od 90 % proračuna bilo namijenjeno operacijama potpore miru, od čega 65 % za osoblje AMISOM-a; budući da je jačanje institucionalnih kapaciteta Afričke unije i afričkih regionalnih ekonomskih zajednica jedan od ključnih elemenata za uspjeh operacija potpore miru i procesa pomirenja i obnove nakon sukoba; |
| --- | --- |

J.

budući da je glavni mehanizam europske suradnje s AU-om Instrument mirovne pomoći za Afriku koji je prvotno uspostavljen 2004. i raspolaže s oko 1,9 milijardi EUR dostupnih preko Europskog razvojnog fonda (ERF) koji financiraju države članice; budući da je 2003., kad je osnovan Instrument mirovne pomoći za Afriku, njegovo financiranje preko sredstava Europskog razvojnog fonda trebalo biti privremeno, ali dvanaest godina kasnije ERF je i dalje glavni izvor financiranja tog instrumenta; budući da je 2007. godine područje primjene Instrumenta prošireno kako bi se njime obuhvatio širi spektar aktivnosti povezanih sa sprečavanjem sukoba i stabilizacijom nakon sukoba; budući da su u akcijskom programu za razdoblje 2014. – 2016. uzete u obzir vanjske procjene i savjetovanja s državama članicama i sadržani novi elementi kako bi se poboljšala njegova učinkovitost; budući da su u članku 43. UEU-a navedene takozvane „petersberške zadaće plus”, koje podrazumijevaju zadaće vojnog savjetovanja i pružanja pomoći, zadaće sprečavanja sukoba i očuvanja mira, zadaće borbenih snaga u upravljanju krizama, uključujući uspostavu mira i stabilizaciju nakon sukoba; budući da je 2014. više od 90 % proračuna bilo namijenjeno operacijama potpore miru, od čega 65 % za osoblje AMISOM-a; budući da je jačanje institucionalnih kapaciteta Afričke unije i afričkih regionalnih ekonomskih zajednica jedan od ključnih elemenata za uspjeh operacija potpore miru i procesa pomirenja i obnove nakon sukoba;

| K. | budući da se uloga EU-a treba promatrati u kontekstu doprinosa koje su brojne zemlje i organizacije dale operacijama potpore miru; budući da primjerice SAD na svijetu najviše financijski doprinosi UN-ovim operacijama očuvanja mira i pruža izravnu potporu AU-u zahvaljujući svom Afričkom partnerstvu za brzo pružanje odgovora radi očuvanja mira te također s otprilike 5 milijardi USD doprinosi operacijama UN-a u Srednjoafričkoj Republici, Maliju, Côte d’Ivoire, Južnom Sudanu i Somaliji; budući da tim različitim izvorima financiranja koordinira partnerska skupina za mir i sigurnost Afričke unije; budući da je Kina postala aktivni sudionik u UN-ovim operacijama očuvanja mira te da Forum o suradnji Kine i Afrike uključuje i Komisiju Afričke unije; budući da najveći broj pripadnika mirovnih snaga UN-a dolazi iz Etiopije, a zatim Indije, Pakistana i Bangladeša; |
| --- | --- |

K.

budući da se uloga EU-a treba promatrati u kontekstu doprinosa koje su brojne zemlje i organizacije dale operacijama potpore miru; budući da primjerice SAD na svijetu najviše financijski doprinosi UN-ovim operacijama očuvanja mira i pruža izravnu potporu AU-u zahvaljujući svom Afričkom partnerstvu za brzo pružanje odgovora radi očuvanja mira te također s otprilike 5 milijardi USD doprinosi operacijama UN-a u Srednjoafričkoj Republici, Maliju, Côte d’Ivoire, Južnom Sudanu i Somaliji; budući da tim različitim izvorima financiranja koordinira partnerska skupina za mir i sigurnost Afričke unije; budući da je Kina postala aktivni sudionik u UN-ovim operacijama očuvanja mira te da Forum o suradnji Kine i Afrike uključuje i Komisiju Afričke unije; budući da najveći broj pripadnika mirovnih snaga UN-a dolazi iz Etiopije, a zatim Indije, Pakistana i Bangladeša;

| L. | budući da europske zemlje i EU kao politički subjekt u velikoj mjeri doprinose sustavu UN-a, posebno pružanjem financijske potpore za programe i projekte UN-a; budući da u Europi Francuska, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina najviše doprinose proračunu operacija UN-a za očuvanje mira; budući da države članice EU-a zajedno daju najveći financijski doprinos proračunu UN-a za operacije očuvanja mira u visini od oko 37 %, te da su pripadnici oružanih snaga iz država članica EU-a trenutačno angažirani u devet misija; budući da su 2014. i 2015. financijske obveze EU-a prema AU-u iznosile ukupno 717,9 milijuna EUR, dok su doprinosi AU-a iznosili samo 25 milijuna EUR; budući da iz europskih zemalja dolazi samo otprilike 5 % pripadnika mirovnih snaga UN-a, odnosno 5 000 od otprilike 92 000, koliko iznosi ukupni broj osoblja; budući da Francuska svake godine obučava 25 000 afričkih vojnika te neovisno šalje više od 4 000 osoba u misije za očuvanje mira u Africi; |
| --- | --- |

L.

budući da europske zemlje i EU kao politički subjekt u velikoj mjeri doprinose sustavu UN-a, posebno pružanjem financijske potpore za programe i projekte UN-a; budući da u Europi Francuska, Njemačka i Ujedinjena Kraljevina najviše doprinose proračunu operacija UN-a za očuvanje mira; budući da države članice EU-a zajedno daju najveći financijski doprinos proračunu UN-a za operacije očuvanja mira u visini od oko 37 %, te da su pripadnici oružanih snaga iz država članica EU-a trenutačno angažirani u devet misija; budući da su 2014. i 2015. financijske obveze EU-a prema AU-u iznosile ukupno 717,9 milijuna EUR, dok su doprinosi AU-a iznosili samo 25 milijuna EUR; budući da iz europskih zemalja dolazi samo otprilike 5 % pripadnika mirovnih snaga UN-a, odnosno 5 000 od otprilike 92 000, koliko iznosi ukupni broj osoblja; budući da Francuska svake godine obučava 25 000 afričkih vojnika te neovisno šalje više od 4 000 osoba u misije za očuvanje mira u Africi;

| M. | budući da su protupješačke mine velika prepreka obnovi i razvoju u razdobljima nakon sukoba, osobito u Africi te da je EU tijekom protekla dva desetljeća potrošio oko 1,5 milijardi EUR za potporu razminiranju i pomoć žrtvama mina, čime je postao najveći donator u tom području; |
| --- | --- |

M.

budući da su protupješačke mine velika prepreka obnovi i razvoju u razdobljima nakon sukoba, osobito u Africi te da je EU tijekom protekla dva desetljeća potrošio oko 1,5 milijardi EUR za potporu razminiranju i pomoć žrtvama mina, čime je postao najveći donator u tom području;

| N. | budući da, povrh doprinosa pojedinačnih europskih zemalja, EU posebno doprinosi operacijama potpore miru višedimenzionalnim djelovanjima; budući da EU pruža tehničku i financijsku pomoć AU-u i subregionalnim organizacijama, posebno preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru i Europskog razvojnog fonda; budući da EU provodi savjetovanja i osposobljavanja u okviru svojih misija ZSOP-a, čime doprinosi jačanju afričkih kapaciteta za upravljanje kriznim stanjima; |
| --- | --- |

N.

budući da, povrh doprinosa pojedinačnih europskih zemalja, EU posebno doprinosi operacijama potpore miru višedimenzionalnim djelovanjima; budući da EU pruža tehničku i financijsku pomoć AU-u i subregionalnim organizacijama, posebno preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru i Europskog razvojnog fonda; budući da EU provodi savjetovanja i osposobljavanja u okviru svojih misija ZSOP-a, čime doprinosi jačanju afričkih kapaciteta za upravljanje kriznim stanjima;

| O. | budući da pet civilnih misija EU-a i četiri vojne operacije EU-a koje se trenutačno izvode u Africi često djeluju istodobno ili u slijedu s operacijama UN-a, AU-a ili s provedbom nacionalnih mjera; |
| --- | --- |

O.

budući da pet civilnih misija EU-a i četiri vojne operacije EU-a koje se trenutačno izvode u Africi često djeluju istodobno ili u slijedu s operacijama UN-a, AU-a ili s provedbom nacionalnih mjera;

| P. | budući da EU predano doprinosi osnaživanju Afričke strukture za mir i sigurnost, osobito podupiranjem operacionalizacije Afričkih snaga u pripravnosti (ASF); |
| --- | --- |

P.

budući da EU predano doprinosi osnaživanju Afričke strukture za mir i sigurnost, osobito podupiranjem operacionalizacije Afričkih snaga u pripravnosti (ASF);

| Q. | budući da je Europsko vijeće zatražilo da EU i njegove države članice pružanjem osposobljavanja, savjeta, opreme i resursa povećaju svoju potporu za partnerske zemlje i organizacije kako bi one mogle same bolje spriječiti krize ili upravljati njima; budući da postoji jasna potreba za uzajamnim pružanjem podrške u intervencijama u područjima sigurnosti i razvoja kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europsko vijeće zatražilo da EU i njegove države članice pružanjem osposobljavanja, savjeta, opreme i resursa povećaju svoju potporu za partnerske zemlje i organizacije kako bi one mogle same bolje spriječiti krize ili upravljati njima; budući da postoji jasna potreba za uzajamnim pružanjem podrške u intervencijama u područjima sigurnosti i razvoja kako bi se postigao taj cilj;

| R. | budući da bi EU trebao pružati podršku onima koji mogu bolje ostvariti konkretne zadaće, čime se izbjegava preklapanje posla te doprinosi jačanju djelovanja subjekata već prisutnih na terenu, posebno država članica; |
| --- | --- |

R.

budući da bi EU trebao pružati podršku onima koji mogu bolje ostvariti konkretne zadaće, čime se izbjegava preklapanje posla te doprinosi jačanju djelovanja subjekata već prisutnih na terenu, posebno država članica;

| S. | budući da se člankom 41. stavkom 2. UEU-a zabranjuju izdaci koji terete proračun EU-a za operacije koje imaju implikacije u području vojske ili obrane, ali se njime eksplicitno ne isključuje mogućnost da EU financira vojne zadaće kao što su operacije očuvanja mira s razvojnim ciljevima; budući da te zajedničke troškove snose države članice u okviru mehanizma Atena; budući da se člancima 209. i 212. UFEU-a izričito ne isključuje financiranje izgradnje kapaciteta u sektoru sigurnosti, unatoč tome što je glavni cilj razvojne politike EU-a smanjenje, i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva; budući da su Europski razvojni fond i Instrument mirovne pomoći za Afriku kao instrumenti izvan proračuna EU-a važni u rješavanju pitanja povezanosti sigurnosti i razvoja; budući da Europski razvojni fond zahtijeva da se razvoj programa osmisli tako da se njima u najvećoj mogućoj mjeri zadovolje kriteriji za službenu razvojnu pomoć, koji uglavnom ne uključuju troškove povezane sa sigurnošću; budući da EU radi na stvaranju mogućnosti za dodatne namjenske instrumente u kontekstu svoje inicijative o izgradnji kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju; |
| --- | --- |

S.

budući da se člankom 41. stavkom 2. UEU-a zabranjuju izdaci koji terete proračun EU-a za operacije koje imaju implikacije u području vojske ili obrane, ali se njime eksplicitno ne isključuje mogućnost da EU financira vojne zadaće kao što su operacije očuvanja mira s razvojnim ciljevima; budući da te zajedničke troškove snose države članice u okviru mehanizma Atena; budući da se člancima 209. i 212. UFEU-a izričito ne isključuje financiranje izgradnje kapaciteta u sektoru sigurnosti, unatoč tome što je glavni cilj razvojne politike EU-a smanjenje, i dugoročno iskorjenjivanje siromaštva; budući da su Europski razvojni fond i Instrument mirovne pomoći za Afriku kao instrumenti izvan proračuna EU-a važni u rješavanju pitanja povezanosti sigurnosti i razvoja; budući da Europski razvojni fond zahtijeva da se razvoj programa osmisli tako da se njima u najvećoj mogućoj mjeri zadovolje kriteriji za službenu razvojnu pomoć, koji uglavnom ne uključuju troškove povezane sa sigurnošću; budući da EU radi na stvaranju mogućnosti za dodatne namjenske instrumente u kontekstu svoje inicijative o izgradnji kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju;

| T. | budući da se u svojem djelovanju EU treba voditi potrebama dotičnih zemalja i interesima EU-a u pogledu sigurnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da se u svojem djelovanju EU treba voditi potrebama dotičnih zemalja i interesima EU-a u pogledu sigurnosti;

| 1. | naglašava potrebu za usklađenim vanjskim djelovanjem u okviru kojeg se rabe diplomatski, sigurnosni i razvojni instrumenti za ponovno uspostavljanje povjerenja i hvatanje u koštac s ratnim izazovima, unutarnjim sukobima, nesigurnošću, nestabilnošću i tranzicijom; |
| --- | --- |

1.

naglašava potrebu za usklađenim vanjskim djelovanjem u okviru kojeg se rabe diplomatski, sigurnosni i razvojni instrumenti za ponovno uspostavljanje povjerenja i hvatanje u koštac s ratnim izazovima, unutarnjim sukobima, nesigurnošću, nestabilnošću i tranzicijom;

| 2. | primjećuje da je raspoređivanje više misija koje je odobrio UN u isto područje operacija, ali s različitim akterima i regionalnim organizacijama, sve češće stvarnost suvremenih mirovnih operacija; ističe da je upravljanje tim složenim partnerskim odnosima, a da se istovremeno ne udvostručuju zadaće ili misije, ključno za uspjeh operacija; u tom pogledu poziva na evaluaciju i racionalizaciju postojećih struktura; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da je raspoređivanje više misija koje je odobrio UN u isto područje operacija, ali s različitim akterima i regionalnim organizacijama, sve češće stvarnost suvremenih mirovnih operacija; ističe da je upravljanje tim složenim partnerskim odnosima, a da se istovremeno ne udvostručuju zadaće ili misije, ključno za uspjeh operacija; u tom pogledu poziva na evaluaciju i racionalizaciju postojećih struktura;

| 3. | naglašava važnost rane komunikacije i poboljšanja postupaka za savjetovanje u kriznim stanjima s UN-om i AU-om, kao i drugim organizacijama, kao što su NATO i OESS; naglašava potrebu za poboljšanom razmjenom informacija, među ostalim i o planiranju, provedbi i analizi misija; pozdravlja zaključenje i potpisivanje administrativnog sporazuma između EU-a i UN-a o razmjeni klasificiranih informacija; uviđa važnost partnerstva između Afrike i EU-a i političkog dijaloga EU-a i AU-a o miru i sigurnosti; predlaže sklapanje sporazuma između AU-a, EU-a i drugih ključnih aktera, s jedne strane, i UN-a, s druge strane, o zajedničkim ciljevima za afričku sigurnost i razvoj; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost rane komunikacije i poboljšanja postupaka za savjetovanje u kriznim stanjima s UN-om i AU-om, kao i drugim organizacijama, kao što su NATO i OESS; naglašava potrebu za poboljšanom razmjenom informacija, među ostalim i o planiranju, provedbi i analizi misija; pozdravlja zaključenje i potpisivanje administrativnog sporazuma između EU-a i UN-a o razmjeni klasificiranih informacija; uviđa važnost partnerstva između Afrike i EU-a i političkog dijaloga EU-a i AU-a o miru i sigurnosti; predlaže sklapanje sporazuma između AU-a, EU-a i drugih ključnih aktera, s jedne strane, i UN-a, s druge strane, o zajedničkim ciljevima za afričku sigurnost i razvoj;

| 4. | apelira na EU, s obzirom na opseg izazova i složenost sudjelovanja drugih organizacija i država, da zatraži odgovarajuću podjelu zadaća te da se usredotoči na područja u kojima može najbolje dodati vrijednost; napominje da je nekoliko država članica već uključeno u operacije u Africi i da bi dodatnom potporom EU-a tim operacijama bila ostvarena istinska dodana vrijednost; |
| --- | --- |

4.

apelira na EU, s obzirom na opseg izazova i složenost sudjelovanja drugih organizacija i država, da zatraži odgovarajuću podjelu zadaća te da se usredotoči na područja u kojima može najbolje dodati vrijednost; napominje da je nekoliko država članica već uključeno u operacije u Africi i da bi dodatnom potporom EU-a tim operacijama bila ostvarena istinska dodana vrijednost;

| 5. | napominje da je za provedbu misija UN-a i AU-a u sve složenijem sigurnosnom okruženju potreban sveobuhvatan pristup u kojem su uz primjenu vojnih, diplomatskih i razvojnih instrumenata bitni poznavanje sigurnosnog okruženja, razmjena obavještajnih informacija i podataka te moderna tehnologija, poznavanje postupaka za borbu protiv terorizma i suzbijanje kriminala u (post)konfliktnim područjima, primjena ključnih alata, osiguravanje humanitarne pomoći i uspostava političkog dijaloga, a u svemu tome europske zemlje mogu dati svoj doprinos; prima na znanje napore koje su već uložile određene države članice, kao i druge multinacionalne organizacije u tom području; |
| --- | --- |

5.

napominje da je za provedbu misija UN-a i AU-a u sve složenijem sigurnosnom okruženju potreban sveobuhvatan pristup u kojem su uz primjenu vojnih, diplomatskih i razvojnih instrumenata bitni poznavanje sigurnosnog okruženja, razmjena obavještajnih informacija i podataka te moderna tehnologija, poznavanje postupaka za borbu protiv terorizma i suzbijanje kriminala u (post)konfliktnim područjima, primjena ključnih alata, osiguravanje humanitarne pomoći i uspostava političkog dijaloga, a u svemu tome europske zemlje mogu dati svoj doprinos; prima na znanje napore koje su već uložile određene države članice, kao i druge multinacionalne organizacije u tom području;

| 6. | naglašava važnost drugih instrumenata EU-a u području sigurnosti, a osobito misija i operacija ZSOP-a; podsjeća na to da EU intervenira u Africi kako bi doprinio stabilizaciji zemalja koje se suočavaju s kriznim stanjima, osobito preko misija obuka; ističe ulogu misija ZSOP-a, i civilnih i vojnih, u potpori reformama sektora sigurnosti i doprinosu međunarodnoj strategiji upravljanja kriznim stanjima; |
| --- | --- |

6.

naglašava važnost drugih instrumenata EU-a u području sigurnosti, a osobito misija i operacija ZSOP-a; podsjeća na to da EU intervenira u Africi kako bi doprinio stabilizaciji zemalja koje se suočavaju s kriznim stanjima, osobito preko misija obuka; ističe ulogu misija ZSOP-a, i civilnih i vojnih, u potpori reformama sektora sigurnosti i doprinosu međunarodnoj strategiji upravljanja kriznim stanjima;

| 7. | napominje da je prepoznavanje legitimiteta operacija potpore miru ključno za njihov uspjeh; vjeruje da bi AU stoga trebao staviti na raspolaganje potporu i vojne snage kad god je to moguće; napominje da je to također važno s obzirom na dugoročni cilj političke samostalnosti AU-a; |
| --- | --- |

7.

napominje da je prepoznavanje legitimiteta operacija potpore miru ključno za njihov uspjeh; vjeruje da bi AU stoga trebao staviti na raspolaganje potporu i vojne snage kad god je to moguće; napominje da je to također važno s obzirom na dugoročni cilj političke samostalnosti AU-a;

| 8. | pozdravlja činjenicu da se novim akcijskim programom Instrumenta mirovne pomoći za Afriku rješavaju nedostaci, a naglasak se stavlja na izlazne strategije, uravnoteženiju podjelu financijskog opterećenja s afričkim zemljama, ciljaniju potporu i poboljšanje postupaka donošenja odluka; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja činjenicu da se novim akcijskim programom Instrumenta mirovne pomoći za Afriku rješavaju nedostaci, a naglasak se stavlja na izlazne strategije, uravnoteženiju podjelu financijskog opterećenja s afričkim zemljama, ciljaniju potporu i poboljšanje postupaka donošenja odluka;

| 9. | pozdravlja strateško partnerstvo UN-a i AU-a za očuvanje mira i upravljanje kriznim stanjima i njegove prioritete za razdoblje 2015. – 2018., kako je dogovoreno u ožujku 2015.; prima na znanje prošle i tekuće misije ZSOP-a za očuvanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti te uzima u obzir ključnu ulogu drugih organizacija, uključujući panafričke i regionalne organizacije, te organizacije zemalja u tim područjima; poziva EU da uloži dodatne napore kako bi olakšao doprinose država članica; podsjeća na to da je EU sudjelovao u aktivnostima upravljanja kriznim stanjima u Africi koje su bile usmjerene na očuvanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti u skladu s Poveljom UN-a; napominje da je samo 11 od 28 država članica EU-a preuzelo obvezu na sastanku na vrhu o očuvanju mira održanom 28. rujna 2015., dok se Kina obvezala na doprinos u vidu 8 000 pripadnika snaga u pripravnosti, a Kolumbija na doprinos u vidu 5 000 vojnika; poziva države članice EU-a da znatno povećaju svoje doprinose u vidu vojnog i policijskog osoblja za UN-ove misije očuvanja mira; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja strateško partnerstvo UN-a i AU-a za očuvanje mira i upravljanje kriznim stanjima i njegove prioritete za razdoblje 2015. – 2018., kako je dogovoreno u ožujku 2015.; prima na znanje prošle i tekuće misije ZSOP-a za očuvanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti te uzima u obzir ključnu ulogu drugih organizacija, uključujući panafričke i regionalne organizacije, te organizacije zemalja u tim područjima; poziva EU da uloži dodatne napore kako bi olakšao doprinose država članica; podsjeća na to da je EU sudjelovao u aktivnostima upravljanja kriznim stanjima u Africi koje su bile usmjerene na očuvanje mira, sprečavanje sukoba i jačanje međunarodne sigurnosti u skladu s Poveljom UN-a; napominje da je samo 11 od 28 država članica EU-a preuzelo obvezu na sastanku na vrhu o očuvanju mira održanom 28. rujna 2015., dok se Kina obvezala na doprinos u vidu 8 000 pripadnika snaga u pripravnosti, a Kolumbija na doprinos u vidu 5 000 vojnika; poziva države članice EU-a da znatno povećaju svoje doprinose u vidu vojnog i policijskog osoblja za UN-ove misije očuvanja mira;

| 10. | naglašava potrebu za brzim afričkim odgovorom na krizu i prepoznaje ključnu ulogu Afričkih snaga u pripravnosti (ASF) u tome; naglašava velik doprinos EU-a preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku i financiranjem AU-a, čime se AU-u omogućuje da ojača svoje kapacitete i pruži kolektivni odgovor na krize na tom kontinentu; potiče regionalne organizacije, kao što su Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) i Južnoafrička razvojna zajednica (SADC), da ulože više truda u području brzog odgovora Afrike na krizna stanja te da dopune nastojanja AU-a; |
| --- | --- |

10.

naglašava potrebu za brzim afričkim odgovorom na krizu i prepoznaje ključnu ulogu Afričkih snaga u pripravnosti (ASF) u tome; naglašava velik doprinos EU-a preko Instrumenta mirovne pomoći za Afriku i financiranjem AU-a, čime se AU-u omogućuje da ojača svoje kapacitete i pruži kolektivni odgovor na krize na tom kontinentu; potiče regionalne organizacije, kao što su Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) i Južnoafrička razvojna zajednica (SADC), da ulože više truda u području brzog odgovora Afrike na krizna stanja te da dopune nastojanja AU-a;

| 11. | ističe, međutim, važnost ulaganja dodatnih napora u sprečavanje sukoba, pri čemu u obzir treba uzeti čimbenike poput političke ili vjerske radikalizacije, nasilja povezanog s izborima, raseljavanja i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

11.

ističe, međutim, važnost ulaganja dodatnih napora u sprečavanje sukoba, pri čemu u obzir treba uzeti čimbenike poput političke ili vjerske radikalizacije, nasilja povezanog s izborima, raseljavanja i klimatskih promjena;

| 12. | uviđa ključan doprinos Instrumenta mirovne pomoći za Afriku u razvoju trostranog partnerstva između UN-a, EU-a i AU-a; smatra da je taj instrument ujedno početna točka i moguća poluga za stvaranje snažnijeg partnerstva između EU-a i AU-a te se pokazao nužnim kako bi AU, odnosno osam regionalnih ekonomskih zajednica, mogli planirati i voditi svoje operacije; smatra da je iznimno važno da institucije EU-a i države članice i dalje tijesno surađuju želi li se taj instrument u potpunosti iskoristiti, kao i da AU bude učinkovitiji i transparentniji u korištenju sredstava; smatra da bi Instrument mirovne pomoći za Afriku trebao biti usmjeren na strukturnu potporu, a ne na financiranje plaća afričkih oružanih snaga; priznaje da postoje drugi mehanizmi financiranja u uporabi, ali vjeruje da je taj instrument, s obzirom na njegov jedinstveni naglasak na Africi, kao i na njegove jasne ciljeve, posebno važan u pogledu operacija potpore miru u Africi; smatra da organizacijama civilnog društva koje rade na izgradnji mira u Africi treba pružiti mogućnost da iznesu svoja stajališta u okviru strateškog uključivanja civilnog društva u pitanja mira i sigurnosti; i dalje je zabrinut zbog kontinuiranih problema s financiranjem i političkom voljom afričkih zemalja; prima na znanje zaključke Vijeća od 24. rujna 2012., prema kojima bi trebalo „razmotriti alternative financiranju Instrumenta mirovne pomoći za Afriku iz Europskog razvojnog fonda”; |
| --- | --- |

12.

uviđa ključan doprinos Instrumenta mirovne pomoći za Afriku u razvoju trostranog partnerstva između UN-a, EU-a i AU-a; smatra da je taj instrument ujedno početna točka i moguća poluga za stvaranje snažnijeg partnerstva između EU-a i AU-a te se pokazao nužnim kako bi AU, odnosno osam regionalnih ekonomskih zajednica, mogli planirati i voditi svoje operacije; smatra da je iznimno važno da institucije EU-a i države članice i dalje tijesno surađuju želi li se taj instrument u potpunosti iskoristiti, kao i da AU bude učinkovitiji i transparentniji u korištenju sredstava; smatra da bi Instrument mirovne pomoći za Afriku trebao biti usmjeren na strukturnu potporu, a ne na financiranje plaća afričkih oružanih snaga; priznaje da postoje drugi mehanizmi financiranja u uporabi, ali vjeruje da je taj instrument, s obzirom na njegov jedinstveni naglasak na Africi, kao i na njegove jasne ciljeve, posebno važan u pogledu operacija potpore miru u Africi; smatra da organizacijama civilnog društva koje rade na izgradnji mira u Africi treba pružiti mogućnost da iznesu svoja stajališta u okviru strateškog uključivanja civilnog društva u pitanja mira i sigurnosti; i dalje je zabrinut zbog kontinuiranih problema s financiranjem i političkom voljom afričkih zemalja; prima na znanje zaključke Vijeća od 24. rujna 2012., prema kojima bi trebalo „razmotriti alternative financiranju Instrumenta mirovne pomoći za Afriku iz Europskog razvojnog fonda”;

| 13. | primjećuje da se jačanjem europske vojne suradnje povećava učinkovitost i djelotvornost europskog doprinosa mirovnim misijama UN-a; |
| --- | --- |

13.

primjećuje da se jačanjem europske vojne suradnje povećava učinkovitost i djelotvornost europskog doprinosa mirovnim misijama UN-a;

| 14. | pozdravlja, s obzirom na veliku važnost izgradnje afričkih kapaciteta, uspješno provođenje operacije Amani Africa II u listopadu 2015., u kojoj je sudjelovalo više od 6 000 vojnih, policijskih i civilnih sudionika, i iščekuje operacionalizaciju Afričkih snaga u pripravnosti (ASF) od 25 000 pripadnika što je ranije moguće tijekom 2016.; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, s obzirom na veliku važnost izgradnje afričkih kapaciteta, uspješno provođenje operacije Amani Africa II u listopadu 2015., u kojoj je sudjelovalo više od 6 000 vojnih, policijskih i civilnih sudionika, i iščekuje operacionalizaciju Afričkih snaga u pripravnosti (ASF) od 25 000 pripadnika što je ranije moguće tijekom 2016.;

| 15. | poziva EU i njegove države članice, kao i ostale članice međunarodne zajednice, da pomognu pružanjem obuke, pa i disciplinom, opremom, logističkom i financijskom potporom i izradom pravila djelovanja te da sveobuhvatno potiču i potpomažu afričke države te nastave podržavati Afričke snage u pripravnosti (ASF); apelira na veleposlanstva država članica i delegacije EU-a u afričkim glavnim gradovima da aktivnije zagovaraju djelovanje Afričkih snaga u pripravnosti (ASF); smatra da bi službena razvojna pomoć trebala biti preoblikovana u sklopu okvira OECD-a imajući na umu izgradnju mira; smatra da bi Uredbu o ERF-u trebalo izmijeniti kako bi se omogućila izrada programa koja obuhvaća rashode za mir, sigurnost i pravdu koji su razvojno motivirani; |
| --- | --- |

15.

poziva EU i njegove države članice, kao i ostale članice međunarodne zajednice, da pomognu pružanjem obuke, pa i disciplinom, opremom, logističkom i financijskom potporom i izradom pravila djelovanja te da sveobuhvatno potiču i potpomažu afričke države te nastave podržavati Afričke snage u pripravnosti (ASF); apelira na veleposlanstva država članica i delegacije EU-a u afričkim glavnim gradovima da aktivnije zagovaraju djelovanje Afričkih snaga u pripravnosti (ASF); smatra da bi službena razvojna pomoć trebala biti preoblikovana u sklopu okvira OECD-a imajući na umu izgradnju mira; smatra da bi Uredbu o ERF-u trebalo izmijeniti kako bi se omogućila izrada programa koja obuhvaća rashode za mir, sigurnost i pravdu koji su razvojno motivirani;

| 16. | ističe važnost misija u sklopu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) za sigurnost u Africi, posebice misija obuke i potpore afričkim oružanim snagama, konkretno misija EUTM u Maliju, EUCAP Sahel u Maliju i Nigeru, EUTM u Somaliji te misije EUCAP Nestor; napominje da se tim misijama pruža potpora i misijama UN-a; poziva Europsku uniju da dodatno razvije kapacitete tih misija obuke, posebice kako bi se omogućilo praćenje afričkih vojnika koji su prošli obuku tijekom i nakon povratka iz područja operacija; |
| --- | --- |

16.

ističe važnost misija u sklopu zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) za sigurnost u Africi, posebice misija obuke i potpore afričkim oružanim snagama, konkretno misija EUTM u Maliju, EUCAP Sahel u Maliju i Nigeru, EUTM u Somaliji te misije EUCAP Nestor; napominje da se tim misijama pruža potpora i misijama UN-a; poziva Europsku uniju da dodatno razvije kapacitete tih misija obuke, posebice kako bi se omogućilo praćenje afričkih vojnika koji su prošli obuku tijekom i nakon povratka iz područja operacija;

| 17. | ustraje u tome da EU i njegove države članice u podupiranju operacija potpore miru ne bi trebali djelovati izolirano, nego bi trebali u cijelosti uzeti u obzir doprinose drugih međunarodnih aktera, poboljšati koordinaciju s njima i brzinu odgovora i usmjeriti svoje napore na određene prioritetne zemlje, pri čemu bi vodstvo preuzele najprimjerenije i najiskusnije države članice i afričke države; naglašava važnost regionalnih ekonomskih zajednica unutar opće sigurnosne strukture u Africi; ističe ulogu koju delegacije EU-a mogu imati u svojstvu posrednika u koordinaciji međunarodnih aktera; |
| --- | --- |

17.

ustraje u tome da EU i njegove države članice u podupiranju operacija potpore miru ne bi trebali djelovati izolirano, nego bi trebali u cijelosti uzeti u obzir doprinose drugih međunarodnih aktera, poboljšati koordinaciju s njima i brzinu odgovora i usmjeriti svoje napore na određene prioritetne zemlje, pri čemu bi vodstvo preuzele najprimjerenije i najiskusnije države članice i afričke države; naglašava važnost regionalnih ekonomskih zajednica unutar opće sigurnosne strukture u Africi; ističe ulogu koju delegacije EU-a mogu imati u svojstvu posrednika u koordinaciji međunarodnih aktera;

| 18. | podržava holistički pristup EU-a koji predstavlja glavni instrument za mobilizaciju punog potencijala djelovanja EU-a u operacijama očuvanja mira i procesu stabilizacije, kao i za iznalaženje načina za pružanje podrške razvoju zemalja članica Afričke unije; |
| --- | --- |

18.

podržava holistički pristup EU-a koji predstavlja glavni instrument za mobilizaciju punog potencijala djelovanja EU-a u operacijama očuvanja mira i procesu stabilizacije, kao i za iznalaženje načina za pružanje podrške razvoju zemalja članica Afričke unije;

| 19. | traži da jedan od prioriteta europskog djelovanja u Africi bude pomoć za upravljanje granicama; napominje da je propusnost granica jedan od glavnih uzroka porasta terorističkih aktivnosti u Africi; |
| --- | --- |

19.

traži da jedan od prioriteta europskog djelovanja u Africi bude pomoć za upravljanje granicama; napominje da je propusnost granica jedan od glavnih uzroka porasta terorističkih aktivnosti u Africi;

| 20. | pozdravlja Zajedničku komunikaciju o izgradnji kapaciteta te se pridružuje Vijeću tražeći njezinu hitnu provedbu; ističe da EU, posebno u okviru svog opsežnog pristupa koji obuhvaća civilna i vojna sredstva, ima potencijal pomoći u jačanju sigurnosti u nestabilnim zemljama pogođenim sukobom te zadovoljenju potreba naših partnera, osobito primatelja vojne pomoći, istovremeno podsjećajući da je sigurnost preduvjet za razvoj i demokraciju; žali zbog toga što ni Europska komisija ni Vijeće nisu s Parlamentom podijelili svoju ocjenu pravnih mogućnosti za potporu izgradnji kapaciteta; poziva obje navedene institucije da o tome pravovremeno obavijeste Parlament; poziva Europsku komisiju da predloži pravnu osnovu u skladu s prvotnim europskim ciljevima iz 2013. koji su izloženi u inicijativi o „omogućavanju i poboljšavanju”; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja Zajedničku komunikaciju o izgradnji kapaciteta te se pridružuje Vijeću tražeći njezinu hitnu provedbu; ističe da EU, posebno u okviru svog opsežnog pristupa koji obuhvaća civilna i vojna sredstva, ima potencijal pomoći u jačanju sigurnosti u nestabilnim zemljama pogođenim sukobom te zadovoljenju potreba naših partnera, osobito primatelja vojne pomoći, istovremeno podsjećajući da je sigurnost preduvjet za razvoj i demokraciju; žali zbog toga što ni Europska komisija ni Vijeće nisu s Parlamentom podijelili svoju ocjenu pravnih mogućnosti za potporu izgradnji kapaciteta; poziva obje navedene institucije da o tome pravovremeno obavijeste Parlament; poziva Europsku komisiju da predloži pravnu osnovu u skladu s prvotnim europskim ciljevima iz 2013. koji su izloženi u inicijativi o „omogućavanju i poboljšavanju”;

| 21. | naglašava da se u dokumentu Pravne službe Vijeća od 7. prosinca 2015. naslovljenom „Izgradnja kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju – pravna pitanja” razmatraju načini financiranja opreme za oružane snage afričkih zemalja; poziva Vijeće da nastavi proučavati to pitanje; |
| --- | --- |

21.

naglašava da se u dokumentu Pravne službe Vijeća od 7. prosinca 2015. naslovljenom „Izgradnja kapaciteta za potporu sigurnosti i razvoju – pravna pitanja” razmatraju načini financiranja opreme za oružane snage afričkih zemalja; poziva Vijeće da nastavi proučavati to pitanje;

| 22. | pozdravlja pozitivne reakcije koje je Francuska dobila nakon što je aktivirala članak 42. stavak 7. UEU-a; izrazito pozitivno gleda na ponovno angažiranje europskih oružanih snaga u Africi; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pozitivne reakcije koje je Francuska dobila nakon što je aktivirala članak 42. stavak 7. UEU-a; izrazito pozitivno gleda na ponovno angažiranje europskih oružanih snaga u Africi;

| 23. | prepoznaje da često problem nije nedostatak sredstava, nego kako se sredstva troše i koji su drugi resursi iskorišteni; ističe da preporuke Revizorskog suda u vezi sa sredstvima EU-a nisu u potpunosti provedene; poziva na provođenje redovitih revizija načina na koji se sredstva koja pružaju nacionalne vlade troše u okviru EU-a i UN-a; vjeruje da je od ključne važnosti učinkovito korištenje fondova s obzirom na njihovu ograničenu prirodu i opseg problema koji predstoje; smatra da je odgovornost ključni dio tog procesa te da pomaže rješavanju problema sveprisutne korupcije u Africi; inzistira na temeljitijoj i transparentnijoj ocjeni operacija potpore miru koje podržava EU; podržava inicijative poput uzajamnog fonda Békou koji djeluje u Srednjoafričkoj Republici, a čiji je cilj ujediniti europske resurse, stručno znanje i kapacitete u području razvoja kako bi se prevladala fragmentiranost i nedjelotvornost međunarodnog djelovanja prilikom obnove neke zemlje; traži da se sustavnije pristupi zajedničkoj izradi programa za različite instrumente EU-a; |
| --- | --- |

23.

prepoznaje da često problem nije nedostatak sredstava, nego kako se sredstva troše i koji su drugi resursi iskorišteni; ističe da preporuke Revizorskog suda u vezi sa sredstvima EU-a nisu u potpunosti provedene; poziva na provođenje redovitih revizija načina na koji se sredstva koja pružaju nacionalne vlade troše u okviru EU-a i UN-a; vjeruje da je od ključne važnosti učinkovito korištenje fondova s obzirom na njihovu ograničenu prirodu i opseg problema koji predstoje; smatra da je odgovornost ključni dio tog procesa te da pomaže rješavanju problema sveprisutne korupcije u Africi; inzistira na temeljitijoj i transparentnijoj ocjeni operacija potpore miru koje podržava EU; podržava inicijative poput uzajamnog fonda Békou koji djeluje u Srednjoafričkoj Republici, a čiji je cilj ujediniti europske resurse, stručno znanje i kapacitete u području razvoja kako bi se prevladala fragmentiranost i nedjelotvornost međunarodnog djelovanja prilikom obnove neke zemlje; traži da se sustavnije pristupi zajedničkoj izradi programa za različite instrumente EU-a;

| 24. | prima na znanje izvješće UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u operacijama očuvanja mira počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje; smatra da bi AU, UN, EU i države članice trebali biti iznimno oprezni kada je riječ o takvim kaznenim djelima i potiče provedbu strogo disciplinskih i sudskih postupaka i ulaganje golemog truda za sprečavanje takvih zločina; također predlaže odgovarajuće osposobljavanje i obrazovanje osoblja misija očuvanja mira i vjeruje da bi imenovanja ženskog osoblja te savjetnika i savjetnica u rodnim pitanjima doprinijela nadilaženju kulturnih zabluda i smanjenju pojave seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje izvješće UN-a od 15. svibnja 2015. o ocjeni korektivnih mjera i pomoći za seksualno iskorištavanje i zlostavljanje koje je u operacijama očuvanja mira počinilo osoblje UN-a i drugo osoblje; smatra da bi AU, UN, EU i države članice trebali biti iznimno oprezni kada je riječ o takvim kaznenim djelima i potiče provedbu strogo disciplinskih i sudskih postupaka i ulaganje golemog truda za sprečavanje takvih zločina; također predlaže odgovarajuće osposobljavanje i obrazovanje osoblja misija očuvanja mira i vjeruje da bi imenovanja ženskog osoblja te savjetnika i savjetnica u rodnim pitanjima doprinijela nadilaženju kulturnih zabluda i smanjenju pojave seksualnog nasilja;

| 25. | poziva EU i UN da ulažu usredotočene napore prema izgradnji kapaciteta; smatra da je sadašnje financiranje programa neodrživo i da bi se primjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku trebala uvjetovati kako bi se AU potaknuo da poveća svoj doprinos operacijama potpore miru; |
| --- | --- |

25.

poziva EU i UN da ulažu usredotočene napore prema izgradnji kapaciteta; smatra da je sadašnje financiranje programa neodrživo i da bi se primjena Instrumenta mirovne pomoći za Afriku trebala uvjetovati kako bi se AU potaknuo da poveća svoj doprinos operacijama potpore miru;

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, predsjednici Komisije Afričke unije, predsjedniku Panafričkog parlamenta, glavnom tajniku NATO-a i predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a. |
| --- | --- |

26.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, predsjednici Komisije Afričke unije, predsjedniku Panafričkog parlamenta, glavnom tajniku NATO-a i predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a.

---

(1)  S/2015/229.

(2)  JOIN(2015)0017.

(3)  A/70/95–S/2015/446.

(4)  Dokument Vijeća 11216/12.

(5)  ESVD(2015)458, dokument Vijeća 7632/15.

(6)  Dokument Vijeća 7204/08.

(7)  Dokument Vijeća 8370/14.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0403.

(9)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 56.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/40

---

P8_TA(2016)0250

Nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom (2015/2065(INI))

(2018/C 086/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 15. srpnja 2014. pod nazivom „Rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi među poduzećima u lancu opskrbe hranom” (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 15. srpnja 2014. pod nazivom „Rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi među poduzećima u lancu opskrbe hranom” (COM(2014)0472),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o nepoštenim trgovačkim praksama među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2016)0032), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o nepoštenim trgovačkim praksama među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2016)0032),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 28. listopada 2009. pod nazivom „Bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom u Europi” (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 28. listopada 2009. pod nazivom „Bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom u Europi” (COM(2009)0591),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 31. siječnja 2013. pod nazivom „Nepoštene trgovačke prakse među poduzećima u opskrbnom lancu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Europi” (COM(2013)0037), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 31. siječnja 2013. pod nazivom „Nepoštene trgovačke prakse među poduzećima u opskrbnom lancu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Europi” (COM(2013)0037),

| — | uzimajući u obzir izjavu Europskog parlamenta od 19. veljače 2008. naslovljenu „Provođenje istrage i pružanje zaštite od zlouporabe moći velikih trgovačkih lanaca u Europskoj uniji” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europskog parlamenta od 19. veljače 2008. naslovljenu „Provođenje istrage i pružanje zaštite od zlouporabe moći velikih trgovačkih lanaca u Europskoj uniji” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o pravednim prihodima za poljoprivrednike: bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom u Europi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. rujna 2010. o pravednim prihodima za poljoprivrednike: bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom u Europi (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o neuravnoteženosti u lancu opskrbe hranom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o neuravnoteženosti u lancu opskrbe hranom (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. studenog 2013. o Zelenoj knjizi Komisije pod nazivom „Nepoštene trgovačke prakse među poduzećima u opskrbnom lancu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 12. studenog 2013. o Zelenoj knjizi Komisije pod nazivom „Nepoštene trgovačke prakse među poduzećima u opskrbnom lancu prehrambenih i neprehrambenih proizvoda u Europi”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sektoru velikih trgovaca na malo – trendovi i učinci na poljoprivrednike i potrošače (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sektoru velikih trgovaca na malo – trendovi i učinci na poljoprivrednike i potrošače (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (5), a posebno njezin stavak 104., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (5), a posebno njezin stavak 104.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije od 30. srpnja 2010. o uspostavi Foruma na visokoj razini za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije od 30. srpnja 2010. o uspostavi Foruma na visokoj razini za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o učinkovitijem i pravednijem maloprodajnom tržištu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2011. o učinkovitijem i pravednijem maloprodajnom tržištu (7),

| — | uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Nadgledanje provedbe načela dobre prakse u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom” koju je poduzeće Areté srl izradilo za Komisiju (siječanj 2016.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju pod naslovom „Nadgledanje provedbe načela dobre prakse u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom” koju je poduzeće Areté srl izradilo za Komisiju (siječanj 2016.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2013. o Europskom akcijskom planu za maloprodajni sektor u korist svih sudionika (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/7/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o borbi protiv kašnjenja u plaćanju u poslovnim transakcijama (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi trgovca prema potrošaču na unutarnjem tržištu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi trgovca prema potrošaču na unutarnjem tržištu (11),

| — | uzimajući u obzir istragu arbitra za prehrambeni kodeks Ujedinjenje Kraljevine o trgovačkom lancu Tesco Plc od 26. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istragu arbitra za prehrambeni kodeks Ujedinjenje Kraljevine o trgovačkom lancu Tesco Plc od 26. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (12),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 261/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu ugovornih odnosa u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 261/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu ugovornih odnosa u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku Inicijative lanca opskrbe iz srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku Inicijative lanca opskrbe iz srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Consumers International naslovljeno „Odnos supermarketa i dobavljača – Koje su implikacije za potrošače?” iz 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Consumers International naslovljeno „Odnos supermarketa i dobavljača – Koje su implikacije za potrošače?” iz 2012.,

| — | uzimajući u obzir univerzalni okvir za procjenu održivosti prehrambenih i poljoprivrednih sustava (SAFA) koje je razvio FAO, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalni okvir za procjenu održivosti prehrambenih i poljoprivrednih sustava (SAFA) koje je razvio FAO,

| — | uzimajući u obzir iznimno kritično stanje s kojim su suočeni poljoprivrednici i poljoprivredne zadruge, posebno u sektorima mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjetine, govedine, voća, povrća i žitarica; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir iznimno kritično stanje s kojim su suočeni poljoprivrednici i poljoprivredne zadruge, posebno u sektorima mlijeka i mliječnih proizvoda, svinjetine, govedine, voća, povrća i žitarica;

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0173/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0173/2016),

| A. | budući da su nepoštene trgovačke prakse ozbiljan problem, prisutan u mnogim gospodarskim sektorima; budući da je izvješćem Komisije od 29. siječnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2016)0032) potvrđeno da do takvih praksi može doći u svim dijelovima lanca opskrbe hranom; budući da je taj problem posebno očit u lancu opskrbe hranom i da ima negativne učinke na najslabiju kariku lanca; budući da su taj problem potvrdili svi subjekti u lancu opskrbe hranom i mnoga nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje; budući da su Komisija, Parlament i Europski gospodarski i socijalni odbor u više navrata ukazivali na problem nepoštene trgovačke prakse; |
| --- | --- |

A.

budući da su nepoštene trgovačke prakse ozbiljan problem, prisutan u mnogim gospodarskim sektorima; budući da je izvješćem Komisije od 29. siječnja 2016. o nepoštenim trgovačkim praksama među poduzećima u lancu opskrbe hranom (COM(2016)0032) potvrđeno da do takvih praksi može doći u svim dijelovima lanca opskrbe hranom; budući da je taj problem posebno očit u lancu opskrbe hranom i da ima negativne učinke na najslabiju kariku lanca; budući da su taj problem potvrdili svi subjekti u lancu opskrbe hranom i mnoga nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje; budući da su Komisija, Parlament i Europski gospodarski i socijalni odbor u više navrata ukazivali na problem nepoštene trgovačke prakse;

| B. | budući da je „nepravednost” u lancu opskrbe hranom teško tumačiti kao kršenje trenutačnog zakona o tržišnom natjecanju jer su njegovi postojeći alati učinkoviti samo u slučaju nekih oblika nekonkurentskog ponašanja; |
| --- | --- |

B.

budući da je „nepravednost” u lancu opskrbe hranom teško tumačiti kao kršenje trenutačnog zakona o tržišnom natjecanju jer su njegovi postojeći alati učinkoviti samo u slučaju nekih oblika nekonkurentskog ponašanja;

| C. | budući da treba uzeti u obzir veličinu i stratešku važnost lanca opskrbe hranom za Europsku uniju; budući da taj sektor zapošljava više od 47 milijuna ljudi u EU-u, s udjelom od oko 7 % u bruto dodanoj vrijednosti na razini EU-a, i da se ukupna vrijednost tržišta EU-a za proizvode povezane s maloprodajnom trgovinom hranom procjenjuje na 1,05 milijardi eura; budući da sektor maloprodajnih usluga predstavlja 4,3 % BDP-a i 17 % malih i srednjih poduzeća u EU-u (14); budući da 99,1 % poduzeća iz prehrambenog sektora čine mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da treba uzeti u obzir veličinu i stratešku važnost lanca opskrbe hranom za Europsku uniju; budući da taj sektor zapošljava više od 47 milijuna ljudi u EU-u, s udjelom od oko 7 % u bruto dodanoj vrijednosti na razini EU-a, i da se ukupna vrijednost tržišta EU-a za proizvode povezane s maloprodajnom trgovinom hranom procjenjuje na 1,05 milijardi eura; budući da sektor maloprodajnih usluga predstavlja 4,3 % BDP-a i 17 % malih i srednjih poduzeća u EU-u (14); budući da 99,1 % poduzeća iz prehrambenog sektora čine mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća;

| D. | budući da subjekti u lancu opskrbe hranom imaju veliku korist od jedinstvenog tržišta i da trgovina hranom ima sve važniju prekograničnu dimenziju te da je od posebne važnosti za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da prekogranična trgovina među državama članicama Europske unije predstavlja 20 % ukupne proizvodnje hrane i pića u EU-u; budući da 70 % ukupnog izvoza prehrambenih proizvoda država članica odlazi u druge zemlje članice Europske unije; |
| --- | --- |

D.

budući da subjekti u lancu opskrbe hranom imaju veliku korist od jedinstvenog tržišta i da trgovina hranom ima sve važniju prekograničnu dimenziju te da je od posebne važnosti za funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da prekogranična trgovina među državama članicama Europske unije predstavlja 20 % ukupne proizvodnje hrane i pića u EU-u; budući da 70 % ukupnog izvoza prehrambenih proizvoda država članica odlazi u druge zemlje članice Europske unije;

| E. | budući da su se posljednjih godina dogodile važne strukturne promjene u lancu trgovine hranom među poduzećima i da one uključuju visoku koncentraciju i snažnu vertikalnu i prekograničnu integraciju subjekata koji djeluju u sektoru proizvodnje te posebno u sektorima prerade i maloprodaje, kao i u stadijima koji prethode proizvodnji; |
| --- | --- |

E.

budući da su se posljednjih godina dogodile važne strukturne promjene u lancu trgovine hranom među poduzećima i da one uključuju visoku koncentraciju i snažnu vertikalnu i prekograničnu integraciju subjekata koji djeluju u sektoru proizvodnje te posebno u sektorima prerade i maloprodaje, kao i u stadijima koji prethode proizvodnji;

| F. | budući da subjekti koji sudjeluju u lancu opskrbe hranom prijavljuju uglavnom sljedeće nepoštene trgovačke prakse:






  — | kašnjenje u plaćanjima; |
| --- | --- | --- |

F.

budući da subjekti koji sudjeluju u lancu opskrbe hranom prijavljuju uglavnom sljedeće nepoštene trgovačke prakse:

—

kašnjenje u plaćanjima;

| — | ograničen pristup tržištu; |
| --- | --- |

—

ograničen pristup tržištu;

| — | jednostrane ili retroaktivne izmjene uvjeta ugovora; |
| --- | --- |

—

jednostrane ili retroaktivne izmjene uvjeta ugovora;

| — | nedovoljno detaljne ili dvosmislene informacije o uvjetima ugovora; |
| --- | --- |

—

nedovoljno detaljne ili dvosmislene informacije o uvjetima ugovora;

| — | odbijanje sklapanja pisanog ugovora; |
| --- | --- |

—

odbijanje sklapanja pisanog ugovora;

| — | iznenadan i neobrazložen raskid ugovora; |
| --- | --- |

—

iznenadan i neobrazložen raskid ugovora;

| — | nepošten prijenos komercijalnog rizika; |
| --- | --- |

—

nepošten prijenos komercijalnog rizika;

| — | zahtijevanje plaćanja za robu ili usluge koje za jednu od ugovornih strana nemaju vrijednost; |
| --- | --- |

—

zahtijevanje plaćanja za robu ili usluge koje za jednu od ugovornih strana nemaju vrijednost;

| — | naplaćivanje fiktivnih usluga; |
| --- | --- |

—

naplaćivanje fiktivnih usluga;

| — | prijenos troškova prijevoza i skladištenja na dobavljače; |
| --- | --- |

—

prijenos troškova prijevoza i skladištenja na dobavljače;

| — | prisilno sudjelovanje u popustima, naplaćivanje za bolje pozicioniranje proizvoda u trgovinama i druge dodatne naknade; |
| --- | --- |

—

prisilno sudjelovanje u popustima, naplaćivanje za bolje pozicioniranje proizvoda u trgovinama i druge dodatne naknade;

| — | prijenos troškova promidžbe proizvoda na mjestima prodaje na dobavljača; |
| --- | --- |

—

prijenos troškova promidžbe proizvoda na mjestima prodaje na dobavljača;

| — | nametanje bezuvjetnog vraćanja neprodane robe; |
| --- | --- |

—

nametanje bezuvjetnog vraćanja neprodane robe;

| — | vršenje pritiska da bi se smanjile cijene; |
| --- | --- |

—

vršenje pritiska da bi se smanjile cijene;

| — | sprečavanje trgovinskih partnera da robu nabavljaju iz drugih država članica (teritorijalna ograničenja opskrbe); |
| --- | --- |

—

sprečavanje trgovinskih partnera da robu nabavljaju iz drugih država članica (teritorijalna ograničenja opskrbe);

| G. | budući da je pokrenutu poljoprivrednu proizvodnju nemoguće zaustaviti i da su poljoprivredni proizvodi kvarljivi te da su stoga poljoprivrednici posebno ugroženi nepoštenim poslovnim praksama u lancu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

G.

budući da je pokrenutu poljoprivrednu proizvodnju nemoguće zaustaviti i da su poljoprivredni proizvodi kvarljivi te da su stoga poljoprivrednici posebno ugroženi nepoštenim poslovnim praksama u lancu opskrbe hranom;

| H. | budući da proizvođači ponekad posluju s gubitkom nakon pregovora s drugim subjektima u prehrambenom lancu, npr. u slučajevima umanjenja vrijednosti i smanjenja cijena u supermarketima; |
| --- | --- |

H.

budući da proizvođači ponekad posluju s gubitkom nakon pregovora s drugim subjektima u prehrambenom lancu, npr. u slučajevima umanjenja vrijednosti i smanjenja cijena u supermarketima;

| I. | budući da se kod neravnopravnih trgovačkih odnosa među partnerima u lancu opskrbe hranom pojavljuju nepoštene trgovačke prakse do kojih dolazi zbog razlika u pregovaračkim moćima u poslovnim odnosima i koje su posljedica sve veće koncentracije tržišne moći u rukama malobrojnih multinacionalnih grupacija te budući da se tim razlikama ugrožavaju mali i srednji proizvođači; |
| --- | --- |

I.

budući da se kod neravnopravnih trgovačkih odnosa među partnerima u lancu opskrbe hranom pojavljuju nepoštene trgovačke prakse do kojih dolazi zbog razlika u pregovaračkim moćima u poslovnim odnosima i koje su posljedica sve veće koncentracije tržišne moći u rukama malobrojnih multinacionalnih grupacija te budući da se tim razlikama ugrožavaju mali i srednji proizvođači;

| J. | budući da nepoštene trgovačke prakse mogu imati štetne posljedice na pojedinačne subjekte u lancu opskrbe hranom, posebice u slučaju poljoprivrednika i malih i srednjih poduzeća, koje pak mogu utjecati na cjelokupno gospodarstvo EU-a, kao i na krajnje potrošače ograničenjem izbora proizvoda i pristupa novim i inovativnim dobrima; budući da nepoštene trgovačke prakse mogu utjecati na pregovore o cijenama među poduzećima, uzrokovati smanjenje prekogranične trgovine u EU-u i ometati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da, prije svega, nepoštene prakse mogu reducirati ulaganja i inovativnost u poduzećima, među ostalim i u sektorima zaštite okoliša, uvjeta rada i dobrobiti životinja, zbog smanjenih prihoda i nedostatne sigurnosti te da ih mogu dovesti do obustavljanja proizvodnje, prerade i trgovine; |
| --- | --- |

J.

budući da nepoštene trgovačke prakse mogu imati štetne posljedice na pojedinačne subjekte u lancu opskrbe hranom, posebice u slučaju poljoprivrednika i malih i srednjih poduzeća, koje pak mogu utjecati na cjelokupno gospodarstvo EU-a, kao i na krajnje potrošače ograničenjem izbora proizvoda i pristupa novim i inovativnim dobrima; budući da nepoštene trgovačke prakse mogu utjecati na pregovore o cijenama među poduzećima, uzrokovati smanjenje prekogranične trgovine u EU-u i ometati pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da, prije svega, nepoštene prakse mogu reducirati ulaganja i inovativnost u poduzećima, među ostalim i u sektorima zaštite okoliša, uvjeta rada i dobrobiti životinja, zbog smanjenih prihoda i nedostatne sigurnosti te da ih mogu dovesti do obustavljanja proizvodnje, prerade i trgovine;

| K. | budući da nepoštene trgovačke prakse predstavljaju prepreku razvoju i dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te da ozbiljno ometaju ispravno funkcioniranje tržišta; |
| --- | --- |

K.

budući da nepoštene trgovačke prakse predstavljaju prepreku razvoju i dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta te da ozbiljno ometaju ispravno funkcioniranje tržišta;

| L. | budući da zbog utjecaja nepoštenih trgovačkih praksi poduzeća slabije pregovaračke moći mogu imati prekomjerne troškove ili ostvariti prihode manje od očekivanih te da u njima može dođi do pretjerane proizvodnje i rasipanja hrane; |
| --- | --- |

L.

budući da zbog utjecaja nepoštenih trgovačkih praksi poduzeća slabije pregovaračke moći mogu imati prekomjerne troškove ili ostvariti prihode manje od očekivanih te da u njima može dođi do pretjerane proizvodnje i rasipanja hrane;

| M. | budući da bi zbog nepoštenih trgovačkih praksi potrošači mogli ostati zakinuti za raznovrsnost ponude, kulturno nasljeđe i maloprodajne centre; |
| --- | --- |

M.

budući da bi zbog nepoštenih trgovačkih praksi potrošači mogli ostati zakinuti za raznovrsnost ponude, kulturno nasljeđe i maloprodajne centre;

| N. | budući da su mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća, koja čine više od 90 % europske gospodarske strukture, posebno podložna utjecajima nepoštenih trgovačkih praksi i da ih njihov utjecaj pogađa više nego velika poduzeća, zbog čega im je otežan opstanak na tržištu, poduzimanje novih ulaganja u proizvode i tehnologiju te inovativnost, a malim i srednjim poduzećima je teže proširiti djelovanje, uključujući prekograničnu trgovinu na jedinstvenom tržištu; budući da se mala i srednja poduzeća obeshrabruje da se upuste u trgovačke odnose mogućnošću da im budu nametnute nepoštene trgovačke prakse; |
| --- | --- |

N.

budući da su mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća, koja čine više od 90 % europske gospodarske strukture, posebno podložna utjecajima nepoštenih trgovačkih praksi i da ih njihov utjecaj pogađa više nego velika poduzeća, zbog čega im je otežan opstanak na tržištu, poduzimanje novih ulaganja u proizvode i tehnologiju te inovativnost, a malim i srednjim poduzećima je teže proširiti djelovanje, uključujući prekograničnu trgovinu na jedinstvenom tržištu; budući da se mala i srednja poduzeća obeshrabruje da se upuste u trgovačke odnose mogućnošću da im budu nametnute nepoštene trgovačke prakse;

| O. | budući da nepoštene trgovačke prakse nisu prisutne samo u lancu opskrbe hranom već su u jednakoj mjeri prisutne i u lancima opskrbe koji nisu povezani s hranom poput onih u konfekcijskoj i automobilskoj industriji; |
| --- | --- |

O.

budući da nepoštene trgovačke prakse nisu prisutne samo u lancu opskrbe hranom već su u jednakoj mjeri prisutne i u lancima opskrbe koji nisu povezani s hranom poput onih u konfekcijskoj i automobilskoj industriji;

| P. | budući da su mnoge države članice uvele različite načine za borbu protiv nepoštenih trgovačkih praksi, u nekim slučajevima dobrovoljnim i samoregulatornim sustavima, a u drugim odgovarajućim nacionalnim propisima; budući da je to dovelo do velikih odstupanja i diversifikacije među državama u pogledu razine, prirode i oblika pravne zaštite; budući da neke države u tom području nisu poduzele nikakve mjere; |
| --- | --- |

P.

budući da su mnoge države članice uvele različite načine za borbu protiv nepoštenih trgovačkih praksi, u nekim slučajevima dobrovoljnim i samoregulatornim sustavima, a u drugim odgovarajućim nacionalnim propisima; budući da je to dovelo do velikih odstupanja i diversifikacije među državama u pogledu razine, prirode i oblika pravne zaštite; budući da neke države u tom području nisu poduzele nikakve mjere;

| Q. | budući da su neke od država članica koje su se u početku protiv nepoštenih trgovačkih praksi borile dobrovoljnim pristupima kasnije odlučile te prakse suzbijati u okviru zakonodavstva; |
| --- | --- |

Q.

budući da su neke od država članica koje su se u početku protiv nepoštenih trgovačkih praksi borile dobrovoljnim pristupima kasnije odlučile te prakse suzbijati u okviru zakonodavstva;

| R. | budući da pravo o tržišnom natjecanju samo djelomično pokriva nepoštene trgovačke prakse; |
| --- | --- |

R.

budući da pravo o tržišnom natjecanju samo djelomično pokriva nepoštene trgovačke prakse;

| S. | budući da bi europsko pravo o tržišnom natjecanju trebalo omogućiti potrošačima pristup velikom izboru kvalitetnih proizvoda s konkurentnim cijenama te zajamčiti poduzećima poticaj na ulaganje i inovaciju pružajući im jednaku priliku da predstavljaju kvalitete svojih proizvoda bez opasnosti da ih nepoštene trgovačke prakse neopravdano istisnu s tržišta; |
| --- | --- |

S.

budući da bi europsko pravo o tržišnom natjecanju trebalo omogućiti potrošačima pristup velikom izboru kvalitetnih proizvoda s konkurentnim cijenama te zajamčiti poduzećima poticaj na ulaganje i inovaciju pružajući im jednaku priliku da predstavljaju kvalitete svojih proizvoda bez opasnosti da ih nepoštene trgovačke prakse neopravdano istisnu s tržišta;

| T. | budući da europsko pravo o tržišnom natjecanju treba omogućiti krajnjem potrošaču da kupuje robu po konkurentnim cijenama, no također i zajamčiti slobodno i pošteno tržišno natjecanje među poduzećima, posebice kako bi ih se potaknulo na inovacije; |
| --- | --- |

T.

budući da europsko pravo o tržišnom natjecanju treba omogućiti krajnjem potrošaču da kupuje robu po konkurentnim cijenama, no također i zajamčiti slobodno i pošteno tržišno natjecanje među poduzećima, posebice kako bi ih se potaknulo na inovacije;

| U. | budući da „čimbenik straha” igra ulogu u trgovačkim odnosima u slučajevima u kojima slabija strana ne može djelotvorno upotrijebiti svoja prava i ne želi uložiti pritužbu o nepoštenim trgovačkim praksama koje joj je nametnula jača strana iz straha da će ugroziti trgovački odnos; |
| --- | --- |

U.

budući da „čimbenik straha” igra ulogu u trgovačkim odnosima u slučajevima u kojima slabija strana ne može djelotvorno upotrijebiti svoja prava i ne želi uložiti pritužbu o nepoštenim trgovačkim praksama koje joj je nametnula jača strana iz straha da će ugroziti trgovački odnos;

| V. | budući da funkcioniranje lanca opskrbe hranom utječe na svakodnevicu građana EU-a s obzirom na to da se oko 14 % izdataka njihovih kućanstava troši na hranu; |
| --- | --- |

V.

budući da funkcioniranje lanca opskrbe hranom utječe na svakodnevicu građana EU-a s obzirom na to da se oko 14 % izdataka njihovih kućanstava troši na hranu;

| W. | budući da lanac opskrbe hranom čine mnogi subjekti, uključujući proizvođače, trgovce na malo i posrednike, te da se nepoštene trgovačke prakse mogu manifestirati na različitim razinama lanca; |
| --- | --- |

W.

budući da lanac opskrbe hranom čine mnogi subjekti, uključujući proizvođače, trgovce na malo i posrednike, te da se nepoštene trgovačke prakse mogu manifestirati na različitim razinama lanca;

| X. | budući da „čimbenik straha” znači da se mali dobavljači neće moći na djelotvoran način koristiti svojim pravom, ako se ono uvede, da se obrate sudu te da će se prije opredijeliti za druge, jeftinije i pristupačne mehanizme kao što je na primjer mirenje uz sudjelovanje neovisnog arbitra; |
| --- | --- |

X.

budući da „čimbenik straha” znači da se mali dobavljači neće moći na djelotvoran način koristiti svojim pravom, ako se ono uvede, da se obrate sudu te da će se prije opredijeliti za druge, jeftinije i pristupačne mehanizme kao što je na primjer mirenje uz sudjelovanje neovisnog arbitra;

| Y. | budući da Inicijativa za opskrbni lanac ima velika ograničenja, poput činjenice da ne postoje kazne za neispunjavanje obveza i nemogućnosti ulaganja povjerljivih pritužbi, zbog kojih ona ne može biti djelotvorno sredstvo u borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

Y.

budući da Inicijativa za opskrbni lanac ima velika ograničenja, poput činjenice da ne postoje kazne za neispunjavanje obveza i nemogućnosti ulaganja povjerljivih pritužbi, zbog kojih ona ne može biti djelotvorno sredstvo u borbi protiv nepoštenih trgovačkih praksi;

| 1. | pozdravlja korake koje je Komisija dosad poduzela u cilju borbe protiv nepoštenih trgovačkih praksi kako bi osigurala uravnoteženije tržište i kako bi se prevladala trenutačna fragmentiranost do koje dolazi zbog različitih nacionalnih pristupa rješavanju problema nepoštenih trgovačkih praksi u EU-u, no ističe da ti koraci nisu dovoljni kako bi se suzbile nepoštene trgovačke prakse; pozdravlja gore navedeno izvješće Komisije od 29. siječnja 2016. kao i dugo očekivanu popratnu studiju o nadzoru provedbe načela dobre prakse u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom, no prima na znanje i zaključke iz tog izvješća kojima se ne otvara put stvaranju zajedničkog okvira za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi na razini EU-a; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja korake koje je Komisija dosad poduzela u cilju borbe protiv nepoštenih trgovačkih praksi kako bi osigurala uravnoteženije tržište i kako bi se prevladala trenutačna fragmentiranost do koje dolazi zbog različitih nacionalnih pristupa rješavanju problema nepoštenih trgovačkih praksi u EU-u, no ističe da ti koraci nisu dovoljni kako bi se suzbile nepoštene trgovačke prakse; pozdravlja gore navedeno izvješće Komisije od 29. siječnja 2016. kao i dugo očekivanu popratnu studiju o nadzoru provedbe načela dobre prakse u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom, no prima na znanje i zaključke iz tog izvješća kojima se ne otvara put stvaranju zajedničkog okvira za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi na razini EU-a;

| 2. | pozdravlja korake koje je poduzeo Forum na visokoj razini za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom i uspostavljanje platforme stručnjaka za prakse među poduzećima koji su sastavili popis, opis i ocjene trgovačkih praksi koje se mogu okarakterizirati kao posebno nepravedne; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja korake koje je poduzeo Forum na visokoj razini za bolje funkcioniranje lanca opskrbe hranom i uspostavljanje platforme stručnjaka za prakse među poduzećima koji su sastavili popis, opis i ocjene trgovačkih praksi koje se mogu okarakterizirati kao posebno nepravedne;

| 3. | uzima u obzir uspostavu i razvoj Inicijative za opskrbni lanac koja ima važnu ulogu u promicanju kulturne promjene i poboljšanja poslovne etike i koja je dovela do usvajanja niza načela dobre prakse za vertikalne odnose u lancu opskrbe hranom te dobrovoljnog okvira za provedbu tih načela, u kojem već u drugoj godini njegova postojanja sudjeluje preko tisuću poduzeća iz cijelog EU-a, a većim dijelom su to mala i srednja poduzeća; pozdravlja dosad ostvareni napredak i smatra da bi se naporima za promicanje poštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom trebao postići stvaran učinak, no da se oni trenutačno ne mogu smatrati dostatnima za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom; ipak ističe da se učinkovitost Inicijative za opskrbni lanac, prepoznata i u nedavnom izvješću Komisije i u vanjskoj procjeni, umanjuje brojnim nedostacima kao što su problemi s upravljanjem, ograničena transparentnost, manjak mjera provedbe zakona i kazni, manjak učinkovitih mjera protiv nepoštenih trgovačkih praksi te činjenica da se individualne anonimne pritužbe potencijalnih žrtava nepoštenih trgovačkih praksi, kao ni samoinicijativne istrage nezavisnih tijela, ne uzimaju u obzir, što dovodi do podzastupljenosti prije svega malih i srednjih poduzeća i poljoprivrednika koji bi mogli smatrati da Inicijativa za opskrbni lanac nije prikladna za ispunjavanje svoje svrhe; preporučuje da se slične inicijative lanca opskrbe uvedu i u drugim relevantnim neprehrambenim sektorima; |
| --- | --- |

3.

uzima u obzir uspostavu i razvoj Inicijative za opskrbni lanac koja ima važnu ulogu u promicanju kulturne promjene i poboljšanja poslovne etike i koja je dovela do usvajanja niza načela dobre prakse za vertikalne odnose u lancu opskrbe hranom te dobrovoljnog okvira za provedbu tih načela, u kojem već u drugoj godini njegova postojanja sudjeluje preko tisuću poduzeća iz cijelog EU-a, a većim dijelom su to mala i srednja poduzeća; pozdravlja dosad ostvareni napredak i smatra da bi se naporima za promicanje poštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom trebao postići stvaran učinak, no da se oni trenutačno ne mogu smatrati dostatnima za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom; ipak ističe da se učinkovitost Inicijative za opskrbni lanac, prepoznata i u nedavnom izvješću Komisije i u vanjskoj procjeni, umanjuje brojnim nedostacima kao što su problemi s upravljanjem, ograničena transparentnost, manjak mjera provedbe zakona i kazni, manjak učinkovitih mjera protiv nepoštenih trgovačkih praksi te činjenica da se individualne anonimne pritužbe potencijalnih žrtava nepoštenih trgovačkih praksi, kao ni samoinicijativne istrage nezavisnih tijela, ne uzimaju u obzir, što dovodi do podzastupljenosti prije svega malih i srednjih poduzeća i poljoprivrednika koji bi mogli smatrati da Inicijativa za opskrbni lanac nije prikladna za ispunjavanje svoje svrhe; preporučuje da se slične inicijative lanca opskrbe uvedu i u drugim relevantnim neprehrambenim sektorima;

| 4. | no žali zbog toga što mogućnosti za rješavanje sporova koje se promiču Inicijativom za opskrbni lanac još nisu iskušane u praksi, što znači da se procjena njihove djelotvornosti temelji na teoretskoj procjeni; zabrinut je zbog toga što nijedan konkretan slučaj nije ispitan kako bi se procijenila uloga Inicijative za opskrbni lanac u rješavanju problema nepoštenih trgovačkih praksi, kao i zbog toga što nije provedena detaljnija analiza u pogledu prikupljanja podataka o zaprimljenim i riješenim pritužbama; smatra da se zbog toga što nije provedena takva detaljna procjena otežava sveukupna procjena Inicijative; razočaran je izjavom iz gore spomenute studije Aretéa o učinkovitosti Inicijative za opskrbni lanac da se „dosadašnja postignuća Inicijative za opskrbni lanac mogu činiti veoma skromnima ako se uspoređuju sa stvarnom ili percipiranom veličinom i ozbiljnošću problema nepoštenih trgovačkih praksi”; |
| --- | --- |

4.

no žali zbog toga što mogućnosti za rješavanje sporova koje se promiču Inicijativom za opskrbni lanac još nisu iskušane u praksi, što znači da se procjena njihove djelotvornosti temelji na teoretskoj procjeni; zabrinut je zbog toga što nijedan konkretan slučaj nije ispitan kako bi se procijenila uloga Inicijative za opskrbni lanac u rješavanju problema nepoštenih trgovačkih praksi, kao i zbog toga što nije provedena detaljnija analiza u pogledu prikupljanja podataka o zaprimljenim i riješenim pritužbama; smatra da se zbog toga što nije provedena takva detaljna procjena otežava sveukupna procjena Inicijative; razočaran je izjavom iz gore spomenute studije Aretéa o učinkovitosti Inicijative za opskrbni lanac da se „dosadašnja postignuća Inicijative za opskrbni lanac mogu činiti veoma skromnima ako se uspoređuju sa stvarnom ili percipiranom veličinom i ozbiljnošću problema nepoštenih trgovačkih praksi”;

| 5. | prima na znanje da su u okviru Inicijative za opskrbni lanac uspostavljene nacionalne platforme organizacija i poduzeća koji sudjeluju u lancu opskrbe hranom u svrhu poticanja dijaloga, promicanja uvođenja i razmjene poštenih trgovačkih praksi i nastojanja da se okončaju nepoštene trgovačke prakse, no postavlja pitanje jesu li one zaista učinkovite; ipak, ističe da neke nacionalne platforme nisu ispunile te ciljeve te su, kao na primjer u slučaju Finske, poljoprivrednici napustili platformu; odlučuje potaknuti i stimulirati države članice da s pomoću odgovarajućih instrumenata temeljitije istraže pritužbe ili nesukladnosti na koje im ukažu te nacionalne platforme; |
| --- | --- |

5.

prima na znanje da su u okviru Inicijative za opskrbni lanac uspostavljene nacionalne platforme organizacija i poduzeća koji sudjeluju u lancu opskrbe hranom u svrhu poticanja dijaloga, promicanja uvođenja i razmjene poštenih trgovačkih praksi i nastojanja da se okončaju nepoštene trgovačke prakse, no postavlja pitanje jesu li one zaista učinkovite; ipak, ističe da neke nacionalne platforme nisu ispunile te ciljeve te su, kao na primjer u slučaju Finske, poljoprivrednici napustili platformu; odlučuje potaknuti i stimulirati države članice da s pomoću odgovarajućih instrumenata temeljitije istraže pritužbe ili nesukladnosti na koje im ukažu te nacionalne platforme;

| 6. | smatra da je potrebno proširiti načela dobre prakse i popis primjera poštenih i nepoštenih praksi u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom te da ih treba učinkovito primjenjivati; |
| --- | --- |

6.

smatra da je potrebno proširiti načela dobre prakse i popis primjera poštenih i nepoštenih praksi u vertikalnim odnosima u lancu opskrbe hranom te da ih treba učinkovito primjenjivati;

| 7. | pozdravlja studiju o izboru i inovacijama u sektoru maloprodaje koju Komisija trenutačno provodi; smatra da bi ona trebala biti ključna za pojašnjavanje razvoja izbora i inovacija i poticaja za iste na razini cjelokupnog tržišta; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja studiju o izboru i inovacijama u sektoru maloprodaje koju Komisija trenutačno provodi; smatra da bi ona trebala biti ključna za pojašnjavanje razvoja izbora i inovacija i poticaja za iste na razini cjelokupnog tržišta;

| 8. | pozdravlja razvoj alternativnih i neformalnih mehanizama za rješavanje sporova i pravnu zaštitu, posebice pomoću posredovanja i prijateljskih sporazuma; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja razvoj alternativnih i neformalnih mehanizama za rješavanje sporova i pravnu zaštitu, posebice pomoću posredovanja i prijateljskih sporazuma;

| 9. | napominje da je, ako postoje nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom, to protivno osnovnim pravnim načelima; |
| --- | --- |

9.

napominje da je, ako postoje nepoštene trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom, to protivno osnovnim pravnim načelima;

| 10. | osuđuje prakse kojima se iskorištava neravnoteža pregovaračke moći među gospodarskim subjektima i koje imaju nepovoljan učinak na ugovornu slobodu; |
| --- | --- |

10.

osuđuje prakse kojima se iskorištava neravnoteža pregovaračke moći među gospodarskim subjektima i koje imaju nepovoljan učinak na ugovornu slobodu;

| 11. | ističe da kad strane koje su u boljem pregovaračkom položaju nametnu nepoštene trgovačke prakse, one negativno utječu na cijeli lanac opskrbe hranom, uključujući i zapošljavanje, na uštrb izbora za potrošače, kvalitete, raznolikosti i inovativnosti proizvoda u ponudi; naglašava da takve prakse mogu ograničiti konkurentnost poduzeća i ulaganja te dovesti poduzeća u situaciju da štede na uštrb plaća, radnih uvjeta ili kvalitete sirovina; |
| --- | --- |

11.

ističe da kad strane koje su u boljem pregovaračkom položaju nametnu nepoštene trgovačke prakse, one negativno utječu na cijeli lanac opskrbe hranom, uključujući i zapošljavanje, na uštrb izbora za potrošače, kvalitete, raznolikosti i inovativnosti proizvoda u ponudi; naglašava da takve prakse mogu ograničiti konkurentnost poduzeća i ulaganja te dovesti poduzeća u situaciju da štede na uštrb plaća, radnih uvjeta ili kvalitete sirovina;

| 12. | ponavlja da su slobodno i pošteno tržišno natjecanje, uravnoteženi odnosi svih aktera, sloboda ugovaranja i snažna i djelotvorna primjena relevantnog zakonodavstva – zahvaljujući kojima je moguće zaštiti sve gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom neovisno o njihovom zemljopisnom položaju – od ključne važnosti za pravilno funkcioniranje lanca opskrbe hranom i jamčenje sigurnosti opskrbe hranom; |
| --- | --- |

12.

ponavlja da su slobodno i pošteno tržišno natjecanje, uravnoteženi odnosi svih aktera, sloboda ugovaranja i snažna i djelotvorna primjena relevantnog zakonodavstva – zahvaljujući kojima je moguće zaštiti sve gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom neovisno o njihovom zemljopisnom položaju – od ključne važnosti za pravilno funkcioniranje lanca opskrbe hranom i jamčenje sigurnosti opskrbe hranom;

| 13. | ističe potrebu za izgradnjom uzajamnog povjerenja među partnerima u lancu opskrbe koje će se zasnivati na načelu slobode ugovaranja i odnosima na obostranu korist; naglašava da jake ugovorne strane imaju korporativnu socijalnu odgovornost da ograniče svoj položaj tijekom pregovora te da zajedno sa slabijom stranom rade na pronalasku rješenja koje bi bilo na obostranu korist; |
| --- | --- |

13.

ističe potrebu za izgradnjom uzajamnog povjerenja među partnerima u lancu opskrbe koje će se zasnivati na načelu slobode ugovaranja i odnosima na obostranu korist; naglašava da jake ugovorne strane imaju korporativnu socijalnu odgovornost da ograniče svoj položaj tijekom pregovora te da zajedno sa slabijom stranom rade na pronalasku rješenja koje bi bilo na obostranu korist;

| 14. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u svojoj Zelenoj knjizi od 31. siječnja 2013. ustvrdila da ne postoji prava ugovorna sloboda ako je pregovaračka moć strana vidljivo različita; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja činjenicu da je Komisija u svojoj Zelenoj knjizi od 31. siječnja 2013. ustvrdila da ne postoji prava ugovorna sloboda ako je pregovaračka moć strana vidljivo različita;

| 15. | uviđa da su nepoštene trgovačke prakse uglavnom prouzročene neravnotežom u dohocima i moći u lancu opskrbe hranom te naglašava da se za njih hitno moraju pronaći rješenja kako bi se poboljšalo stanje poljoprivrednika u prehrambenom sektoru; napominje da prodaja po cijenama nižima od troškova proizvodnje i ozbiljna zlouporaba osnovnih poljoprivrednih namirnica, kao što su mliječni proizvodi te voće i povrće, koje veliki maloprodajni lanci prodaju po preniskim cijenama kako bi privukli kupce, predstavljaju opasnost za dugoročnu održivost proizvodnje tih namirnica u EU-u; pozdravlja napore, poput inicijative Tierwohl u Njemačkoj, čiji je cilj pomoći poljoprivrednicima da se natječu na temelju odlika svojih proizvoda; |
| --- | --- |

15.

uviđa da su nepoštene trgovačke prakse uglavnom prouzročene neravnotežom u dohocima i moći u lancu opskrbe hranom te naglašava da se za njih hitno moraju pronaći rješenja kako bi se poboljšalo stanje poljoprivrednika u prehrambenom sektoru; napominje da prodaja po cijenama nižima od troškova proizvodnje i ozbiljna zlouporaba osnovnih poljoprivrednih namirnica, kao što su mliječni proizvodi te voće i povrće, koje veliki maloprodajni lanci prodaju po preniskim cijenama kako bi privukli kupce, predstavljaju opasnost za dugoročnu održivost proizvodnje tih namirnica u EU-u; pozdravlja napore, poput inicijative Tierwohl u Njemačkoj, čiji je cilj pomoći poljoprivrednicima da se natječu na temelju odlika svojih proizvoda;

| 16. | ističe kako nepoštene trgovačke prakse imaju ozbiljne negativne posljedice za poljoprivrednike, poput smanjene dobiti, troškova koji su viši no što je predviđeno, prekomjerne proizvodnje i rasipanja hrane te poteškoća u financijskom planiranju; ističe kako te negativne posljedice u konačnici smanjuju izbor potrošača; |
| --- | --- |

16.

ističe kako nepoštene trgovačke prakse imaju ozbiljne negativne posljedice za poljoprivrednike, poput smanjene dobiti, troškova koji su viši no što je predviđeno, prekomjerne proizvodnje i rasipanja hrane te poteškoća u financijskom planiranju; ističe kako te negativne posljedice u konačnici smanjuju izbor potrošača;

| 17. | dovodi u pitanje nepokolebljivu potporu Inicijativi za opskrbni lanac koju je Komisija izrazila u svojem izvješću s obzirom na ograničenja te inicijative; ponavlja da poljoprivrednici nerado sudjeluju u toj inicijativi zbog nedostatka povjerenja, ograničavanja anonimnih pritužbi, manjka zakonskih ovlasti, nemogućnosti provođenja djelotvornih sankcija, nepostojanja odgovarajućih mehanizama za suzbijanje evidentiranih nepoštenih trgovačkih praksi te zabrinutosti oko neravnoteža u provedbenim mehanizmima, a ti faktori još nisu na primjeren način uvaženi; žali zbog toga što Komisija ne želi zajamčiti anonimnost i prikladne sankcije; |
| --- | --- |

17.

dovodi u pitanje nepokolebljivu potporu Inicijativi za opskrbni lanac koju je Komisija izrazila u svojem izvješću s obzirom na ograničenja te inicijative; ponavlja da poljoprivrednici nerado sudjeluju u toj inicijativi zbog nedostatka povjerenja, ograničavanja anonimnih pritužbi, manjka zakonskih ovlasti, nemogućnosti provođenja djelotvornih sankcija, nepostojanja odgovarajućih mehanizama za suzbijanje evidentiranih nepoštenih trgovačkih praksi te zabrinutosti oko neravnoteža u provedbenim mehanizmima, a ti faktori još nisu na primjeren način uvaženi; žali zbog toga što Komisija ne želi zajamčiti anonimnost i prikladne sankcije;

| 18. | smatra da bi trebalo nastaviti razvijati i promicati Inicijativu lanca opskrbe i druge dobrovoljne sustave na nacionalnoj razini i na razini EU-a (pravila dobre prakse, dobrovoljne mehanizme rješavanja sporova) kao dodatak djelotvornim i pouzdanim provedbenim mehanizmima na razini država članica kojima će se zajamčiti mogućnost anonimnog ulaganja pritužbi i uspostava sankcija odvraćajućeg učinka, kao i koordinaciju na razini EU-a; potiče proizvođače i trgovce, pa i udruge poljoprivrednika, da se uključe u takve inicijative; smatra da bi takve inicijative trebale biti dostupne svim dobavljačima koje ne brine anonimnost te da bi se mogle razviti u korisne platforme za obrazovanje i razmjenu najboljih praksi; prima na znanje da je Komisija u svojem nedavnom izvješću izjavila da se Inicijativa za opskrbni lanac mora poboljšati, posebno na način da se uzmu u obzir povjerljive pritužbe i u pogledu dodjeljivanja ovlasti za istragu i sankcioniranje nezavisnim tijelima; |
| --- | --- |

18.

smatra da bi trebalo nastaviti razvijati i promicati Inicijativu lanca opskrbe i druge dobrovoljne sustave na nacionalnoj razini i na razini EU-a (pravila dobre prakse, dobrovoljne mehanizme rješavanja sporova) kao dodatak djelotvornim i pouzdanim provedbenim mehanizmima na razini država članica kojima će se zajamčiti mogućnost anonimnog ulaganja pritužbi i uspostava sankcija odvraćajućeg učinka, kao i koordinaciju na razini EU-a; potiče proizvođače i trgovce, pa i udruge poljoprivrednika, da se uključe u takve inicijative; smatra da bi takve inicijative trebale biti dostupne svim dobavljačima koje ne brine anonimnost te da bi se mogle razviti u korisne platforme za obrazovanje i razmjenu najboljih praksi; prima na znanje da je Komisija u svojem nedavnom izvješću izjavila da se Inicijativa za opskrbni lanac mora poboljšati, posebno na način da se uzmu u obzir povjerljive pritužbe i u pogledu dodjeljivanja ovlasti za istragu i sankcioniranje nezavisnim tijelima;

| 19. | poziva Komisiju da poduzme mjere kojima će zajamčiti djelotvorne provedbene mehanizme, kao što je na primjer razvoj i koordinacija mreže nacionalnih tijela koja se međusobno priznaju na razini EU-a; u tom kontekstu ističe da bi se na razini EU-a mogao slijediti model arbitra za prehrambeni kodeks iz Ujedinjenje Kraljevine, što bi moglo poslužiti kao učinkovito sredstvo za odvraćanje od nepoštenih trgovačkih praksi i pomoći pri eliminaciji „čimbenika straha”; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisiju da poduzme mjere kojima će zajamčiti djelotvorne provedbene mehanizme, kao što je na primjer razvoj i koordinacija mreže nacionalnih tijela koja se međusobno priznaju na razini EU-a; u tom kontekstu ističe da bi se na razini EU-a mogao slijediti model arbitra za prehrambeni kodeks iz Ujedinjenje Kraljevine, što bi moglo poslužiti kao učinkovito sredstvo za odvraćanje od nepoštenih trgovačkih praksi i pomoći pri eliminaciji „čimbenika straha”;

| 20. | pozdravlja nedavnu mjeru Inicijative za prehrambeni lanac zahvaljujući kojoj se pojednostavnjuje postupak za uključivanje malih i srednjih poduzeća u tu inicijativu; prima na znanje da se broj registriranih malih i srednjih poduzeća povećao; ipak, ističe da se Inicijativa za opskrbni lanac mora dalje jačati nizom mjera koje je Komisija odredila u svojem izvješću od 29. siječnja 2016., a čiji napredak Komisija mora pratiti u cilju:






  — | ulaganja više napora u promidžbu inicijative i povećanja osviještenosti o Inicijativi za opskrbni lanac, posebno među malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- | --- |

20.

pozdravlja nedavnu mjeru Inicijative za prehrambeni lanac zahvaljujući kojoj se pojednostavnjuje postupak za uključivanje malih i srednjih poduzeća u tu inicijativu; prima na znanje da se broj registriranih malih i srednjih poduzeća povećao; ipak, ističe da se Inicijativa za opskrbni lanac mora dalje jačati nizom mjera koje je Komisija odredila u svojem izvješću od 29. siječnja 2016., a čiji napredak Komisija mora pratiti u cilju:

—

ulaganja više napora u promidžbu inicijative i povećanja osviještenosti o Inicijativi za opskrbni lanac, posebno među malim i srednjim poduzećima;

| — | jamčenja nepristranosti upravljačke strukture, primjerice imenovanjem neovisnog predsjedatelja koji ne pripada ni jednoj skupini dionika; |
| --- | --- |

—

jamčenja nepristranosti upravljačke strukture, primjerice imenovanjem neovisnog predsjedatelja koji ne pripada ni jednoj skupini dionika;

| — | omogućavanja navodnim žrtvama nepoštene trgovačke prakse da podnesu pritužbu na povjerljiv način; |
| --- | --- |

—

omogućavanja navodnim žrtvama nepoštene trgovačke prakse da podnesu pritužbu na povjerljiv način;

| — | poboljšanja internih postupaka radi provjere pridržavaju li se pojedini subjekti svojih obveza u okviru procesa i radi praćenja nastanka bilateralnih sporova i njihovih rezultata na povjerljiv način; |
| --- | --- |

—

poboljšanja internih postupaka radi provjere pridržavaju li se pojedini subjekti svojih obveza u okviru procesa i radi praćenja nastanka bilateralnih sporova i njihovih rezultata na povjerljiv način;

| 21. | Prima na znanje opasku Komisije da predstavnici poljoprivrednika još nisu odlučili pridružiti se Inicijativi za opskrbni lanac jer se prema njihovu mišljenju tom inicijativom ne jamči dostatna povjerljivost u pogledu pritužbi i zbog manjka zakonskih ovlasti za neovisne istrage i djelotvorne kazne, kao i zbog manjka mehanizama za suzbijanje temeljito evidentiranih nepoštenih trgovačkih praksi te zbog toga što njihova zabrinutost oko neravnoteže u provedbenim mehanizmima nije na prikladan način uvažena; smatra da je sudjelovanje poljoprivrednika ključno i da činjenica da ih sudjeluje sve manje ne proizlazi iz nedovoljne obaviještenosti, već iz manjka povjerenja u trenutačne postupke Inicijative za opskrbni lanac i upravljanje njome; stoga predlaže da se funkcioniranje Inicijative za opskrbni lanac poboljša, među ostalim neovisnim upravljanjem, povjerljivošću i anonimnošću te djelotvornom provedbom i metodama odvraćanja čime bi se u prvom koraku mogao povećati interes poljoprivrednika, a time i njihovo sudjelovanje; |
| --- | --- |

21.

Prima na znanje opasku Komisije da predstavnici poljoprivrednika još nisu odlučili pridružiti se Inicijativi za opskrbni lanac jer se prema njihovu mišljenju tom inicijativom ne jamči dostatna povjerljivost u pogledu pritužbi i zbog manjka zakonskih ovlasti za neovisne istrage i djelotvorne kazne, kao i zbog manjka mehanizama za suzbijanje temeljito evidentiranih nepoštenih trgovačkih praksi te zbog toga što njihova zabrinutost oko neravnoteže u provedbenim mehanizmima nije na prikladan način uvažena; smatra da je sudjelovanje poljoprivrednika ključno i da činjenica da ih sudjeluje sve manje ne proizlazi iz nedovoljne obaviještenosti, već iz manjka povjerenja u trenutačne postupke Inicijative za opskrbni lanac i upravljanje njome; stoga predlaže da se funkcioniranje Inicijative za opskrbni lanac poboljša, među ostalim neovisnim upravljanjem, povjerljivošću i anonimnošću te djelotvornom provedbom i metodama odvraćanja čime bi se u prvom koraku mogao povećati interes poljoprivrednika, a time i njihovo sudjelovanje;

| 22. | poziva Komisiju i države članice da potaknu proizvođače da se pridruže organizacijama proizvođača i udrugama organizacija proizvođača i olakšaju im to pridruženje kako bi im se povećala pregovaračka moć i poboljšao položaj u lancu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisiju i države članice da potaknu proizvođače da se pridruže organizacijama proizvođača i udrugama organizacija proizvođača i olakšaju im to pridruženje kako bi im se povećala pregovaračka moć i poboljšao položaj u lancu opskrbe hranom;

| 23. | ipak priznaje da dobrovoljni i samoregulatorni sustavi mogu poslužiti kao isplativi mehanizmi za jamčenje poštenog tržišnog poslovanja, rješavanje sporova i zaustavljanja nepoštenih trgovačkih praksi, ako se koriste u kombinaciji s djelotvornim provedbenim mehanizmima; no ističe da takvi sustavi zasada ne daju dovoljno rezultata zbog manjka ispravne provedbe, podzastupljenosti poljoprivrednika, nepristranih struktura upravljanja, sukoba interesa među uključenim stranama, mehanizama za rješavanje sukoba koji ne odražavaju „čimbenik straha” u dobavljača te zbog činjenice da se ne primjenjuju na cijeli lanac opskrbe; poziva Komisiju da nastavi podržavati razmjenu najboljih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

23.

ipak priznaje da dobrovoljni i samoregulatorni sustavi mogu poslužiti kao isplativi mehanizmi za jamčenje poštenog tržišnog poslovanja, rješavanje sporova i zaustavljanja nepoštenih trgovačkih praksi, ako se koriste u kombinaciji s djelotvornim provedbenim mehanizmima; no ističe da takvi sustavi zasada ne daju dovoljno rezultata zbog manjka ispravne provedbe, podzastupljenosti poljoprivrednika, nepristranih struktura upravljanja, sukoba interesa među uključenim stranama, mehanizama za rješavanje sukoba koji ne odražavaju „čimbenik straha” u dobavljača te zbog činjenice da se ne primjenjuju na cijeli lanac opskrbe; poziva Komisiju da nastavi podržavati razmjenu najboljih praksi među državama članicama;

| 24. | prima na znanje da već postoji zakonodavstvo na europskoj razini čiji je cilj suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi u odnosima između poduzeća i potrošača (Direktiva 2005/29/EZ), no podsjeća na nedostatak zakonodavstva na europskoj razini koje bi bilo usmjereno na suzbijanje nepoštenih praksi između različitih subjekata u lancu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje da već postoji zakonodavstvo na europskoj razini čiji je cilj suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi u odnosima između poduzeća i potrošača (Direktiva 2005/29/EZ), no podsjeća na nedostatak zakonodavstva na europskoj razini koje bi bilo usmjereno na suzbijanje nepoštenih praksi između različitih subjekata u lancu opskrbe hranom;

| 25. | ističe da se svaka ozbiljna analiza nepoštenih trgovačkih praksi treba temeljiti na novoj gospodarskoj paradigmi koja se pojavila posljednjih godina: kod velikih maloprodajnih lanaca je pristup prodajnim mjestima predmet oštrog tržišnog natjecanja pod kontrolom supermarketa; ističe da su neka od nadležnih tijela za tržišno natjecanje utvrdila postojanje određenih praksi kojima se prekomjerni rizici prenose na dobavljače i kojima bi se mogla smanjiti njihova konkurentnost; ističe da su ta tijela zaključila i da se vlastitim robnim markama uvodi dimenzija horizontalnog tržišnog natjecanja u odnosu na industrijske robne marke te da toj dimenziji nije posvećeno dovoljno pozornosti; |
| --- | --- |

25.

ističe da se svaka ozbiljna analiza nepoštenih trgovačkih praksi treba temeljiti na novoj gospodarskoj paradigmi koja se pojavila posljednjih godina: kod velikih maloprodajnih lanaca je pristup prodajnim mjestima predmet oštrog tržišnog natjecanja pod kontrolom supermarketa; ističe da su neka od nadležnih tijela za tržišno natjecanje utvrdila postojanje određenih praksi kojima se prekomjerni rizici prenose na dobavljače i kojima bi se mogla smanjiti njihova konkurentnost; ističe da su ta tijela zaključila i da se vlastitim robnim markama uvodi dimenzija horizontalnog tržišnog natjecanja u odnosu na industrijske robne marke te da toj dimenziji nije posvećeno dovoljno pozornosti;

| 26. | naglašava da će mjere za suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi pomoći da se zajamči ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i da se razvije prekogranična trgovina u EU-u i s trećim zemljama; ističe da se zbog fragmentiranosti tržišta i različitosti nacionalnih zakona o nepoštenim trgovačkim praksama subjekti u opskrbnom lancu izlažu različitim tržišnim uvjetima što može dovesti do prakse traženja najpovoljnijeg pravnog sustava („forum shopping”), koja pak može dovesti do regulatorne nesigurnosti; |
| --- | --- |

26.

naglašava da će mjere za suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi pomoći da se zajamči ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i da se razvije prekogranična trgovina u EU-u i s trećim zemljama; ističe da se zbog fragmentiranosti tržišta i različitosti nacionalnih zakona o nepoštenim trgovačkim praksama subjekti u opskrbnom lancu izlažu različitim tržišnim uvjetima što može dovesti do prakse traženja najpovoljnijeg pravnog sustava („forum shopping”), koja pak može dovesti do regulatorne nesigurnosti;

| 27. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i dosljedno primjenjuju pravo tržišnog natjecanja, pravila o nepoštenom tržišnom natjecanju i protumonopolna pravila te osobito da strogo kažnjavaju zloupotrebu dominantnog položaja u lancu opskrbe hranom; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i dosljedno primjenjuju pravo tržišnog natjecanja, pravila o nepoštenom tržišnom natjecanju i protumonopolna pravila te osobito da strogo kažnjavaju zloupotrebu dominantnog položaja u lancu opskrbe hranom;

| 28. | smatra kako je nužno zajamčiti da se pravom EU-a o tržišnom natjecanju u obzir uzimaju osobitosti poljoprivrede i da ono bude na dobrobit proizvođača, ali i potrošača, koji imaju važnu ulogu u lancu opskrbe; smatra da se pravom EU-a o tržišnom natjecanju moraju stvoriti uvjeti za učinkovitije tržište koje će potrošačima omogućiti pristup širokom spektru kvalitetnih proizvoda po konkurentnim cijenama, ali i potaknuti primarne proizvođače da ulažu i inoviraju bez opasnosti da ih nepoštene trgovačke prakse istisnu s tržišta; |
| --- | --- |

28.

smatra kako je nužno zajamčiti da se pravom EU-a o tržišnom natjecanju u obzir uzimaju osobitosti poljoprivrede i da ono bude na dobrobit proizvođača, ali i potrošača, koji imaju važnu ulogu u lancu opskrbe; smatra da se pravom EU-a o tržišnom natjecanju moraju stvoriti uvjeti za učinkovitije tržište koje će potrošačima omogućiti pristup širokom spektru kvalitetnih proizvoda po konkurentnim cijenama, ali i potaknuti primarne proizvođače da ulažu i inoviraju bez opasnosti da ih nepoštene trgovačke prakse istisnu s tržišta;

| 29. | napominje da iako proizvodi vlastitih robnih marki potrošačima mogu pružiti veću vrijednost i izbor te više proizvoda poštene trgovine, oni također predstavljaju srednjoročni i dugoročni strateški problem jer u odnosu na industrijske marke uvode horizontalnu dimenziju tržišnog natjecanja koja ranije nije postojala i kojom se trgovce na malo stavlja u nepošten i nekonkurentan položaj s obzirom na to da oni postaju i kupci i konkurenti; skreće pozornost na postojanje „praga rizika” iznad kojeg bi prodor vlastitih robnih marki na tržište u pojedinim kategorijama proizvoda mogao uzrokovati pretvaranje trenutačnih pozitivnih učinaka robnih marki u negativne, čime se mnoga poduzeća odvraća od rada na inovacijama; stoga inzistira na tome da Komisija i tijela nadležna za tržišno natjecanje pitanju vlastitih robnih marki trebaju posvetiti posebnu pozornost, posebno u pogledu potrebe da se procijene potencijalne dugoročne posljedice za lanac opskrbe hranom i položaj poljoprivrednika u njemu, imajući pritom na umu da se navike potrošača razlikuju među državama članicama; |
| --- | --- |

29.

napominje da iako proizvodi vlastitih robnih marki potrošačima mogu pružiti veću vrijednost i izbor te više proizvoda poštene trgovine, oni također predstavljaju srednjoročni i dugoročni strateški problem jer u odnosu na industrijske marke uvode horizontalnu dimenziju tržišnog natjecanja koja ranije nije postojala i kojom se trgovce na malo stavlja u nepošten i nekonkurentan položaj s obzirom na to da oni postaju i kupci i konkurenti; skreće pozornost na postojanje „praga rizika” iznad kojeg bi prodor vlastitih robnih marki na tržište u pojedinim kategorijama proizvoda mogao uzrokovati pretvaranje trenutačnih pozitivnih učinaka robnih marki u negativne, čime se mnoga poduzeća odvraća od rada na inovacijama; stoga inzistira na tome da Komisija i tijela nadležna za tržišno natjecanje pitanju vlastitih robnih marki trebaju posvetiti posebnu pozornost, posebno u pogledu potrebe da se procijene potencijalne dugoročne posljedice za lanac opskrbe hranom i položaj poljoprivrednika u njemu, imajući pritom na umu da se navike potrošača razlikuju među državama članicama;

| 30. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i dosljedno primjenjuju Direktivu 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja isplata u poslovnim transakcijama kako bi poduzeća namirila svoje vjerovnike u roku od 60 dana ili, u protivnom, morala platiti kamate i podmiriti razumne troškove povrata iznosa koje snosi vjerovnik; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti i dosljedno primjenjuju Direktivu 2011/7/EU o borbi protiv kašnjenja isplata u poslovnim transakcijama kako bi poduzeća namirila svoje vjerovnike u roku od 60 dana ili, u protivnom, morala platiti kamate i podmiriti razumne troškove povrata iznosa koje snosi vjerovnik;

| 31. | poziva Komisiju da podnese prijedlog ili više prijedloga za okvir kojim će se utvrditi opća načela na razini EU-a, uzimajući na primjeren način u obzir nacionalne okolnosti i najbolje prakse za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi u cijelom lancu opskrbe hranom, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti tržišnog natjecanja u svim državama članicama zahvaljujući kojima će tržišta moći ispravno funkcionirati, a proizvođači, dobavljači i distributeri hrane održavati transparentne odnose; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisiju da podnese prijedlog ili više prijedloga za okvir kojim će se utvrditi opća načela na razini EU-a, uzimajući na primjeren način u obzir nacionalne okolnosti i najbolje prakse za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi u cijelom lancu opskrbe hranom, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti tržišnog natjecanja u svim državama članicama zahvaljujući kojima će tržišta moći ispravno funkcionirati, a proizvođači, dobavljači i distributeri hrane održavati transparentne odnose;

| 32. | čvrsto vjeruje da pri podnošenju prijedloga za takav okvir treba uzeti u obzir definiciju nepoštenih trgovačkih praksi koju su Komisija i relevantni dionici iznijeli u dokumentu „Vertikalni odnosi u lancu opskrbe hranom – načela dobre prakse” od 29. studenog 2011. (15), kao i otvoreni popis nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

32.

čvrsto vjeruje da pri podnošenju prijedloga za takav okvir treba uzeti u obzir definiciju nepoštenih trgovačkih praksi koju su Komisija i relevantni dionici iznijeli u dokumentu „Vertikalni odnosi u lancu opskrbe hranom – načela dobre prakse” od 29. studenog 2011. (15), kao i otvoreni popis nepoštenih trgovačkih praksi;

| 33. | nadalje, predlaže da se u sve buduće zakonodavne inicijative na ovom području uključe anonimnosti i povjerljivost; |
| --- | --- |

33.

nadalje, predlaže da se u sve buduće zakonodavne inicijative na ovom području uključe anonimnosti i povjerljivost;

| 34. | smatra da bi države članice trebale, ako to već nije slučaj, na nacionalnoj razini osnovati ili priznati javne agencije ili posebna tijela, kao što je arbitar, nadležne za provedbu mjera za suzbijanje nepoštenih praksi u lancu opskrbe hranom; smatra da takve javne agencije mogu olakšati provedbu, primjerice tako što će imati ovlast da pokreću i provode istraživanja na vlastitu inicijativu i na temelju neformalnih informacija ili pritužbi koje će se rješavati u povjerljivim uvjetima (čime će se prevladati čimbenik straha), te posredovati među uključenim stranama; ističe potrebu za uzajamnim priznavanjem i djelotvornom suradnjom nacionalnih tijela na razini EU-a kako bi se zajamčilo dijeljenje relevantnih informacija, posebice o dobrim praksama, i stručnih znanja o novim vrstama nepoštenih trgovačkih praksi, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi države članice trebale, ako to već nije slučaj, na nacionalnoj razini osnovati ili priznati javne agencije ili posebna tijela, kao što je arbitar, nadležne za provedbu mjera za suzbijanje nepoštenih praksi u lancu opskrbe hranom; smatra da takve javne agencije mogu olakšati provedbu, primjerice tako što će imati ovlast da pokreću i provode istraživanja na vlastitu inicijativu i na temelju neformalnih informacija ili pritužbi koje će se rješavati u povjerljivim uvjetima (čime će se prevladati čimbenik straha), te posredovati među uključenim stranama; ističe potrebu za uzajamnim priznavanjem i djelotvornom suradnjom nacionalnih tijela na razini EU-a kako bi se zajamčilo dijeljenje relevantnih informacija, posebice o dobrim praksama, i stručnih znanja o novim vrstama nepoštenih trgovačkih praksi, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti;

| 35. | poziva Komisiju, države članice i druge relevantne dionike da na osnovi izvješća Komisije jamčenjem anonimnosti pritužbi i uvođenjem učinkovitog sustava sankcija olakšaju uključivanje udruženja poljoprivrednika (uključujući organizacije proizvođača i njihova udruženja) u područje djelovanja nacionalnih provedbenih tijela koja upravljaju lancem opskrbe hranom; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju, države članice i druge relevantne dionike da na osnovi izvješća Komisije jamčenjem anonimnosti pritužbi i uvođenjem učinkovitog sustava sankcija olakšaju uključivanje udruženja poljoprivrednika (uključujući organizacije proizvođača i njihova udruženja) u područje djelovanja nacionalnih provedbenih tijela koja upravljaju lancem opskrbe hranom;

| 36. | smatra da je okvirno zakonodavstvo na razini EU-a potrebno kako bi se riješio problem nepoštenih trgovačkih praksi i kako bi se europskim poljoprivrednicima i potrošačima zajamčili pošteni uvjeti prodaje i kupnje; |
| --- | --- |

36.

smatra da je okvirno zakonodavstvo na razini EU-a potrebno kako bi se riješio problem nepoštenih trgovačkih praksi i kako bi se europskim poljoprivrednicima i potrošačima zajamčili pošteni uvjeti prodaje i kupnje;

| 37. | ističe da se europskim okvirnim zakonodavstvom ne smije smanjiti razina zaštite u državama koje su već donijele nacionalno zakonodavstvo o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi među poduzećima; |
| --- | --- |

37.

ističe da se europskim okvirnim zakonodavstvom ne smije smanjiti razina zaštite u državama koje su već donijele nacionalno zakonodavstvo o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi među poduzećima;

| 38. | poziva države članice koje nemaju tijelo nadležno za provedbu da razmotre mogućnost uspostavljanja takvog tijela kojem bi dale ovlast za nadgledanje i provedbu mjera potrebnih za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice koje nemaju tijelo nadležno za provedbu da razmotre mogućnost uspostavljanja takvog tijela kojem bi dale ovlast za nadgledanje i provedbu mjera potrebnih za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi;

| 39. | ističe da bi provedbena tijela trebala imati na raspolaganju niz različitih mjera provedbe i sankcija kako bi mogla prilagoditi svoju reakciju ozbiljnosti slučaja i posebnim okolnostima; smatra da bi takve mjere i sankcije trebale imati odvraćajući učinak u cilju promjene ponašanja; |
| --- | --- |

39.

ističe da bi provedbena tijela trebala imati na raspolaganju niz različitih mjera provedbe i sankcija kako bi mogla prilagoditi svoju reakciju ozbiljnosti slučaja i posebnim okolnostima; smatra da bi takve mjere i sankcije trebale imati odvraćajući učinak u cilju promjene ponašanja;

| 40. | podsjeća da sve države članice već imaju regulatorne okvire za nepoštene trgovačke prakse; prima na znanje nedavne regulatorne mjere koje su provele neke od država članica uvođenjem odredbi kojima se dopunjuje pravo o tržišnom natjecanju, proširenjem područja primjene direktiva o nepoštenim trgovačkim praksama na način da odredbe obuhvaćaju i odnose među poduzećima te uspostavljanjem neovisnih agencija s javnim ovlastima; ipak, napominje da su različiti pristupi država članica u tom pogledu doveli do različitih stupnjeva i različitih vrsta zaštite od nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

40.

podsjeća da sve države članice već imaju regulatorne okvire za nepoštene trgovačke prakse; prima na znanje nedavne regulatorne mjere koje su provele neke od država članica uvođenjem odredbi kojima se dopunjuje pravo o tržišnom natjecanju, proširenjem područja primjene direktiva o nepoštenim trgovačkim praksama na način da odredbe obuhvaćaju i odnose među poduzećima te uspostavljanjem neovisnih agencija s javnim ovlastima; ipak, napominje da su različiti pristupi država članica u tom pogledu doveli do različitih stupnjeva i različitih vrsta zaštite od nepoštenih trgovačkih praksi;

| 41. | napominje da se pri donošenju mjera za suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom moraju uzeti u obzir posebnosti i pravni zahtjevi svakog tržišta, različite situacije i pristupi u pojedinim državama članicama, stupanj ujedinjenosti ili fragmentarnosti pojedinih tržišta i drugi značajni čimbenici, promičući također mjere koje su neke države već poduzele i koje se pokazuju učinkovitima; smatra da bi se svim predloženim nastojanjima na tom području trebalo osigurati relativno široko diskrecijsko pravo pri prilagođavanju mjera posebnostima svakog tržišta kako bi se izbjegao jednak pristup za sve i da bi se ta nastojanja trebala temeljiti na općem načelu poboljšanja provedbe zakona angažiranjem nadležnih javnih tijela uz koncept privatne provedbe, čime bi se pridonijelo poboljšanju trenutačno fragmentirane i slabe suradnje unutar različitih nacionalnih provedbenih tijela i hvatanju u koštac s prekograničnim izazovima u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

41.

napominje da se pri donošenju mjera za suzbijanje nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom moraju uzeti u obzir posebnosti i pravni zahtjevi svakog tržišta, različite situacije i pristupi u pojedinim državama članicama, stupanj ujedinjenosti ili fragmentarnosti pojedinih tržišta i drugi značajni čimbenici, promičući također mjere koje su neke države već poduzele i koje se pokazuju učinkovitima; smatra da bi se svim predloženim nastojanjima na tom području trebalo osigurati relativno široko diskrecijsko pravo pri prilagođavanju mjera posebnostima svakog tržišta kako bi se izbjegao jednak pristup za sve i da bi se ta nastojanja trebala temeljiti na općem načelu poboljšanja provedbe zakona angažiranjem nadležnih javnih tijela uz koncept privatne provedbe, čime bi se pridonijelo poboljšanju trenutačno fragmentirane i slabe suradnje unutar različitih nacionalnih provedbenih tijela i hvatanju u koštac s prekograničnim izazovima u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi;

| 42. | ističe da trenutačna fragmentirana i slaba suradnja unutar različitih nacionalnih provedbenih tijela nije dovoljna za rješavanje prekograničnih izazova u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

42.

ističe da trenutačna fragmentirana i slaba suradnja unutar različitih nacionalnih provedbenih tijela nije dovoljna za rješavanje prekograničnih izazova u pogledu nepoštenih trgovačkih praksi;

| 43. | poziva Komisiju da ocijeni učinkovitost i utjecaj regulatornih i drugih mjera uzimajući u obzir sve moguće posljedice za različite dionike i za dobrobit potrošača te učinkovitost i utjecaj kombinacije politika na koju upućuju ispitanici spomenute studije Aretéa, odnosno kombinacije dobrovoljnih inicijativa i javne provedbe (33 % svih odgovora) i posebnog zakonodavstva na razini EU-a (32 %); |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da ocijeni učinkovitost i utjecaj regulatornih i drugih mjera uzimajući u obzir sve moguće posljedice za različite dionike i za dobrobit potrošača te učinkovitost i utjecaj kombinacije politika na koju upućuju ispitanici spomenute studije Aretéa, odnosno kombinacije dobrovoljnih inicijativa i javne provedbe (33 % svih odgovora) i posebnog zakonodavstva na razini EU-a (32 %);

| 44. | uvjeren je da je osviještenost potrošača o poljoprivrednim proizvodima ključna za rješavanje problema prouzročenih neravnotežama u lancu opskrbe hranom, među kojima su i nepoštene trgovačke prakse; poziva sve dionike uključene u upravljanje lancem opskrbe hranom da povećaju razinu transparentnosti unutar cijeloga lanca te da boljim sustavima označivanja i certificiranja proizvoda poboljšaju informiranost potrošača kako bi oni mogli donositi u potpunosti informirane odluke o dostupnim proizvodima i postupati u skladu s njima; |
| --- | --- |

44.

uvjeren je da je osviještenost potrošača o poljoprivrednim proizvodima ključna za rješavanje problema prouzročenih neravnotežama u lancu opskrbe hranom, među kojima su i nepoštene trgovačke prakse; poziva sve dionike uključene u upravljanje lancem opskrbe hranom da povećaju razinu transparentnosti unutar cijeloga lanca te da boljim sustavima označivanja i certificiranja proizvoda poboljšaju informiranost potrošača kako bi oni mogli donositi u potpunosti informirane odluke o dostupnim proizvodima i postupati u skladu s njima;

| 45. | poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama promiče inicijative kojima se upozorava potrošače na opasnost dampinga cijena za primarnu poljoprivrednu proizvodnju te u tom smislu izričito podupire kampanje za podizanje osviještenosti u školama i ustanovama za osposobljavanje; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama promiče inicijative kojima se upozorava potrošače na opasnost dampinga cijena za primarnu poljoprivrednu proizvodnju te u tom smislu izričito podupire kampanje za podizanje osviještenosti u školama i ustanovama za osposobljavanje;

| 46. | napominje da je od 2009. Parlament usvojio pet rezolucija o problemima u lancu prodaje na malo u EU-u, od kojih se tri izričito odnose na neravnoteže i zlouporabe u lancu opskrbe hranom; nadalje napominje da je Komisija tijekom istog razdoblja sastavila tri komunikacije i zelenu knjigu te je naručila izradu dvaju završnih izvješća o sličnim temama; stoga tvrdi da će se dodatnim analizama stanja lanca opskrbe hranom samo odgoditi hitno djelovanje nužno da bi se poljoprivrednicima pomoglo u suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi; |
| --- | --- |

46.

napominje da je od 2009. Parlament usvojio pet rezolucija o problemima u lancu prodaje na malo u EU-u, od kojih se tri izričito odnose na neravnoteže i zlouporabe u lancu opskrbe hranom; nadalje napominje da je Komisija tijekom istog razdoblja sastavila tri komunikacije i zelenu knjigu te je naručila izradu dvaju završnih izvješća o sličnim temama; stoga tvrdi da će se dodatnim analizama stanja lanca opskrbe hranom samo odgoditi hitno djelovanje nužno da bi se poljoprivrednicima pomoglo u suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi;

| 47. | potiče sve strane u lancu opskrbe hranom da razmotre mogućnost standardnih ugovora i nove vrste ugovora prema kojima se rizici i koristi dijele; |
| --- | --- |

47.

potiče sve strane u lancu opskrbe hranom da razmotre mogućnost standardnih ugovora i nove vrste ugovora prema kojima se rizici i koristi dijele;

| 48. | uviđa da je reformom zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i novom organizacijom jedinstvenog zajedničkog tržišta uveden određeni broj mjera usmjerenih na rješavanje problema razlika u pregovaračkoj snazi među poljoprivrednicima, trgovinama na malo, trgovinama na veliko te malim i srednjim poduzećima u lancu opskrbe hranom jer je njima ponajprije podržano osnivanje i širenje organizacija proizvođača; ističe važnost suradnje među dobavljačima; |
| --- | --- |

48.

uviđa da je reformom zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i novom organizacijom jedinstvenog zajedničkog tržišta uveden određeni broj mjera usmjerenih na rješavanje problema razlika u pregovaračkoj snazi među poljoprivrednicima, trgovinama na malo, trgovinama na veliko te malim i srednjim poduzećima u lancu opskrbe hranom jer je njima ponajprije podržano osnivanje i širenje organizacija proizvođača; ističe važnost suradnje među dobavljačima;

| 49. | napominje da je Uredba (EU) br. 1308/2013, kojom je predviđeno osnivanje organizacija proizvođača, popraćena financijskim poticajima u okviru drugog stupa ZPP-a; ističe da je pravnim okvirom kolektivno pregovaranje (u pojedinim sektorima) i sklapanje ugovora o isporuci (u svim sektorima) omogućeno i organizacijama proizvođača, njihovim udruženjima i međusektorskim organizacijama te se njime također uvode privremena izuzeća od određenih pravila o tržišnom natjecanju tijekom razdoblja ozbiljne nestabilnosti tržišta, podložna zaštitnim mjerama; |
| --- | --- |

49.

napominje da je Uredba (EU) br. 1308/2013, kojom je predviđeno osnivanje organizacija proizvođača, popraćena financijskim poticajima u okviru drugog stupa ZPP-a; ističe da je pravnim okvirom kolektivno pregovaranje (u pojedinim sektorima) i sklapanje ugovora o isporuci (u svim sektorima) omogućeno i organizacijama proizvođača, njihovim udruženjima i međusektorskim organizacijama te se njime također uvode privremena izuzeća od određenih pravila o tržišnom natjecanju tijekom razdoblja ozbiljne nestabilnosti tržišta, podložna zaštitnim mjerama;

| 50. | potiče Komisiju da snažno promiče taj pristup kako bi se povećala pregovaračka snaga primarnih proizvođača i kako bi se potaklo proizvođače da se pridruže organizacijama proizvođača i njihovim udruženjima; osobito ističe ugroženost malih i obiteljskih poljoprivrednika, koji imaju mogućnost za otvaranje i podržavanje radnih mjesta u izoliranim, udaljenim i planinskim područjima; |
| --- | --- |

50.

potiče Komisiju da snažno promiče taj pristup kako bi se povećala pregovaračka snaga primarnih proizvođača i kako bi se potaklo proizvođače da se pridruže organizacijama proizvođača i njihovim udruženjima; osobito ističe ugroženost malih i obiteljskih poljoprivrednika, koji imaju mogućnost za otvaranje i podržavanje radnih mjesta u izoliranim, udaljenim i planinskim područjima;

| 51. | smatra da jačanje i osnivanje organizacija proizvođača treba biti popraćeno povećanjem pregovaračke snage poljoprivrednika u lancu opskrbe hranom, osobito na način da im se omogući kolektivno pregovaranje o ugovorima; |
| --- | --- |

51.

smatra da jačanje i osnivanje organizacija proizvođača treba biti popraćeno povećanjem pregovaračke snage poljoprivrednika u lancu opskrbe hranom, osobito na način da im se omogući kolektivno pregovaranje o ugovorima;

| 52. | poziva na povećanje transparentnosti i pružanja informacija u lancu opskrbe te na jačanje tijela i instrumenata za pružanje informacija o tržištu, kao što su Europski instrument za praćenje cijena hrane i Promatračka skupina za tržište mlijeka, kako bi se poljoprivrednicima i organizacijama proizvođača pružili točni i pravovremeni podaci o tržištu; |
| --- | --- |

52.

poziva na povećanje transparentnosti i pružanja informacija u lancu opskrbe te na jačanje tijela i instrumenata za pružanje informacija o tržištu, kao što su Europski instrument za praćenje cijena hrane i Promatračka skupina za tržište mlijeka, kako bi se poljoprivrednicima i organizacijama proizvođača pružili točni i pravovremeni podaci o tržištu;

| 53. | smatra da bi cijene duž lanca opskrbe hranom trebale bolje odražavati dodanu vrijednost za koju su zaslužni primarni proizvođači; zbog toga traži da određivanje maloprodajnih cijena bude što transparentnije; |
| --- | --- |

53.

smatra da bi cijene duž lanca opskrbe hranom trebale bolje odražavati dodanu vrijednost za koju su zaslužni primarni proizvođači; zbog toga traži da određivanje maloprodajnih cijena bude što transparentnije;

| 54. | ističe da su si poljoprivrednici u nekim državama članicama osigurali jak položaj u lancu opskrbe hranom uspostavljanjem zadruga kojima se jamči da se dodana vrijednost stečena u fazi prerade vraća poljoprivrednicima te smatra da je iznimno važno da se takve zadruge ne opterećuju dodatnim troškovima zbog obvezne i skupe birokracije; |
| --- | --- |

54.

ističe da su si poljoprivrednici u nekim državama članicama osigurali jak položaj u lancu opskrbe hranom uspostavljanjem zadruga kojima se jamči da se dodana vrijednost stečena u fazi prerade vraća poljoprivrednicima te smatra da je iznimno važno da se takve zadruge ne opterećuju dodatnim troškovima zbog obvezne i skupe birokracije;

| 55. | potiče proizvođače i prerađivače da međusobno surađuju u cilju ulaganja u inovacije i povećanja dodane vrijednosti vlastitih proizvoda; |
| --- | --- |

55.

potiče proizvođače i prerađivače da međusobno surađuju u cilju ulaganja u inovacije i povećanja dodane vrijednosti vlastitih proizvoda;

| 56. | podsjeća Komisiju da je Parlament u prosincu 2013. donio izvješće o vlastitoj inicijativi u kojem ju je pozvao da istraži mogućnost neovisne provedbe kako bi se uklonio „faktor straha” među primarnim proizvođačima; potiče Komisiju da razmotri to pitanje u svojem izvješću; |
| --- | --- |

56.

podsjeća Komisiju da je Parlament u prosincu 2013. donio izvješće o vlastitoj inicijativi u kojem ju je pozvao da istraži mogućnost neovisne provedbe kako bi se uklonio „faktor straha” među primarnim proizvođačima; potiče Komisiju da razmotri to pitanje u svojem izvješću;

| 57. | smatra da bi stručne organizacije mogle poslužiti kao platforma koja bi primarnim proizvođačima omogućila da u slučaju navodnih nepoštenih trgovačkih praksi bez straha podnesu pritužbu nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

57.

smatra da bi stručne organizacije mogle poslužiti kao platforma koja bi primarnim proizvođačima omogućila da u slučaju navodnih nepoštenih trgovačkih praksi bez straha podnesu pritužbu nadležnim tijelima;

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

58.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 184 E, 6.8.2009., str. 23.

(2)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 22.

(3)  SL C 227 E, 6.8.2013., str. 11.

(4)  SL C 255, 14.10.2005., str. 44.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0004.

(6)  SL C 210, 3.8.2010., str. 4.

(7)  SL C 33 E, 5.2.2013., str. 9.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0580.

(9)  SL L 376, 27.12.2006., str. 21.

(10)  SL L 48, 23.2.2011., str. 1.

(11)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

(12)  SL L 95, 21.4.1993., str. 29.

(13)  SL L 94, 30.3.2012., str. 38.

(14)  Eurostat, 2010.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/sites/digital-agenda/files/discussions/Vertical%20relationships%20in%20the%20Food%20Supply%20Chain%20-%20Principles%20of%20Good%20Practice.pdf

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/51

---

P8_TA(2016)0251

Tehnološka rješenja za održivu poljoprivredu

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o tehničkim rješenjima za održivu poljoprivredu u EU-u (2015/2225(INI))

(2018/C 086/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije UFEU), a posebno njegov članak 11., članak 114. stavak 3., članak 168. stavak 1. i članak 191., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije UFEU), a posebno njegov članak 11., članak 114. stavak 3., članak 168. stavak 1. i članak 191.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2013/743/EU od 3. prosinca 2013. o osnivanju Posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka 2006/971/EZ, 2006/972/EZ, 2006/973/EZ, 2006/974/EZ i 2006/975/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 870/2004 od 24. travnja 2004. o osnivanju programa Zajednice za očuvanje, opisivanje, sakupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1467/94 (7) te Izvješće Komisije od 28. studenog 2013. naslovljeno „Poljoprivredni genetski resursi – od očuvanja do održive uporabe” (COM(2013)0838), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 870/2004 od 24. travnja 2004. o osnivanju programa Zajednice za očuvanje, opisivanje, sakupljanje i korištenje genetskih resursa u poljoprivredi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1467/94 (7) te Izvješće Komisije od 28. studenog 2013. naslovljeno „Poljoprivredni genetski resursi – od očuvanja do održive uporabe” (COM(2013)0838),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (8),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 14. srpnja 2014. između Europske komisije i Europske investicijske banke o suradnji u poljoprivredi i ruralnom razvoju za razdoblje od 2014. do 2020. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju od 14. srpnja 2014. između Europske komisije i Europske investicijske banke o suradnji u poljoprivredi i ruralnom razvoju za razdoblje od 2014. do 2020. godine,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o budućnosti europskog sektora hortikulture – strategije za rast (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o budućnosti europskog sektora hortikulture – strategije za rast (9),

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela B za strukturnu i kohezijsku politiku, Odjela za poljoprivredu i ruralni razvoj, naslovljenu „Precizna poljoprivreda: prilika za poljoprivrednike u EU-u – mogućnosti potpore iz ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela B za strukturnu i kohezijsku politiku, Odjela za poljoprivredu i ruralni razvoj, naslovljenu „Precizna poljoprivreda: prilika za poljoprivrednike u EU-u – mogućnosti potpore iz ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020.”,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Tehnološke mogućnosti za prehranjivanje 10 milijardi ljudi” koju je 2013. provela STOA (Ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Tehnološke mogućnosti za prehranjivanje 10 milijardi ljudi” koju je 2013. provela STOA (Ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških odabira),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. veljače 2012. o europskom partnerstvu za inovacije naslovljenu „Poljoprivredna proizvodnja i održivost” (COM(2012)0079), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. veljače 2012. o europskom partnerstvu za inovacije naslovljenu „Poljoprivredna proizvodnja i održivost” (COM(2012)0079),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. veljače 2012. naslovljenu „Inovacijama do održivog rasta: biogospodarstvo za Europu” (COM(2012)0060),

| — | uzimajući u obzir odluku Komisije od 16. listopada 2015. o osnivanju Skupine znanstvenih savjetnika na visokoj razini (C(2015)6946), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Komisije od 16. listopada 2015. o osnivanju Skupine znanstvenih savjetnika na visokoj razini (C(2015)6946),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215),

| — | uzimajući u obzir svoj prijedlog rezolucije od 17. prosinca 2015. o patentima i pravima uzgajivača bilja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj prijedlog rezolucije od 17. prosinca 2015. o patentima i pravima uzgajivača bilja (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0174/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0174/2016),

| A. | budući da su naša društva suočena s brojnim izazovima u poljoprivredi i da moraju odigrati svoju ulogu te budući da se procjenjuje da će do 2050. broj stanovnika svijeta narasti na 9,6 milijardi, što znači da će na svijetu živjeti oko 2,4 milijarde ljudi više nego danas; |
| --- | --- |

A.

budući da su naša društva suočena s brojnim izazovima u poljoprivredi i da moraju odigrati svoju ulogu te budući da se procjenjuje da će do 2050. broj stanovnika svijeta narasti na 9,6 milijardi, što znači da će na svijetu živjeti oko 2,4 milijarde ljudi više nego danas;

| B. | budući da se prosječno rasipa najmanje jedna trećina, a u pojedinim sektorima gotovo polovica proizvedene hrane te budući da je jedan od najučinkovitijih načina zadovoljavanja predviđene potražnje bez osiromašivanja oskudnih resursa iskorištavanje tehnoloških rješenja za povećanje proizvodnje, poboljšanje načina distribucije i rješavanje problema rasipanja hrane; |
| --- | --- |

B.

budući da se prosječno rasipa najmanje jedna trećina, a u pojedinim sektorima gotovo polovica proizvedene hrane te budući da je jedan od najučinkovitijih načina zadovoljavanja predviđene potražnje bez osiromašivanja oskudnih resursa iskorištavanje tehnoloških rješenja za povećanje proizvodnje, poboljšanje načina distribucije i rješavanje problema rasipanja hrane;

| C. | budući da postoji hitna potreba da se za građane EU-a i svijeta proizvodi više sigurnije, zdravije i hranjivije hrane kako bi se riješio problem pothranjenosti, pretilosti, kardiovaskularnih bolesti itd. te budući da su visoki standardi EU-a u pogledu kvalitete hrane priznati diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da postoji hitna potreba da se za građane EU-a i svijeta proizvodi više sigurnije, zdravije i hranjivije hrane kako bi se riješio problem pothranjenosti, pretilosti, kardiovaskularnih bolesti itd. te budući da su visoki standardi EU-a u pogledu kvalitete hrane priznati diljem svijeta;

| D. | budući da postoje mnogi drugi načini upotrebe zemljišta koji su konkurencija poljoprivredi, uključujući urbanizaciju, industriju, turizam i rekreaciju; |
| --- | --- |

D.

budući da postoje mnogi drugi načini upotrebe zemljišta koji su konkurencija poljoprivredi, uključujući urbanizaciju, industriju, turizam i rekreaciju;

| E. | budući da poljoprivredne sirovine pružaju mogućnosti za rast u području zelene kemije; |
| --- | --- |

E.

budući da poljoprivredne sirovine pružaju mogućnosti za rast u području zelene kemije;

| F. | budući da održivija poljoprivreda postaje sve važniji cilj gospodarskih subjekata s obzirom na potrebu za kontroliranjem troškova radi očuvanja prihoda, s jedne strane, te za reagiranjem na osiromašivanje i propadanje prirodnih resursa (tlo, voda, zrak i biološka raznolikost), s druge strane; budući da se u poljoprivredi iskorištava 70 % slatke vode u svijetu te budući da je dostupnost vode već jedno od glavnih ograničenja za poljoprivrednu proizvodnju u nekim regijama EU-a i svijeta; budući da se potrošnja pitke vode u poljoprivredi može znatno smanjiti učinkovitom primjenom modernih tehnika navodnjavanja i sadnjom usjeva prilagođenih lokalnim klimatskim uvjetima; |
| --- | --- |

F.

budući da održivija poljoprivreda postaje sve važniji cilj gospodarskih subjekata s obzirom na potrebu za kontroliranjem troškova radi očuvanja prihoda, s jedne strane, te za reagiranjem na osiromašivanje i propadanje prirodnih resursa (tlo, voda, zrak i biološka raznolikost), s druge strane; budući da se u poljoprivredi iskorištava 70 % slatke vode u svijetu te budući da je dostupnost vode već jedno od glavnih ograničenja za poljoprivrednu proizvodnju u nekim regijama EU-a i svijeta; budući da se potrošnja pitke vode u poljoprivredi može znatno smanjiti učinkovitom primjenom modernih tehnika navodnjavanja i sadnjom usjeva prilagođenih lokalnim klimatskim uvjetima;

| G. | budući da dušična gnojiva osiguravaju velike prinose, ali za njihovu proizvodnju troši se oko 50 % ukupne energije dobivene iz fosilnih goriva potrebne za sustave poljoprivredne proizvodnje; |
| --- | --- |

G.

budući da dušična gnojiva osiguravaju velike prinose, ali za njihovu proizvodnju troši se oko 50 % ukupne energije dobivene iz fosilnih goriva potrebne za sustave poljoprivredne proizvodnje;

| H. | budući da se predviđa da će do 2030. svjetska potražnja za energijom porasti za 40 % te budući da se sad mora ozbiljno razmisliti o tome kako zadovoljiti tu potražnju povećanjem energetske učinkovitosti i sigurnim kombiniranjem energetskih izvora, uključujući obnovljive izvore; budući da su istraživanja pokazala da kraći poljoprivredno-prehramben lanci mogu dovesti do smanjene upotrebe energije te donijeti koristi u pogledu troškova i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

H.

budući da se predviđa da će do 2030. svjetska potražnja za energijom porasti za 40 % te budući da se sad mora ozbiljno razmisliti o tome kako zadovoljiti tu potražnju povećanjem energetske učinkovitosti i sigurnim kombiniranjem energetskih izvora, uključujući obnovljive izvore; budući da su istraživanja pokazala da kraći poljoprivredno-prehramben lanci mogu dovesti do smanjene upotrebe energije te donijeti koristi u pogledu troškova i zaštite okoliša;

| I. | budući da svake godine do 40 % svjetskih prinosa usjeva propada zbog biljnih nametnika i bolesti te budući da se u narednim godinama očekuje znatan porast tog postotka; budući da se moraju poduzeti mjere radi sprečavanja daljnjeg porasta tog postotka, među ostalim sustavnim pristupima i prilagodbom postojećih modela proizvodnje, te budući da klimatske promjene doprinose tom gubitku i da zbog njih nastaju ekološki novi biljni nametnici i bolesti; |
| --- | --- |

I.

budući da svake godine do 40 % svjetskih prinosa usjeva propada zbog biljnih nametnika i bolesti te budući da se u narednim godinama očekuje znatan porast tog postotka; budući da se moraju poduzeti mjere radi sprečavanja daljnjeg porasta tog postotka, među ostalim sustavnim pristupima i prilagodbom postojećih modela proizvodnje, te budući da klimatske promjene doprinose tom gubitku i da zbog njih nastaju ekološki novi biljni nametnici i bolesti;

| J. | budući da globalno zatopljenje planeta izaziva ekstremne klimatske pojave koje prouzročuju suše ili poplave zbog kojih nastaju goleme štete za stanovništvo i veliki rizici za njihovu sigurnost u pogledu opskrbe hranom; budući da otpornost na klimatske promjene u biološki i strukturno raznovrsnim poljoprivrednim ekosustavima može pomoći u smanjenju tog rizika; |
| --- | --- |

J.

budući da globalno zatopljenje planeta izaziva ekstremne klimatske pojave koje prouzročuju suše ili poplave zbog kojih nastaju goleme štete za stanovništvo i veliki rizici za njihovu sigurnost u pogledu opskrbe hranom; budući da otpornost na klimatske promjene u biološki i strukturno raznovrsnim poljoprivrednim ekosustavima može pomoći u smanjenju tog rizika;

| K. | budući da se potencijal genetskih usjeva u EU-u ne koristi dosljedno na europskim poljoprivrednim gospodarstvima na kojima su posljednjih godina dosegnuli stabilnu razinu; |
| --- | --- |

K.

budući da se potencijal genetskih usjeva u EU-u ne koristi dosljedno na europskim poljoprivrednim gospodarstvima na kojima su posljednjih godina dosegnuli stabilnu razinu;

| L. | budući da raznolikost i kvaliteta biljnih genetskih resursa imaju ključnu ulogu u poljoprivrednoj otpornosti i produktivnosti te su stoga odlučujući čimbenici u području dugoročne poljoprivrede i sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

L.

budući da raznolikost i kvaliteta biljnih genetskih resursa imaju ključnu ulogu u poljoprivrednoj otpornosti i produktivnosti te su stoga odlučujući čimbenici u području dugoročne poljoprivrede i sigurnosti hrane;

| M. | budući da je nadoknada razlika u prinosima osobit problem u okviru programa istraživanja u području održive poljoprivrede; |
| --- | --- |

M.

budući da je nadoknada razlika u prinosima osobit problem u okviru programa istraživanja u području održive poljoprivrede;

| N. | budući da precizna poljoprivreda podrazumijeva automatizaciju i primjenu drugih tehnologija za poboljšanje preciznosti i djelotvornosti osnovnih postupaka u upravljanju poljoprivredom, uz pristup zasnovan na sustavima za prikupljanje i analizu podataka i optimizaciju interakcije vremenskih prilika, tla, vode i usjeva, te budući da je precizna poljoprivreda namijenjena za smanjenje upotrebe pesticida, gnojiva i vode uz istodobno povećanje plodnosti tla i optimiziranje prinosa; |
| --- | --- |

N.

budući da precizna poljoprivreda podrazumijeva automatizaciju i primjenu drugih tehnologija za poboljšanje preciznosti i djelotvornosti osnovnih postupaka u upravljanju poljoprivredom, uz pristup zasnovan na sustavima za prikupljanje i analizu podataka i optimizaciju interakcije vremenskih prilika, tla, vode i usjeva, te budući da je precizna poljoprivreda namijenjena za smanjenje upotrebe pesticida, gnojiva i vode uz istodobno povećanje plodnosti tla i optimiziranje prinosa;

| O. | budući da nam pedologija pokazuje da zdrava, živa tla njeguju i štite usjeve korisnim vrstama koje ih štite od patogena i nametnika te opskrbljuju biljne usjeve hranjivim tvarima i vodom u zamjenu za šećere koji se nalaze u eksudatima biljnog korijenja; budući da poljoprivredne prakse mogu imati negativan utjecaj na biološku, kemijsku i fizičku kvalitetu tla te da su njihove posljedice erozija, propadanje strukture tla i gubitak plodnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da nam pedologija pokazuje da zdrava, živa tla njeguju i štite usjeve korisnim vrstama koje ih štite od patogena i nametnika te opskrbljuju biljne usjeve hranjivim tvarima i vodom u zamjenu za šećere koji se nalaze u eksudatima biljnog korijenja; budući da poljoprivredne prakse mogu imati negativan utjecaj na biološku, kemijsku i fizičku kvalitetu tla te da su njihove posljedice erozija, propadanje strukture tla i gubitak plodnosti;

| P. | budući da se koristi od inovativnih tehnologija ne bi trebale ograničiti na jednu vrstu poljoprivredne prakse te se moraju moći primijeniti na sve vrste poljoprivrede, bez obzira na to je li riječ o tradicionalnoj ili biološkoj poljoprivredi, stočarstvu ili ratarstvu ili o poljoprivredi malih ili velikih razmjera; |
| --- | --- |

P.

budući da se koristi od inovativnih tehnologija ne bi trebale ograničiti na jednu vrstu poljoprivredne prakse te se moraju moći primijeniti na sve vrste poljoprivrede, bez obzira na to je li riječ o tradicionalnoj ili biološkoj poljoprivredi, stočarstvu ili ratarstvu ili o poljoprivredi malih ili velikih razmjera;

| Q. | budući da je između 1993. i 2003. broj aktivnih supstanci u pesticidima smanjen za 70 %, dok se prisutnost pošasti u Europskoj uniji povećala; budući da postupak odobravanja, uključujući kriterije za utvrđivanje aktivnih supstanci te novih supstanci koje su alternativa proizvodima za zaštitu bilja, postaje sve veći izazov za poljoprivredu EU-a i njegove građane; budući da postoji potreba za hitnim rješavanjem pitanja nepostojanja aktivnih tvari za upotrebu malih razmjera; |
| --- | --- |

Q.

budući da je između 1993. i 2003. broj aktivnih supstanci u pesticidima smanjen za 70 %, dok se prisutnost pošasti u Europskoj uniji povećala; budući da postupak odobravanja, uključujući kriterije za utvrđivanje aktivnih supstanci te novih supstanci koje su alternativa proizvodima za zaštitu bilja, postaje sve veći izazov za poljoprivredu EU-a i njegove građane; budući da postoji potreba za hitnim rješavanjem pitanja nepostojanja aktivnih tvari za upotrebu malih razmjera;

| R. | budući da se zbog nedostatka rješenja za zaštitu specijaliziranih usjeva dovodi u opasnost kvaliteta, raznolikost i održiva proizvodnja prehrambenih usjeva u EU-u, što ima izravan učinak koji se procjenjuju na više od milijardu eura, uključujući gubitke u proizvodnji i dodatne troškove za poljoprivrednike; |
| --- | --- |

R.

budući da se zbog nedostatka rješenja za zaštitu specijaliziranih usjeva dovodi u opasnost kvaliteta, raznolikost i održiva proizvodnja prehrambenih usjeva u EU-u, što ima izravan učinak koji se procjenjuju na više od milijardu eura, uključujući gubitke u proizvodnji i dodatne troškove za poljoprivrednike;

| S. | budući da kratkotrajni ciklusi u politici i prioriteti za financiranje istraživanja mogu biti štetni za vještine, infrastrukturu i inovacije u poljoprivredi te budući da prioritet treba biti učinkovito prenošenje rezultata znanstvenih istraživanja poljoprivrednicima i istraživačkim programima usmjerenima na poboljšanje održivosti poljoprivrede, smanjenje troškova proizvodnje i povećanje konkurentnosti; |
| --- | --- |

S.

budući da kratkotrajni ciklusi u politici i prioriteti za financiranje istraživanja mogu biti štetni za vještine, infrastrukturu i inovacije u poljoprivredi te budući da prioritet treba biti učinkovito prenošenje rezultata znanstvenih istraživanja poljoprivrednicima i istraživačkim programima usmjerenima na poboljšanje održivosti poljoprivrede, smanjenje troškova proizvodnje i povećanje konkurentnosti;

Precizna poljoprivreda

| 1. | napominje da se poljoprivredni sektor uvijek oslanjao na nove poljoprivredne poslovne modele i prakse koje obuhvaćaju nove tehnike i proizvodne metode za povećanje prinosa i prilagođavanje novim i promjenjivim okolnostima; ističe da su usluge ekosustava, kao što je kruženje hranjivih tvari, od temeljne važnosti za poljoprivredu te da neke funkcije, kao što je sekvestracija ugljika, premašuju samu proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

1.

napominje da se poljoprivredni sektor uvijek oslanjao na nove poljoprivredne poslovne modele i prakse koje obuhvaćaju nove tehnike i proizvodne metode za povećanje prinosa i prilagođavanje novim i promjenjivim okolnostima; ističe da su usluge ekosustava, kao što je kruženje hranjivih tvari, od temeljne važnosti za poljoprivredu te da neke funkcije, kao što je sekvestracija ugljika, premašuju samu proizvodnje hrane;

| 2. | uvjeren je da inovacije imaju potencijal za ostvarivanje održive poljoprivrede u EU-u i smatra da su tehnologije precizne poljoprivrede posebno važne za održavanje napretka, ali priznaje da postoje ograničenja za njihovu široku primjenu, uključujući pouzdanost, mogućnost upravljanja njima i ograničeno znanje o njima te mogućnost njihove prilagodbe svim vrstama i veličinama poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

2.

uvjeren je da inovacije imaju potencijal za ostvarivanje održive poljoprivrede u EU-u i smatra da su tehnologije precizne poljoprivrede posebno važne za održavanje napretka, ali priznaje da postoje ograničenja za njihovu široku primjenu, uključujući pouzdanost, mogućnost upravljanja njima i ograničeno znanje o njima te mogućnost njihove prilagodbe svim vrstama i veličinama poljoprivrednih gospodarstava;

| 3. | smatra da se načelima na kojima se temelji precizna poljoprivreda mogu ostvariti znatne koristi za okoliš, povećati prihodi poljoprivrednika, racionalizirati upotreba poljoprivredne mehanizacije i znatno povećati učinkovitost resursa, uključujući upotrebu vode za navodnjavanje; stoga potiče Komisiju da promiče politike za poticanje razvoja i primjene tehnologija precizne poljoprivrede za sve vrste poljoprivrednih gospodarstava bez obzira na njihovu veličinu i proizvodnju, odnosno bez obzira na to je li riječ o proizvodnji usjeva ili stočarstvu; |
| --- | --- |

3.

smatra da se načelima na kojima se temelji precizna poljoprivreda mogu ostvariti znatne koristi za okoliš, povećati prihodi poljoprivrednika, racionalizirati upotreba poljoprivredne mehanizacije i znatno povećati učinkovitost resursa, uključujući upotrebu vode za navodnjavanje; stoga potiče Komisiju da promiče politike za poticanje razvoja i primjene tehnologija precizne poljoprivrede za sve vrste poljoprivrednih gospodarstava bez obzira na njihovu veličinu i proizvodnju, odnosno bez obzira na to je li riječ o proizvodnji usjeva ili stočarstvu;

| 4. | ističe posebnu potrebu za procesom inovacije u preciznoj poljoprivredi kako bi se riješio problem visokih troškova razvoja i primjene nekih tehnologija precizne poljoprivrede, kao i potrebu da poljoprivrednici i cijeli lanac opskrbe hranom budu aktivno uključeni u razvoj tih tehnologija kako bi se zajamčila sigurna korist na razini poljoprivrednih gospodarstava i pomoglo poljoprivrednicima da postanu otporniji; |
| --- | --- |

4.

ističe posebnu potrebu za procesom inovacije u preciznoj poljoprivredi kako bi se riješio problem visokih troškova razvoja i primjene nekih tehnologija precizne poljoprivrede, kao i potrebu da poljoprivrednici i cijeli lanac opskrbe hranom budu aktivno uključeni u razvoj tih tehnologija kako bi se zajamčila sigurna korist na razini poljoprivrednih gospodarstava i pomoglo poljoprivrednicima da postanu otporniji;

| 5. | uvjeren je da se gospodarski razvoj i održiva proizvodnja međusobno ne isključuju i da ih je moguće postići inovacijama; ističe da je potrebno podržati tehnološke inovacije i upravljanje osiguravanjem regulatorne usklađenosti, jasnoće i prostora za razvoj poduzetništva te potiče Komisiju da zajamči da se inovacije izričito uzimaju u obzir u predstojećim revizijama i reformama relevantnog zakonodavstva; ističe činjenicu da se u okviru europske poljoprivrede mogu proizvesti proizvodi visoke kvalitete i visoke dodane vrijednosti te da se mogu ponuditi unosna rješenja utemeljena na znanju za potrebe prehranjivanja sve većeg i zahtjevnijeg svjetskog stanovništva; |
| --- | --- |

5.

uvjeren je da se gospodarski razvoj i održiva proizvodnja međusobno ne isključuju i da ih je moguće postići inovacijama; ističe da je potrebno podržati tehnološke inovacije i upravljanje osiguravanjem regulatorne usklađenosti, jasnoće i prostora za razvoj poduzetništva te potiče Komisiju da zajamči da se inovacije izričito uzimaju u obzir u predstojećim revizijama i reformama relevantnog zakonodavstva; ističe činjenicu da se u okviru europske poljoprivrede mogu proizvesti proizvodi visoke kvalitete i visoke dodane vrijednosti te da se mogu ponuditi unosna rješenja utemeljena na znanju za potrebe prehranjivanja sve većeg i zahtjevnijeg svjetskog stanovništva;

| 6. | poziva industriju, Komisiju i države članice na partnersku suradnju kako bi se poboljšali rezultati i prilagodljivost robotike i drugih tehnika precizne poljoprivrede radi učinkovite upotrebe financijskih sredstava namijenjenih za istraživanje u interesu poljoprivrede i hortikulture; |
| --- | --- |

6.

poziva industriju, Komisiju i države članice na partnersku suradnju kako bi se poboljšali rezultati i prilagodljivost robotike i drugih tehnika precizne poljoprivrede radi učinkovite upotrebe financijskih sredstava namijenjenih za istraživanje u interesu poljoprivrede i hortikulture;

| 7. | nadalje poziva industriju da iskoristi mogućnosti koje proizlaze iz inovacija radi razvoja sposobnosti u području precizne poljoprivrede koje će biti dostupne svima, čime će se osnažiti osobe s invaliditetom, promicati rodna jednakost, proširiti niz vještina te poboljšati mogućnosti za zapošljavanje u ruralnim zajednicama; |
| --- | --- |

7.

nadalje poziva industriju da iskoristi mogućnosti koje proizlaze iz inovacija radi razvoja sposobnosti u području precizne poljoprivrede koje će biti dostupne svima, čime će se osnažiti osobe s invaliditetom, promicati rodna jednakost, proširiti niz vještina te poboljšati mogućnosti za zapošljavanje u ruralnim zajednicama;

| 8. | pozdravlja uključivanje robotike u okviru precizne poljoprivrede u novoobjavljeni radni program Obzor 2020. za razdoblje 2016. – 2017., ali izražava žaljenje zbog toga što za prijedloge iz tog natječaja nije propisan pristup zasnovan na sudjelovanju više aktera, što može značiti da su poljoprivrednici isključeni iz inovativnih trendova; ističe da se preciznom poljoprivredom može smanjiti iskorištavanje resursa za najmanje 15 %; potiče porast primjene precizne poljoprivrede kojom se pružaju novi pristupi upravljanju cjelokupnim poljoprivrednim gospodarstvima, kao što su strojevi koji se pokreću s pomoću tehnologije GPS/GNSS i zrakoplovni sustavi na daljinsko upravljanje (RPAS); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja uključivanje robotike u okviru precizne poljoprivrede u novoobjavljeni radni program Obzor 2020. za razdoblje 2016. – 2017., ali izražava žaljenje zbog toga što za prijedloge iz tog natječaja nije propisan pristup zasnovan na sudjelovanju više aktera, što može značiti da su poljoprivrednici isključeni iz inovativnih trendova; ističe da se preciznom poljoprivredom može smanjiti iskorištavanje resursa za najmanje 15 %; potiče porast primjene precizne poljoprivrede kojom se pružaju novi pristupi upravljanju cjelokupnim poljoprivrednim gospodarstvima, kao što su strojevi koji se pokreću s pomoću tehnologije GPS/GNSS i zrakoplovni sustavi na daljinsko upravljanje (RPAS);

Veliki podaci i informatika

| 9. | ističe da se poljoprivredni sektor, baš kao i svi drugi sektori gospodarstva, suočava s promjenama; ističe da je moderna poljoprivreda omogućena samo prihvaćanjem znanstvenog i tehnološkog napretka te da digitalni napredak također nudi mogućnosti za daljnji razvoj poljoprivrednog sektora; |
| --- | --- |

9.

ističe da se poljoprivredni sektor, baš kao i svi drugi sektori gospodarstva, suočava s promjenama; ističe da je moderna poljoprivreda omogućena samo prihvaćanjem znanstvenog i tehnološkog napretka te da digitalni napredak također nudi mogućnosti za daljnji razvoj poljoprivrednog sektora;

| 10. | ističe da prikupljanje i analiza velikih integriranih skupine podataka imaju potencijal poticanja inovacija u poljoprivredi te su osobito korisni u rješavanju pitanja i razvoju učinkovitog i održivog prehrambenog lanca od kojega će koristi imati poljoprivrednici, gospodarstvo, potrošači i okoliš; poziva Komisiju i države članice da uklone prepreke za integriranje složenih i fragmentiranih sustava informacijsko-komunikacijske tehnologije, poticanje ulaganja i plaćanje troškova osposobljavanja te da potrebne mogućnosti učine dostupnima za poljoprivredu; |
| --- | --- |

10.

ističe da prikupljanje i analiza velikih integriranih skupine podataka imaju potencijal poticanja inovacija u poljoprivredi te su osobito korisni u rješavanju pitanja i razvoju učinkovitog i održivog prehrambenog lanca od kojega će koristi imati poljoprivrednici, gospodarstvo, potrošači i okoliš; poziva Komisiju i države članice da uklone prepreke za integriranje složenih i fragmentiranih sustava informacijsko-komunikacijske tehnologije, poticanje ulaganja i plaćanje troškova osposobljavanja te da potrebne mogućnosti učine dostupnima za poljoprivredu;

| 11. | pozdravlja napredak Europske svemirske agencije postignut u razvoju precizne poljoprivrede; smatra da satelit Sentinel 2B Europske svemirske agencije, koji će se lansirati u orbitu krajem 2016., može dati jasniju sliku o površini zemljišta prekrivenog usjevima i šumom, a zahvaljujući tome moći će se učinkovitije provoditi poljoprivredne politike, racionalizirati potrošnja resursa i optimizirati razdoblja žetve; poziva Komisiju i države članice da podupru primjenu satelitski utemeljenih sustava; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja napredak Europske svemirske agencije postignut u razvoju precizne poljoprivrede; smatra da satelit Sentinel 2B Europske svemirske agencije, koji će se lansirati u orbitu krajem 2016., može dati jasniju sliku o površini zemljišta prekrivenog usjevima i šumom, a zahvaljujući tome moći će se učinkovitije provoditi poljoprivredne politike, racionalizirati potrošnja resursa i optimizirati razdoblja žetve; poziva Komisiju i države članice da podupru primjenu satelitski utemeljenih sustava;

Upravljanje tlom, vodom i hranjivim tvarima

| 12. | prepoznaje degradaciju tla kao glavnu prepreku u poljoprivrednoj proizvodnji i poziva na veću ambicioznost i ulaganje većih napora u poboljšanje praksi upravljanja tlom i vodom, posebno u svjetlu klimatskih promjena; pozdravlja razvoj tehnologija kontroliranog prometa u poljoprivredi (Controlled Traffic Farming) kojima se smanjuje oštećivanje tla prouzročeno pretjeranim obrađivanjem te pozdravlja nedavno uložene napore kako bi se tehnologije daljinskog ispitivanja u visokoj rezoluciji uvrstile u biološku poljoprivredu; potiče Komisiju da kvantificira koristi za okoliš i proizvodnju ostvarene tim tehnologijama te da zajamči prijenos senzibilizacije, znanja i tehnologija; |
| --- | --- |

12.

prepoznaje degradaciju tla kao glavnu prepreku u poljoprivrednoj proizvodnji i poziva na veću ambicioznost i ulaganje većih napora u poboljšanje praksi upravljanja tlom i vodom, posebno u svjetlu klimatskih promjena; pozdravlja razvoj tehnologija kontroliranog prometa u poljoprivredi (Controlled Traffic Farming) kojima se smanjuje oštećivanje tla prouzročeno pretjeranim obrađivanjem te pozdravlja nedavno uložene napore kako bi se tehnologije daljinskog ispitivanja u visokoj rezoluciji uvrstile u biološku poljoprivredu; potiče Komisiju da kvantificira koristi za okoliš i proizvodnju ostvarene tim tehnologijama te da zajamči prijenos senzibilizacije, znanja i tehnologija;

| 13. | traži da se poljoprivrednici uključe u oblikovanje, testiranje i rasprostranjivanje tehnologija mapiranja hranjivih tvari u tlu kako bi se poboljšala njihova učinkovitost; |
| --- | --- |

13.

traži da se poljoprivrednici uključe u oblikovanje, testiranje i rasprostranjivanje tehnologija mapiranja hranjivih tvari u tlu kako bi se poboljšala njihova učinkovitost;

| 14. | žali zbog toga što je učinkovitost iskorištavanja hranjivih tvari u EU-u vrlo mala te ističe da je potrebno poduzeti mjere za poboljšanje učinkovitosti iskorištavanja dušika (N), fosfora (P) i kalija (K) kako bi se smanjio njihov utjecaj na okoliš te istodobno poboljšala proizvodnje hrane i energije; poziva na ciljano istraživanje (i njegovu praktičnu primjenu) o tome kako poboljšati praćenje učinkovitosti hranjivih tvari te na dodatno optimiziranje tehnologija promjenjive stope; |
| --- | --- |

14.

žali zbog toga što je učinkovitost iskorištavanja hranjivih tvari u EU-u vrlo mala te ističe da je potrebno poduzeti mjere za poboljšanje učinkovitosti iskorištavanja dušika (N), fosfora (P) i kalija (K) kako bi se smanjio njihov utjecaj na okoliš te istodobno poboljšala proizvodnje hrane i energije; poziva na ciljano istraživanje (i njegovu praktičnu primjenu) o tome kako poboljšati praćenje učinkovitosti hranjivih tvari te na dodatno optimiziranje tehnologija promjenjive stope;

| 15. | slaže se s tim da bi razvoj novih tehnologija i inovativnih poljoprivrednih praksi mogao znatno doprinijeti manjoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, gnojiva i vode te da bi mogao biti koristan u suzbijanju erozije tla; |
| --- | --- |

15.

slaže se s tim da bi razvoj novih tehnologija i inovativnih poljoprivrednih praksi mogao znatno doprinijeti manjoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja, gnojiva i vode te da bi mogao biti koristan u suzbijanju erozije tla;

Genetska raznolikost

| 16. | smatra da je gubitak genetske raznolikosti u prošlom stoljeću prijetnja sigurnosti hrane za ljude i životinje te da ugrožava politike EU-a o održivoj poljoprivredi, zaštiti biološke raznolikosti i strategijama ublažavanja klimatskih promjena; smatra da su monokulture i manjak plodoreda najvažniji čimbenik u pogledu tog gubitka; smatra da su sve sorte biljaka i vrste životinja, uključujući tradicionalne vrste, njihove divlje i poludivlje srodnike te stare i pionirske vrste, ključne za održavanje genetske raznolikosti, za uzgojne programe i proizvodnju dostatne, hranjive i zdrave hrane; |
| --- | --- |

16.

smatra da je gubitak genetske raznolikosti u prošlom stoljeću prijetnja sigurnosti hrane za ljude i životinje te da ugrožava politike EU-a o održivoj poljoprivredi, zaštiti biološke raznolikosti i strategijama ublažavanja klimatskih promjena; smatra da su monokulture i manjak plodoreda najvažniji čimbenik u pogledu tog gubitka; smatra da su sve sorte biljaka i vrste životinja, uključujući tradicionalne vrste, njihove divlje i poludivlje srodnike te stare i pionirske vrste, ključne za održavanje genetske raznolikosti, za uzgojne programe i proizvodnju dostatne, hranjive i zdrave hrane;

| 17. | smatra da bi se propisima EU-a poljoprivrednicima i uzgajivačima trebalo omogućiti da na najbolji način iskoriste te genetske resurse radi zaštite biološke raznolikosti i inovacija u razvoju novih sorti; ističe da bi cilj uvijek trebao biti da se propisima EU-a ne narušavaju inovativni postupci nametanjem nepotrebnih administrativnih opterećenja uzgajivačima i poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

17.

smatra da bi se propisima EU-a poljoprivrednicima i uzgajivačima trebalo omogućiti da na najbolji način iskoriste te genetske resurse radi zaštite biološke raznolikosti i inovacija u razvoju novih sorti; ističe da bi cilj uvijek trebao biti da se propisima EU-a ne narušavaju inovativni postupci nametanjem nepotrebnih administrativnih opterećenja uzgajivačima i poljoprivrednicima;

| 18. | ističe potrebu za intenzivnijim dijalogom banaka gena, privatnih i javnih ustanova za istraživanje bilja, uzgajivača, krajnjih korisnika i svih ostalih aktera uključenih u očuvanje i upotrebu genetskih resursa kako bi se širom Europe stvorila otpornost i odgovorilo na izazove povezane s održivom poljoprivredom; |
| --- | --- |

18.

ističe potrebu za intenzivnijim dijalogom banaka gena, privatnih i javnih ustanova za istraživanje bilja, uzgajivača, krajnjih korisnika i svih ostalih aktera uključenih u očuvanje i upotrebu genetskih resursa kako bi se širom Europe stvorila otpornost i odgovorilo na izazove povezane s održivom poljoprivredom;

| 19. | ističe prethodnu potporu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (AGRI) i Glavne uprave za istraživanje i inovacije (RTD) namijenjenu za očuvanje genetskih resursa, na primjer za Mrežu za očuvanje europskog izvornog sjemena (European Native Seed Conservation Network – ENSCONET), ali poziva da se u okviru programa koji slijede i dalje pruža potpora za genetsko očuvanje usjeva i stoke, posebno za upotrebu genetskih resursa na terenu primjenom mjera na poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

19.

ističe prethodnu potporu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (AGRI) i Glavne uprave za istraživanje i inovacije (RTD) namijenjenu za očuvanje genetskih resursa, na primjer za Mrežu za očuvanje europskog izvornog sjemena (European Native Seed Conservation Network – ENSCONET), ali poziva da se u okviru programa koji slijede i dalje pruža potpora za genetsko očuvanje usjeva i stoke, posebno za upotrebu genetskih resursa na terenu primjenom mjera na poljoprivrednim gospodarstvima;

| 20. | ističe da je važno omogućiti očuvanje genetskih resursa većeg broja raznovrsnih biljnih i životinjskih vrsta te je važno da se ulaganjem u istraživanje zaista postiže tehnološki napredak u poljoprivredi i hortikulturi; |
| --- | --- |

20.

ističe da je važno omogućiti očuvanje genetskih resursa većeg broja raznovrsnih biljnih i životinjskih vrsta te je važno da se ulaganjem u istraživanje zaista postiže tehnološki napredak u poljoprivredi i hortikulturi;

| 21. | poziva Komisiju da iznese prijedloge europske strategije za očuvanje genetske raznolikosti u poljoprivredi predviđene u okviru mjere 10. Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisiju da iznese prijedloge europske strategije za očuvanje genetske raznolikosti u poljoprivredi predviđene u okviru mjere 10. Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.;

| 22. | priznaje potrebu za odgovornim korištenjem kolekcija germplazme kako bi se utvrdile i opisale značajke djelotvorne upotrebe resursa, otpornosti na nametnike i bolesti i drugih atributa koji omogućuju bolju kvalitetu i otpornost; smatra da to iziskuje stavljanje jačeg naglaska na fenotipiziranje, a to je osobit problem za mnoge usjeve; |
| --- | --- |

22.

priznaje potrebu za odgovornim korištenjem kolekcija germplazme kako bi se utvrdile i opisale značajke djelotvorne upotrebe resursa, otpornosti na nametnike i bolesti i drugih atributa koji omogućuju bolju kvalitetu i otpornost; smatra da to iziskuje stavljanje jačeg naglaska na fenotipiziranje, a to je osobit problem za mnoge usjeve;

| 23. | napominje da je najučinkovitiji način očuvanja genetske raznolikosti u poljoprivredi njezina upotreba in vivo; napominje da od triju kriterija (prepoznatljivost, ujednačenost i postojanost) koji se primjenjuju na službene kataloge sjemena EU-a, ujednačenost i postojanost nisu prirodne karakteristike genetski raznolikog bilja; napominje da prilagodba klimatskim promjenama ovisi o visokoj stopi genetskih varijacija; primjećuje da su tržišta sjemena sve više koncentrirana, uz sve manje varijacija u okviru sorti; podržava ulogu koju sustavi poljoprivrednog sjemena i njihova razmjena imaju u osnaživanju uloge poljoprivrednika te prepoznaje participativni uzgoj kao dugotrajnu tradiciju inovacija u ruralnim zajednicama; |
| --- | --- |

23.

napominje da je najučinkovitiji način očuvanja genetske raznolikosti u poljoprivredi njezina upotreba in vivo; napominje da od triju kriterija (prepoznatljivost, ujednačenost i postojanost) koji se primjenjuju na službene kataloge sjemena EU-a, ujednačenost i postojanost nisu prirodne karakteristike genetski raznolikog bilja; napominje da prilagodba klimatskim promjenama ovisi o visokoj stopi genetskih varijacija; primjećuje da su tržišta sjemena sve više koncentrirana, uz sve manje varijacija u okviru sorti; podržava ulogu koju sustavi poljoprivrednog sjemena i njihova razmjena imaju u osnaživanju uloge poljoprivrednika te prepoznaje participativni uzgoj kao dugotrajnu tradiciju inovacija u ruralnim zajednicama;

| 24. | priznaje potrebu za održavanjem i upotrebom genetskih resursa za dugoročnu sigurnost u opskrbi hranom te za širenjem genetske zalihe modernih programa uzgoja biljaka i životinja; prima na znanje da se biološka poljoprivredna gospodarstva suočavaju s nedostatkom novih sorti otpornih na nametnike i bolesti koje bi se mogle uzgajati bez primjene proizvoda za zaštitu bilja; podržava koncepciju zajedničkog pristupa i dijeljenja koristi, ali poziva na primjenu Protokola iz Nagoye, u okviru Uredbe (EU) br. 511/2014 i Provedbene uredbe (EU) 2015/1866, tako da uzgajivače ne bi odvraćali složenost i troškovi koji proizlaze iz upotrebe divljeg materijala radi uvođenja novih značajki kao što su otpornost na nametnike i bolesti, hranjiva vrijednost i otpornost okoliša; napominje da bi to trebalo učiniti bez oslabljivanja ruralnih zajednica koje godinama upravljaju vrstama i uzgajaju sorte, |
| --- | --- |

24.

priznaje potrebu za održavanjem i upotrebom genetskih resursa za dugoročnu sigurnost u opskrbi hranom te za širenjem genetske zalihe modernih programa uzgoja biljaka i životinja; prima na znanje da se biološka poljoprivredna gospodarstva suočavaju s nedostatkom novih sorti otpornih na nametnike i bolesti koje bi se mogle uzgajati bez primjene proizvoda za zaštitu bilja; podržava koncepciju zajedničkog pristupa i dijeljenja koristi, ali poziva na primjenu Protokola iz Nagoye, u okviru Uredbe (EU) br. 511/2014 i Provedbene uredbe (EU) 2015/1866, tako da uzgajivače ne bi odvraćali složenost i troškovi koji proizlaze iz upotrebe divljeg materijala radi uvođenja novih značajki kao što su otpornost na nametnike i bolesti, hranjiva vrijednost i otpornost okoliša; napominje da bi to trebalo učiniti bez oslabljivanja ruralnih zajednica koje godinama upravljaju vrstama i uzgajaju sorte,

| 25. | smatra da je presudno održavati i poboljšavati rezultate lokalnih uzgajivača uzimajući u obzir njihovu sposobnost prilagođavanja obilježjima izvornog okoliša te je važno poštovati prava poljoprivrednika na autonoman uzgoj bilja te čuvanje i razmjenu sjemena različitih vrsta i sorti kako bi se zajamčila genetska raznolikost europske poljoprivrede; |
| --- | --- |

25.

smatra da je presudno održavati i poboljšavati rezultate lokalnih uzgajivača uzimajući u obzir njihovu sposobnost prilagođavanja obilježjima izvornog okoliša te je važno poštovati prava poljoprivrednika na autonoman uzgoj bilja te čuvanje i razmjenu sjemena različitih vrsta i sorti kako bi se zajamčila genetska raznolikost europske poljoprivrede;

| 26. | prima na znanje potrebu da se podrži odgovarajući plodored koji je i dalje isplativ za poljoprivrednike; također ističe potrebu da se, osim genetskih resursa, zadrži niz odgovarajućih sredstava za zaštitu širokog spektra usjeva; ističe da će se bez takvih sredstava ozbiljno narušiti raznolikost usjeva koji se mogu proizvesti na isplativ način; |
| --- | --- |

26.

prima na znanje potrebu da se podrži odgovarajući plodored koji je i dalje isplativ za poljoprivrednike; također ističe potrebu da se, osim genetskih resursa, zadrži niz odgovarajućih sredstava za zaštitu širokog spektra usjeva; ističe da će se bez takvih sredstava ozbiljno narušiti raznolikost usjeva koji se mogu proizvesti na isplativ način;

Precizni uzgoj

| 27. | podržava potrebu za stalnim napretkom u inovativnom uzgoju primjenom sigurnih i provjerenih tehnika kako bi se na tržištu proširio spektar značajki koje se odnose na otpornost usjeva na nametnike i bolesti, ali i spektar prehrambenih sirovina s hranjivim svojstvima i svojstvima korisnima za zdravlje; |
| --- | --- |

27.

podržava potrebu za stalnim napretkom u inovativnom uzgoju primjenom sigurnih i provjerenih tehnika kako bi se na tržištu proširio spektar značajki koje se odnose na otpornost usjeva na nametnike i bolesti, ali i spektar prehrambenih sirovina s hranjivim svojstvima i svojstvima korisnima za zdravlje;

| 28. | smatra da je važno zajamčiti stalnu potporu razvoju i uporabi novih tehnoloških alata s pomoću kojih bi u okviru uzgoja bilo moguće uspješno se suočiti s budućim društvenim problemima; |
| --- | --- |

28.

smatra da je važno zajamčiti stalnu potporu razvoju i uporabi novih tehnoloških alata s pomoću kojih bi u okviru uzgoja bilo moguće uspješno se suočiti s budućim društvenim problemima;

| 29. | smatra da je pravo vrijeme da Komisija objavi konačno izvješće radne skupine za nove tehnike i da njezine znanstvene zaključke iskoristi kao osnovu za, među ostalim, pojašnjenje pravnog statusa tehnika uzgoja koje se trenutačno ispituju te da u svojim razmatranjima koristi dobru pravnu analizu; |
| --- | --- |

29.

smatra da je pravo vrijeme da Komisija objavi konačno izvješće radne skupine za nove tehnike i da njezine znanstvene zaključke iskoristi kao osnovu za, među ostalim, pojašnjenje pravnog statusa tehnika uzgoja koje se trenutačno ispituju te da u svojim razmatranjima koristi dobru pravnu analizu;

| 30. | potiče otvoren i transparentan dijalog svih dionika i javnosti o odgovornom razvoju visokopreciznih inovativnih rješenja za programe uzgoja, među ostalim i o njihovim rizicima i koristima; napominje da će to zahtijevati napore u pogledu podizanja razine svijesti o novim tehnologijama i njihova shvaćanja među poljoprivrednicima i u javnosti općenito; poziva Komisiju da osigura dostatne informacije za potrošače i poljoprivrednike o novim tehnikama uzgoja kako bi se mogla voditi otvorena i javna rasprava utemeljena na informacijama; |
| --- | --- |

30.

potiče otvoren i transparentan dijalog svih dionika i javnosti o odgovornom razvoju visokopreciznih inovativnih rješenja za programe uzgoja, među ostalim i o njihovim rizicima i koristima; napominje da će to zahtijevati napore u pogledu podizanja razine svijesti o novim tehnologijama i njihova shvaćanja među poljoprivrednicima i u javnosti općenito; poziva Komisiju da osigura dostatne informacije za potrošače i poljoprivrednike o novim tehnikama uzgoja kako bi se mogla voditi otvorena i javna rasprava utemeljena na informacijama;

| 31. | izražava zabrinutost zbog nedavne odluke proširenog žalbenog vijeća Europskog ureda za patente od 25. ožujka 2015. u predmetima G2/12 i G2/13; |
| --- | --- |

31.

izražava zabrinutost zbog nedavne odluke proširenog žalbenog vijeća Europskog ureda za patente od 25. ožujka 2015. u predmetima G2/12 i G2/13;

Sredstva za zaštitu bilja

| 32. | ističe da je hitno potrebno preispitati provedbu regulatornog okvira za sredstva za zaštitu bilja te izraditi usklađen, učinkovit, predvidiv i znanstveno pouzdan sustav procjene i odobravanja utemeljen na riziku; smatra da je važno u što većoj mogućoj mjeri smanjiti ovisnost poljoprivrednika o pesticidima te napominje da je konkurentnost u međunarodnom sektoru proizvodnje hrane i hrane za životinje velika; smatra da je važno razviti isplativa sredstva za zaštitu bilja, sigurna za primjenu i pogodna za okoliš; |
| --- | --- |

32.

ističe da je hitno potrebno preispitati provedbu regulatornog okvira za sredstva za zaštitu bilja te izraditi usklađen, učinkovit, predvidiv i znanstveno pouzdan sustav procjene i odobravanja utemeljen na riziku; smatra da je važno u što većoj mogućoj mjeri smanjiti ovisnost poljoprivrednika o pesticidima te napominje da je konkurentnost u međunarodnom sektoru proizvodnje hrane i hrane za životinje velika; smatra da je važno razviti isplativa sredstva za zaštitu bilja, sigurna za primjenu i pogodna za okoliš;

| 33. | pozdravlja inicijative REFIT u okviru programa rada Komisije za 2016. kojima se EU obvezuje na ocjenjivanje Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i Uredbe (EZ) br. 396/2005; ističe da u okviru postupka REFIT ne smije doći do slabljenja normi u području sigurnosti hrane i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja inicijative REFIT u okviru programa rada Komisije za 2016. kojima se EU obvezuje na ocjenjivanje Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i Uredbe (EZ) br. 396/2005; ističe da u okviru postupka REFIT ne smije doći do slabljenja normi u području sigurnosti hrane i zaštite okoliša;

| 34. | poziva Komisiju da u svoje izvješće Parlamentu i Vijeću uvrsti opcije za izmjenu i unapređenje trenutačnog zakonodavstva, a posebno u vezi s funkcioniranjem uzajamnog priznavanja odobrenja i postupka zonskog ocjenjivanja; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisiju da u svoje izvješće Parlamentu i Vijeću uvrsti opcije za izmjenu i unapređenje trenutačnog zakonodavstva, a posebno u vezi s funkcioniranjem uzajamnog priznavanja odobrenja i postupka zonskog ocjenjivanja;

| 35. | ističe da je zabrinut zbog činjenice da sustav odobravanja po zonama nije funkcionalan zbog kontinuirane primjene zastarjelih nacionalnih metoda odobravanja te poziva Komisiju da uskladi sustav odobravanja kako bi se zajamčilo uzajamno priznavanje proizvoda u državama članicama te u zonama utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

35.

ističe da je zabrinut zbog činjenice da sustav odobravanja po zonama nije funkcionalan zbog kontinuirane primjene zastarjelih nacionalnih metoda odobravanja te poziva Komisiju da uskladi sustav odobravanja kako bi se zajamčilo uzajamno priznavanje proizvoda u državama članicama te u zonama utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1107/2009;

| 36. | pozdravlja najnoviju mrežu europskog istraživačkog prostora za integriranu zaštitu bilja (IPM-ERANET) i novu koordinacijsku platformu za upotrebu malih razmjera, ali smatra da bi se ta platforma mogla bolje iskoristiti ako bi obuhvaćala istraživanje i inovacije s ciljem rješavanja problema nedostatka rješenja za zaštitu usjeva i specijaliziranih kultura; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja najnoviju mrežu europskog istraživačkog prostora za integriranu zaštitu bilja (IPM-ERANET) i novu koordinacijsku platformu za upotrebu malih razmjera, ali smatra da bi se ta platforma mogla bolje iskoristiti ako bi obuhvaćala istraživanje i inovacije s ciljem rješavanja problema nedostatka rješenja za zaštitu usjeva i specijaliziranih kultura;

| 37. | ističe važnost transparentne procjene učinaka aktivnih tvari radi osiguravanja održive poljoprivrede u skladu sa zakonodavstvom EU-a, kao i važnost sveobuhvatnog ocjenjivanja rizika i opasnosti povezanih s upotrebom proizvoda te podsjeća da bi se načelo predostrožnosti trebalo primjenjivati kad je stupanj nesigurnosti previsok kako bi se zaštitilo javno zdravlje ili dobri poljoprivredni i ekološki uvjeti; |
| --- | --- |

37.

ističe važnost transparentne procjene učinaka aktivnih tvari radi osiguravanja održive poljoprivrede u skladu sa zakonodavstvom EU-a, kao i važnost sveobuhvatnog ocjenjivanja rizika i opasnosti povezanih s upotrebom proizvoda te podsjeća da bi se načelo predostrožnosti trebalo primjenjivati kad je stupanj nesigurnosti previsok kako bi se zaštitilo javno zdravlje ili dobri poljoprivredni i ekološki uvjeti;

| 38. | poziva Glavnu upravu za zdravlje i sigurnost hrane (SANTE) da uspostavi jasne kriterije za utvrđivanje niskorizičnih aktivnih tvari za razvoj i upotrebu niskorizičnih pesticida, istodobno uzimajući u obzir tekuća znanstvena saznanja i jamčeći ispunjavanje ciljeva u pogledu zaštite zdravlja i okoliša, te da osigura dostupnost podataka o sigurnosti za kriterije koji se primjenjuju na sve potencijalno niskorizične tvari; |
| --- | --- |

38.

poziva Glavnu upravu za zdravlje i sigurnost hrane (SANTE) da uspostavi jasne kriterije za utvrđivanje niskorizičnih aktivnih tvari za razvoj i upotrebu niskorizičnih pesticida, istodobno uzimajući u obzir tekuća znanstvena saznanja i jamčeći ispunjavanje ciljeva u pogledu zaštite zdravlja i okoliša, te da osigura dostupnost podataka o sigurnosti za kriterije koji se primjenjuju na sve potencijalno niskorizične tvari;

| 39. | zauzima stajalište da bi niskorizične tvari, uključujući nekemijske alternative sredstvima za zaštitu bilja kao što su biološke kontrole, izvjestitelji iz država članica i Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) trebali smatrati prioritetom pri evaluaciji kako bi se ispunili ciljevi Direktive 2009/128/EZ povezani s integriranom zaštitom bilja i održivom upotrebom pesticida, posebno za upotrebu proizvoda na manjim usjevima i specijaliziranim kulturama; |
| --- | --- |

39.

zauzima stajalište da bi niskorizične tvari, uključujući nekemijske alternative sredstvima za zaštitu bilja kao što su biološke kontrole, izvjestitelji iz država članica i Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) trebali smatrati prioritetom pri evaluaciji kako bi se ispunili ciljevi Direktive 2009/128/EZ povezani s integriranom zaštitom bilja i održivom upotrebom pesticida, posebno za upotrebu proizvoda na manjim usjevima i specijaliziranim kulturama;

| 40. | ističe da poljoprivrednici na raspolaganju moraju imati širi spektar mogućnosti za zaštitu usjeva te da moraju odlučiti kojim će se mjerama najbolje zaštititi njihovi usjevi; stoga potiče širu upotrebu raznih alternativa tradicionalnim pesticidima, uključujući biopesticide, kao sastavni dio integrirane zaštite bilja te poziva da se poduzmu veći napori pri razvoju isplativijih alternativa podržavanjem terenskih istraživanja o nekemijskim alternativama i mjerama i pesticidima niskog rizika povoljnijima za okoliš te češćim predstavljanjem njihova djelovanja; |
| --- | --- |

40.

ističe da poljoprivrednici na raspolaganju moraju imati širi spektar mogućnosti za zaštitu usjeva te da moraju odlučiti kojim će se mjerama najbolje zaštititi njihovi usjevi; stoga potiče širu upotrebu raznih alternativa tradicionalnim pesticidima, uključujući biopesticide, kao sastavni dio integrirane zaštite bilja te poziva da se poduzmu veći napori pri razvoju isplativijih alternativa podržavanjem terenskih istraživanja o nekemijskim alternativama i mjerama i pesticidima niskog rizika povoljnijima za okoliš te češćim predstavljanjem njihova djelovanja;

| 41. | napominje da su biološke kontrole metode za zaštitu usjeva koje se temelje na korištenju živih organizama ili prirodnih tvari te da bi se njima mogla smanjiti upotreba tradicionalnih pesticida i doprinijeti boljoj otpornosti biljaka; |
| --- | --- |

41.

napominje da su biološke kontrole metode za zaštitu usjeva koje se temelje na korištenju živih organizama ili prirodnih tvari te da bi se njima mogla smanjiti upotreba tradicionalnih pesticida i doprinijeti boljoj otpornosti biljaka;

| 42. | poziva Komisiju da predloži akcijski plan i osnuje stručnu skupinu kako bi se uspostavio održiviji sustav za zaštitu bilja; ističe potencijal sustava za zaštitu bilja kojim će se poboljšati interakcija između napora u uzgoju biljaka, sustava za prirodnu zaštitu i upotrebe pesticida; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju da predloži akcijski plan i osnuje stručnu skupinu kako bi se uspostavio održiviji sustav za zaštitu bilja; ističe potencijal sustava za zaštitu bilja kojim će se poboljšati interakcija između napora u uzgoju biljaka, sustava za prirodnu zaštitu i upotrebe pesticida;

| 43. | žali zbog sporog napretka država članica i Komisije u provedbi i ocjenjivanju provedbe integrirane zaštite bilja i Direktive 2009/128/EZ; |
| --- | --- |

43.

žali zbog sporog napretka država članica i Komisije u provedbi i ocjenjivanju provedbe integrirane zaštite bilja i Direktive 2009/128/EZ;

Razvoj vještina i prijenos znanja

| 44. | priznaje da razvoj tehnologija povezanih s poljoprivredom zahtijeva mnoštvo specijaliziranih vještina i znanja koji su transdisciplinarni u pogledu pristupa i koji obuhvaćaju opću znanost o bilju, životinjama i okolišu te fiziologiju i inženjerstvo, ali nisu na njih ograničeni; |
| --- | --- |

44.

priznaje da razvoj tehnologija povezanih s poljoprivredom zahtijeva mnoštvo specijaliziranih vještina i znanja koji su transdisciplinarni u pogledu pristupa i koji obuhvaćaju opću znanost o bilju, životinjama i okolišu te fiziologiju i inženjerstvo, ali nisu na njih ograničeni;

| 45. | žali zbog sve većeg nedostatka vještina u mnogima od tih struka i poziva države članice da zajedno s industrijom, istraživačkim institucijama i ostalim relevantnim dionicima rade na oblikovanju svojih budućih programa ruralnog razvoja, uključujući europska partnerstva za inovacije (EIPs), kako bi se utvrdile mogućnosti podupiranja razvoja vještina i prijenosa znanja u tim područjima, među ostalim osposobljavanjem mladih poljoprivrednika i novih dionika te njihovim pripravništvom; |
| --- | --- |

45.

žali zbog sve većeg nedostatka vještina u mnogima od tih struka i poziva države članice da zajedno s industrijom, istraživačkim institucijama i ostalim relevantnim dionicima rade na oblikovanju svojih budućih programa ruralnog razvoja, uključujući europska partnerstva za inovacije (EIPs), kako bi se utvrdile mogućnosti podupiranja razvoja vještina i prijenosa znanja u tim područjima, među ostalim osposobljavanjem mladih poljoprivrednika i novih dionika te njihovim pripravništvom;

| 46. | poziva da se u sektoru poljoprivrednih tehnologija poboljša koordinacija i integracija javnih predstavljanja na poljoprivrednim gospodarstvima, kao i upotreba poljoprivrednih gospodarstava kao pokaznih primjera i primjera nadzora, kako bi se širili primjeri najbolje prakse na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini korištenjem trenutno dostupnih ili novih programa, inicijativa ili resursa; |
| --- | --- |

46.

poziva da se u sektoru poljoprivrednih tehnologija poboljša koordinacija i integracija javnih predstavljanja na poljoprivrednim gospodarstvima, kao i upotreba poljoprivrednih gospodarstava kao pokaznih primjera i primjera nadzora, kako bi se širili primjeri najbolje prakse na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini korištenjem trenutno dostupnih ili novih programa, inicijativa ili resursa;

| 47. | prepoznaje potencijal koji precizna poljoprivreda i integracija digitalne tehnologije mogu imati u privlačenju mladih poljoprivrednika na rad u poljoprivredi i stvaranju novih mogućnosti za rast i zapošljavanje u ruralnim područjima; smatra da ulaganje u razvoj tih tehnologija može potaknuti generacijsku promjenu u poljoprivredi; |
| --- | --- |

47.

prepoznaje potencijal koji precizna poljoprivreda i integracija digitalne tehnologije mogu imati u privlačenju mladih poljoprivrednika na rad u poljoprivredi i stvaranju novih mogućnosti za rast i zapošljavanje u ruralnim područjima; smatra da ulaganje u razvoj tih tehnologija može potaknuti generacijsku promjenu u poljoprivredi;

Prioriteti istraživanja i financiranja

| 48. | prepoznaje dugoročne izazove povezane s održivom poljoprivredom i hortikulturom te poziva Komisiju i države članice da izrade dugoročni plan ulaganja, pri čemu će sektorski pristup odrediti kao prioritet, uz kontinuirano financiranje osnovnog i primijenjenog istraživanja, a također poziva Komisiju i države članice da poboljšaju osposobljavanje specijalista u području održive poljoprivrede i osiguraju stručno savjetovanje; |
| --- | --- |

48.

prepoznaje dugoročne izazove povezane s održivom poljoprivredom i hortikulturom te poziva Komisiju i države članice da izrade dugoročni plan ulaganja, pri čemu će sektorski pristup odrediti kao prioritet, uz kontinuirano financiranje osnovnog i primijenjenog istraživanja, a također poziva Komisiju i države članice da poboljšaju osposobljavanje specijalista u području održive poljoprivrede i osiguraju stručno savjetovanje;

| 49. | smatra da bi taj plan trebao obuhvaćati isplativa rješenja i da bi se trebao moći primjenjivati na male proizvođače, ruralna područja, najudaljenije regije i planinske regije; ističe da su poljoprivrednici glavni pomagači okoliša u Europi i da trebaju imati stalan pristup inovacijama i istraživanju, što bi im omogućavalo da na održiv i isplativiji način proizvode hranu, hranu za životinje i ostale proizvode te da istodobno čuvaju okoliš za buduće generacije i potiču biološku raznolikost i usluge ekosustava; |
| --- | --- |

49.

smatra da bi taj plan trebao obuhvaćati isplativa rješenja i da bi se trebao moći primjenjivati na male proizvođače, ruralna područja, najudaljenije regije i planinske regije; ističe da su poljoprivrednici glavni pomagači okoliša u Europi i da trebaju imati stalan pristup inovacijama i istraživanju, što bi im omogućavalo da na održiv i isplativiji način proizvode hranu, hranu za životinje i ostale proizvode te da istodobno čuvaju okoliš za buduće generacije i potiču biološku raznolikost i usluge ekosustava;

| 50. | pozdravlja napredak postignut u primijenjenom istraživanju posljednjih godina, ali poziva na ulaganje dodatnih napora kako bi se zajamčio prijenos znanja krajnjim korisnicima te kako bi se uključili poljoprivrednici i ostali korisnici poljoprivrednih tehnologija i proizvoda, uključujući mala poljoprivredna gospodarstva; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja napredak postignut u primijenjenom istraživanju posljednjih godina, ali poziva na ulaganje dodatnih napora kako bi se zajamčio prijenos znanja krajnjim korisnicima te kako bi se uključili poljoprivrednici i ostali korisnici poljoprivrednih tehnologija i proizvoda, uključujući mala poljoprivredna gospodarstva;

| 51. | poziva na jačanje europskog partnerstva za inovacije u području konkurentne i održive poljoprivrede, koje je dio drugog stupa ZPP-a, kako bi se omogućilo sklapanje partnerstava inovativnih dionika, uključujući poljoprivrednike, a posebno male poljoprivrednike koji su daleko od europskih središta u kojima se donose odluke; |
| --- | --- |

51.

poziva na jačanje europskog partnerstva za inovacije u području konkurentne i održive poljoprivrede, koje je dio drugog stupa ZPP-a, kako bi se omogućilo sklapanje partnerstava inovativnih dionika, uključujući poljoprivrednike, a posebno male poljoprivrednike koji su daleko od europskih središta u kojima se donose odluke;

| 52. | napominje da u državama članicama u kojima se inteligentno koriste javno-privatna partnerstva dolazi do velikog preokreta prema primijenjenom istraživanju i većoj uključenosti krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

52.

napominje da u državama članicama u kojima se inteligentno koriste javno-privatna partnerstva dolazi do velikog preokreta prema primijenjenom istraživanju i većoj uključenosti krajnjih korisnika;

| 53. | smatra da je od ključne važnosti da Komisija i države članice izrade projekte usredotočene na razvoj resursno učinkovitijih poljoprivrednih praksi i vrsta kultura, uključujući lokalne specijalizirane kulture, čiji je cilj očuvanje i poboljšanje plodnosti tla i razmjene hranjivih tvari, posebno s obzirom na sve manju dostupnost vode i određene ključne komponente gnojiva kao što je fosfat; poziva Komisiju da odredi prioritete za ulaganje u kružno gospodarstvo i poljoprivredne prakse u okviru kojih se vodi računa o klimi, uz adekvatne poticaje za financiranje istraživanja i veće sudjelovanje poljoprivrednika; ističe da treba propisno ocijeniti, objaviti i poticati koristi akvaponike, kruženja hranjivih tvari u sustavu zatvorene petlje, agroekologije, uključujući agrošumarstvo, konzervacijske poljoprivrede i održivog upravljanja šumama, sapropela, kratkih prehrambenih lanaca, ispaše i proizvodnje utemeljene na malom ulaganju; |
| --- | --- |

53.

smatra da je od ključne važnosti da Komisija i države članice izrade projekte usredotočene na razvoj resursno učinkovitijih poljoprivrednih praksi i vrsta kultura, uključujući lokalne specijalizirane kulture, čiji je cilj očuvanje i poboljšanje plodnosti tla i razmjene hranjivih tvari, posebno s obzirom na sve manju dostupnost vode i određene ključne komponente gnojiva kao što je fosfat; poziva Komisiju da odredi prioritete za ulaganje u kružno gospodarstvo i poljoprivredne prakse u okviru kojih se vodi računa o klimi, uz adekvatne poticaje za financiranje istraživanja i veće sudjelovanje poljoprivrednika; ističe da treba propisno ocijeniti, objaviti i poticati koristi akvaponike, kruženja hranjivih tvari u sustavu zatvorene petlje, agroekologije, uključujući agrošumarstvo, konzervacijske poljoprivrede i održivog upravljanja šumama, sapropela, kratkih prehrambenih lanaca, ispaše i proizvodnje utemeljene na malom ulaganju;

| 54. | također smatra da je od ključne važnosti da Komisija i države članice izrade inovativne projekte za proizvodnju neprehrambenih proizvoda (biogospodarstvo, obnovljiva energija itd.) i pružanje usluga radi razvoja resursno učinkovitije poljoprivrede (bolja upotreba vode, energije, prihrane usjeva i hrane za životinje itd.) te poljoprivrede koja je u većoj mjeri neovisna; |
| --- | --- |

54.

također smatra da je od ključne važnosti da Komisija i države članice izrade inovativne projekte za proizvodnju neprehrambenih proizvoda (biogospodarstvo, obnovljiva energija itd.) i pružanje usluga radi razvoja resursno učinkovitije poljoprivrede (bolja upotreba vode, energije, prihrane usjeva i hrane za životinje itd.) te poljoprivrede koja je u većoj mjeri neovisna;

| 55. | napominje da neovisni ili javno financirani centri za obrazovanje, osposobljavanje i inovacije u području poljoprivrede u velikom dijelu EU-a odbijaju transdisciplinarne pristupe ili ne pružaju odgovarajuće usluge za njih u novim područjima kao što je poljoprivredni inženjering; prima na znanje da poljoprivrednici u nekim državama članicama i dalje imaju ograničene kvalifikacije, zbog čega je otežan pristup novim tehnologijama i njihova primjena, te stoga poziva Komisiju da izradi europski plan ulaganja u tehničko ili više poljoprivredno osposobljavanje i obrazovanje; |
| --- | --- |

55.

napominje da neovisni ili javno financirani centri za obrazovanje, osposobljavanje i inovacije u području poljoprivrede u velikom dijelu EU-a odbijaju transdisciplinarne pristupe ili ne pružaju odgovarajuće usluge za njih u novim područjima kao što je poljoprivredni inženjering; prima na znanje da poljoprivrednici u nekim državama članicama i dalje imaju ograničene kvalifikacije, zbog čega je otežan pristup novim tehnologijama i njihova primjena, te stoga poziva Komisiju da izradi europski plan ulaganja u tehničko ili više poljoprivredno osposobljavanje i obrazovanje;

| 56. | pozdravlja nedavno pokrenuto Europsko inovacijsko partnerstvo za poljoprivrednu produktivnost i održivost (EIP-AGRI), čiji je cilj povezivanje istraživanja i praktične poljoprivrede, te poziva Komisiju da preuzme aktivnu ulogu u poticanju koordinacije na nacionalnoj i prekograničnoj razini radi promicanja eksplicitnog inovacijskog plana rada povezanog s programom Obzor 2020. te jamčenja adekvatnog prijenosa znanja krajnjim korisnicima; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja nedavno pokrenuto Europsko inovacijsko partnerstvo za poljoprivrednu produktivnost i održivost (EIP-AGRI), čiji je cilj povezivanje istraživanja i praktične poljoprivrede, te poziva Komisiju da preuzme aktivnu ulogu u poticanju koordinacije na nacionalnoj i prekograničnoj razini radi promicanja eksplicitnog inovacijskog plana rada povezanog s programom Obzor 2020. te jamčenja adekvatnog prijenosa znanja krajnjim korisnicima;

| 57. | potiče Komisiju i države članice da ulože veće napore kako bi podigle razinu javne svijesti o vrijednost poljoprivrede u EU-u te da uspostave transeuropske centre za poljoprivredne inovacije u kojima bi se predstavljale inovativne tehnologije, održiva poljoprivreda, sigurnost u opskrbi hranom i neovisnost te u kojima bi se osiguravao odgovarajući pristup njima; |
| --- | --- |

57.

potiče Komisiju i države članice da ulože veće napore kako bi podigle razinu javne svijesti o vrijednost poljoprivrede u EU-u te da uspostave transeuropske centre za poljoprivredne inovacije u kojima bi se predstavljale inovativne tehnologije, održiva poljoprivreda, sigurnost u opskrbi hranom i neovisnost te u kojima bi se osiguravao odgovarajući pristup njima;

| 58. | ističe da bi se aktivnostima tih centara trebao omogućiti pristup novim tehnologijama i za održivu poljoprivredu i za održiv ruralni razvoj, i to radom u zajednicama, s ruralnim malim i srednjim poduzećima, zadrugama i organizacijama proizvođača; ističe da te bi aktivnosti trebale biti transparentne i otvorene široj javnosti i poljoprivrednicima te bi u okviru njih trebalo imati trans-sektorski pristup kojim se potiče dijalog među sektorima na koje bi inovacije mogle različito djelovati; |
| --- | --- |

58.

ističe da bi se aktivnostima tih centara trebao omogućiti pristup novim tehnologijama i za održivu poljoprivredu i za održiv ruralni razvoj, i to radom u zajednicama, s ruralnim malim i srednjim poduzećima, zadrugama i organizacijama proizvođača; ističe da te bi aktivnosti trebale biti transparentne i otvorene široj javnosti i poljoprivrednicima te bi u okviru njih trebalo imati trans-sektorski pristup kojim se potiče dijalog među sektorima na koje bi inovacije mogle različito djelovati;

| 59. | potiče Komisiju da osim tehnoloških i znanstvenih inovacija osigura i napredak tradicionalnih tehnika i poljoprivrednih gospodarstava s obzirom na to da oni imaju golemu prednost jer su izvor kulturne, ruralne, povijesne i turističke raznolikosti te prihoda za brojne europske male poljoprivrednike u nizu različitih regija; |
| --- | --- |

59.

potiče Komisiju da osim tehnoloških i znanstvenih inovacija osigura i napredak tradicionalnih tehnika i poljoprivrednih gospodarstava s obzirom na to da oni imaju golemu prednost jer su izvor kulturne, ruralne, povijesne i turističke raznolikosti te prihoda za brojne europske male poljoprivrednike u nizu različitih regija;

| 60. | poziva države članice da se bolje koriste financijskim instrumentima uspostavljenima u okviru zajedničkog Memoranduma o razumijevanju između Europske komisije i Europske investicijske banke u pogledu poljoprivrede i ruralnog razvoja za razdoblje od 2014. do 2020.; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice da se bolje koriste financijskim instrumentima uspostavljenima u okviru zajedničkog Memoranduma o razumijevanju između Europske komisije i Europske investicijske banke u pogledu poljoprivrede i ruralnog razvoja za razdoblje od 2014. do 2020.;

| 61. | ističe dodanu vrijednost povezanu s tim instrumentima, posebno u smislu učinaka poluge i kreditnih jamstava usmjerenih na poticanje provedbe održivog programa istraživanja u području poljoprivrede i šumarstva, uključujući društveni izazov 2 u okviru programa Obzor 2020.; posebno navodi njihovu korisnost za smanjenje potreba i rizika ulaganja za poljoprivrednike koji žele primijeniti skupe tehnologije i metode precizne poljoprivrede; |
| --- | --- |

61.

ističe dodanu vrijednost povezanu s tim instrumentima, posebno u smislu učinaka poluge i kreditnih jamstava usmjerenih na poticanje provedbe održivog programa istraživanja u području poljoprivrede i šumarstva, uključujući društveni izazov 2 u okviru programa Obzor 2020.; posebno navodi njihovu korisnost za smanjenje potreba i rizika ulaganja za poljoprivrednike koji žele primijeniti skupe tehnologije i metode precizne poljoprivrede;

Europa u središtu znanstvenog razvoja i inovacija

| 62. | napominje da su ruralna područja, uključujući najudaljenije i planinske regije, više izložena stvarnim i potencijalnim klimatskim promjenama, zbog čega su manje privlačna i izloženija trendovima kao što su starenje stanovništva i depopulacija; priznaje da se poljoprivredi mora omogućiti da se prilagodi promjenjivim okolnostima korištenjem svih dostupnih tehnoloških rješenja kako bi se obradive površine koristile na održiviji način; |
| --- | --- |

62.

napominje da su ruralna područja, uključujući najudaljenije i planinske regije, više izložena stvarnim i potencijalnim klimatskim promjenama, zbog čega su manje privlačna i izloženija trendovima kao što su starenje stanovništva i depopulacija; priznaje da se poljoprivredi mora omogućiti da se prilagodi promjenjivim okolnostima korištenjem svih dostupnih tehnoloških rješenja kako bi se obradive površine koristile na održiviji način;

| 63. | napominje da moderne tehnologije u poljoprivredi i sektoru šire upotrebe zemljišta mogu pomoći da ti sektori prilično doprinesu naporima za ublažavanje učinaka klimatskih promjena na svjetskoj razini; u tom kontekstu ističe potrebu za proširenjem definicije „produktivne poljoprivrede” te potpunim podržavanjem i poštovanjem poljoprivrednih zemljišta koja pružaju javnu korist pri ublažavanju utjecaja klimatskih promjena i sekvestraciji ugljika, uključujući agroekološku poljoprivredu; |
| --- | --- |

63.

napominje da moderne tehnologije u poljoprivredi i sektoru šire upotrebe zemljišta mogu pomoći da ti sektori prilično doprinesu naporima za ublažavanje učinaka klimatskih promjena na svjetskoj razini; u tom kontekstu ističe potrebu za proširenjem definicije „produktivne poljoprivrede” te potpunim podržavanjem i poštovanjem poljoprivrednih zemljišta koja pružaju javnu korist pri ublažavanju utjecaja klimatskih promjena i sekvestraciji ugljika, uključujući agroekološku poljoprivredu;

| 64. | smatra neminovnim da se poljoprivredna zemljišta očuvaju i u planinskim i perifernim područjima Unije te podržava sve mjere kako bi se i tim uglavnom manjim farmama zajamčio pristup visokoj tehnologiji prilagođenoj njihovim potrebama; |
| --- | --- |

64.

smatra neminovnim da se poljoprivredna zemljišta očuvaju i u planinskim i perifernim područjima Unije te podržava sve mjere kako bi se i tim uglavnom manjim farmama zajamčio pristup visokoj tehnologiji prilagođenoj njihovim potrebama;

| 65. | smatra da je od ključne važnosti da se razumnim propisima EU-a usredotočenima na sigurnost i zdravlje potrošača te zaštitu okoliša, i utemeljenima na neovisnoj, stručno potvrđenoj znanosti omogućuje konkurentnost i privlačnost poljoprivrednih proizvoda EU-a na unutarnjem i svjetskom tržištu, te također traži da se to načelo i dalje primjenjuje; |
| --- | --- |

65.

smatra da je od ključne važnosti da se razumnim propisima EU-a usredotočenima na sigurnost i zdravlje potrošača te zaštitu okoliša, i utemeljenima na neovisnoj, stručno potvrđenoj znanosti omogućuje konkurentnost i privlačnost poljoprivrednih proizvoda EU-a na unutarnjem i svjetskom tržištu, te također traži da se to načelo i dalje primjenjuje;

| 66. | posebno skreće pozornost na velike troškove, duge vremenske rokove te poslovnu i pravnu nesigurnost u vezi s uvođenjem na tržište novih tehnologija i održivih proizvoda u okviru postojećih propisa EU-a; napominje da su te činjenice još očitije u najudaljenijim regijama, udaljenim ruralnim područjima, područjima s otežanim uvjetima gospodarenja i planinskim područjima; |
| --- | --- |

66.

posebno skreće pozornost na velike troškove, duge vremenske rokove te poslovnu i pravnu nesigurnost u vezi s uvođenjem na tržište novih tehnologija i održivih proizvoda u okviru postojećih propisa EU-a; napominje da su te činjenice još očitije u najudaljenijim regijama, udaljenim ruralnim područjima, područjima s otežanim uvjetima gospodarenja i planinskim područjima;

| 67. | potiče Komisiju da iskoristi i poboljša sve značajke najudaljenijih regija provođenjem pilot projekata u području tehnoloških i znanstvenih inovacija, čiji je cilj ublažavanje njihovih prirodnih nedostataka i, s obzirom na to da su male, smanjenje poteškoća pri pristupanju najnovijim znanstvenim i tehnološkim rješenjima i njihovoj primjeni; |
| --- | --- |

67.

potiče Komisiju da iskoristi i poboljša sve značajke najudaljenijih regija provođenjem pilot projekata u području tehnoloških i znanstvenih inovacija, čiji je cilj ublažavanje njihovih prirodnih nedostataka i, s obzirom na to da su male, smanjenje poteškoća pri pristupanju najnovijim znanstvenim i tehnološkim rješenjima i njihovoj primjeni;

| 68. | poziva Komisiju da poboljša svoj regulatorni okvir u skladu s načelima o boljoj regulativi kako bi se zajamčili pravodobni, učinkoviti i djelotvorni postupci donošenja odluka koji bi mogli doprinijeti tehnološkom razvoju u EU-u; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisiju da poboljša svoj regulatorni okvir u skladu s načelima o boljoj regulativi kako bi se zajamčili pravodobni, učinkoviti i djelotvorni postupci donošenja odluka koji bi mogli doprinijeti tehnološkom razvoju u EU-u;

| 69. | poziva Komisiju da se pri poboljšavanju regulatornog okvira koristi svojim novim mehanizmom za znanstveno savjetovanje kojim se pri procjenjivanju rizika, opasnosti i koristi usvajanja ili neusvajanja novih tehnologija, proizvoda i praksi stavlja veći naglasak na neovisne znanstvene dokaze utemeljene na riziku; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da se pri poboljšavanju regulatornog okvira koristi svojim novim mehanizmom za znanstveno savjetovanje kojim se pri procjenjivanju rizika, opasnosti i koristi usvajanja ili neusvajanja novih tehnologija, proizvoda i praksi stavlja veći naglasak na neovisne znanstvene dokaze utemeljene na riziku;

| 70. | napominje da postoji velika potpora prihvaćanju načela inovacije, što iziskuje cjelovito ocjenjivanje zakonodavnih prijedloga EU-a u smislu njihova utjecaja na inovacije; |
| --- | --- |

70.

napominje da postoji velika potpora prihvaćanju načela inovacije, što iziskuje cjelovito ocjenjivanje zakonodavnih prijedloga EU-a u smislu njihova utjecaja na inovacije;

| 71. | poziva Komisiju da poduzme obuhvatnije mjere u području znanstvene suradnje na međunarodnoj razini, među ostalim radi bolje razmjene informacija i utvrđivanja razvojnih mogućnosti; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisiju da poduzme obuhvatnije mjere u području znanstvene suradnje na međunarodnoj razini, među ostalim radi bolje razmjene informacija i utvrđivanja razvojnih mogućnosti;

o

o o

| 72. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

72.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 965.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(4)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(5)  SL L 309, 24.11.2009., str. 71.

(6)  SL L 77, 15.3.2014., str. 44.

(7)  SL L 162, 30.4.2004., str. 18.

(8)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(9)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0205.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0473.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/62

---

P8_TA(2016)0252

Jačanje inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o jačanju inovacija i gospodarskog razvoja u upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima u budućnosti (2015/2227(INI))

(2018/C 086/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005,

| — | uzimajući u obzir UN-ovu Međunarodnu procjenu poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj koju podupiru FAO, Globalni fond za okoliš (GEF), Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP), Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), UNESCO, Svjetska banka i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovu Međunarodnu procjenu poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj koju podupiru FAO, Globalni fond za okoliš (GEF), Program Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP), Program Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP), UNESCO, Svjetska banka i Svjetska zdravstvena organizacija (WHO),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju potpisan 14. srpnja 2014. između Europske komisije i Europske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju potpisan 14. srpnja 2014. između Europske komisije i Europske investicijske banke (EIB),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o pomanjkanju bjelančevina biljnog porijekla u EU-u: kako riješiti taj dugotrajni problem? (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2011. o pomanjkanju bjelančevina biljnog porijekla u EU-u: kako riješiti taj dugotrajni problem? (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2012. o Europskom partnerstvu za inovacije pod naslovom „Poljoprivredna proizvodnja i održivost” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. lipnja 2012. o Europskom partnerstvu za inovacije pod naslovom „Poljoprivredna proizvodnja i održivost” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2015. o patentima i pravima uzgajivača bilja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2015. o patentima i pravima uzgajivača bilja (3),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0163/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0163/2016),

| A. | budući da Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) procjenjuje da će u redovnom scenariju za očekivani rast svjetskog stanovništva na 9,1 milijardi osoba do 2050. biti potrebno povećati proizvodnju sigurne i visokokvalitetne hrane za 60 % te prinos usjeva u razvijenim zemljama za 24 % do te godine, uz istovremeno očuvanje resursa za buduće generacije i sprečavanje rasipanja i gubitka hrane, na koje trenutačno otpada više od jedne trećine svjetske proizvodnje; budući da FAO također procjenjuje da će površina obradivog zemljišta do 2050. porasti za samo 4,3 %, za što će biti potrebno bolje upravljanje prirodnim resursima kako bi se, među ostalim, suzbila degradacija tla; |
| --- | --- |

A.

budući da Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) procjenjuje da će u redovnom scenariju za očekivani rast svjetskog stanovništva na 9,1 milijardi osoba do 2050. biti potrebno povećati proizvodnju sigurne i visokokvalitetne hrane za 60 % te prinos usjeva u razvijenim zemljama za 24 % do te godine, uz istovremeno očuvanje resursa za buduće generacije i sprečavanje rasipanja i gubitka hrane, na koje trenutačno otpada više od jedne trećine svjetske proizvodnje; budući da FAO također procjenjuje da će površina obradivog zemljišta do 2050. porasti za samo 4,3 %, za što će biti potrebno bolje upravljanje prirodnim resursima kako bi se, među ostalim, suzbila degradacija tla;

| B. | budući da je problem obradivih tla svugdje pad unutarnje produktivnosti i plodnosti zbog njegove degradacije, a posebno zbog erozije tla, do koje dolazi zbog gubitka funkcija ekosustava kao što su formiranje površine tla, humifikacija, oprašivanje, zadržavanje vode i kruženje hranjivih tvari; budući da postoji opći konsenzus o tome da se u cilju rješavanja tog pitanja te održavanja i povećavanja produktivnosti mora na inovativan način povećati djelotvornost tih funkcija ekosustava kako bi se zajamčila otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

B.

budući da je problem obradivih tla svugdje pad unutarnje produktivnosti i plodnosti zbog njegove degradacije, a posebno zbog erozije tla, do koje dolazi zbog gubitka funkcija ekosustava kao što su formiranje površine tla, humifikacija, oprašivanje, zadržavanje vode i kruženje hranjivih tvari; budući da postoji opći konsenzus o tome da se u cilju rješavanja tog pitanja te održavanja i povećavanja produktivnosti mora na inovativan način povećati djelotvornost tih funkcija ekosustava kako bi se zajamčila otpornost na klimatske promjene;

| C. | budući da je prema podacima UN-a potrebno udvostručiti poljoprivrednu produktivnost do 2030. kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja, dok će se istovremeno poljoprivredno-prehrambeni sektor morati prilagoditi klimatskim promjenama i promjenjivim vremenskim uvjetima, poboljšati kvalitetu ekosustava i tla te na najmanju moguću mjeru svesti gubitak biološke raznolikosti; budući da se za postizanje tih ciljeva prednost treba dati upotrebi mikrobioloških preparata kojima se poboljšava život u tlu; budući da su četiri od osam milenijskih razvojnih ciljeva UN-a povezani s poljoprivredom; |
| --- | --- |

C.

budući da je prema podacima UN-a potrebno udvostručiti poljoprivrednu produktivnost do 2030. kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja, dok će se istovremeno poljoprivredno-prehrambeni sektor morati prilagoditi klimatskim promjenama i promjenjivim vremenskim uvjetima, poboljšati kvalitetu ekosustava i tla te na najmanju moguću mjeru svesti gubitak biološke raznolikosti; budući da se za postizanje tih ciljeva prednost treba dati upotrebi mikrobioloških preparata kojima se poboljšava život u tlu; budući da su četiri od osam milenijskih razvojnih ciljeva UN-a povezani s poljoprivredom;

| D. | budući da će rast stanovništva, veći prosječni prihodi i promjene u ponašanju potrošača dovesti do promjena u izboru prehrane, posebno do povećane potražnje za prerađenom hranom i životinjskim bjelančevinama kao što su meso i mliječni proizvodi; |
| --- | --- |

D.

budući da će rast stanovništva, veći prosječni prihodi i promjene u ponašanju potrošača dovesti do promjena u izboru prehrane, posebno do povećane potražnje za prerađenom hranom i životinjskim bjelančevinama kao što su meso i mliječni proizvodi;

| E. | budući da se mora poboljšati kvaliteta života radnika u poljoprivredi i ruralnih zajednica; |
| --- | --- |

E.

budući da se mora poboljšati kvaliteta života radnika u poljoprivredi i ruralnih zajednica;

| F. | budući da potrošači u EU-u nikada nisu manji postotak svojih prihoda trošili na hranu, uzimajući u obzir brojne izazove i rastući broj normi s kojima se poljoprivrednici suočavaju, kao i činjenicu da su se smanjili resursi poljoprivredne tehnologije i da je stopa rasta navodnjavanih površina osjetno sporija; budući da aktualna gospodarska kriza dovodi do sve veće razine siromaštva, što potrošače u EU-u često prisiljava da potraže pomoć banaka hrane; |
| --- | --- |

F.

budući da potrošači u EU-u nikada nisu manji postotak svojih prihoda trošili na hranu, uzimajući u obzir brojne izazove i rastući broj normi s kojima se poljoprivrednici suočavaju, kao i činjenicu da su se smanjili resursi poljoprivredne tehnologije i da je stopa rasta navodnjavanih površina osjetno sporija; budući da aktualna gospodarska kriza dovodi do sve veće razine siromaštva, što potrošače u EU-u često prisiljava da potraže pomoć banaka hrane;

| G. | budući da je FAO u svojem glavnom izvješću pod naslovom „Stanje hrane i poljoprivrede” napomenuo da žene znatno doprinose ruralnom gospodarstvu u svim regijama te da se njihove uloge razlikuju od regije do regije, iako u usporedbi s muškarcima i dalje imaju slabiji pristup resursima i mogućnostima koji su im potrebni za poboljšanje produktivnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je FAO u svojem glavnom izvješću pod naslovom „Stanje hrane i poljoprivrede” napomenuo da žene znatno doprinose ruralnom gospodarstvu u svim regijama te da se njihove uloge razlikuju od regije do regije, iako u usporedbi s muškarcima i dalje imaju slabiji pristup resursima i mogućnostima koji su im potrebni za poboljšanje produktivnosti;

| H. | budući da potrošači zahtijevaju da se u proizvodnju hrane uvedu strože i kvalitetnije ekološke, nutritivne i zdravstvene norme i vrijednosti, dok istovremeno poljoprivredni sektor mora postati raznolik i inovativan kako bi se pružila kvalitetna, sigurna i povoljna hrana za sve građane, a njihovim proizvođačima zajamčila pristojna i održiva dobit; |
| --- | --- |

H.

budući da potrošači zahtijevaju da se u proizvodnju hrane uvedu strože i kvalitetnije ekološke, nutritivne i zdravstvene norme i vrijednosti, dok istovremeno poljoprivredni sektor mora postati raznolik i inovativan kako bi se pružila kvalitetna, sigurna i povoljna hrana za sve građane, a njihovim proizvođačima zajamčila pristojna i održiva dobit;

| I. | budući da se poljoprivredna proizvodnja mora povećati i poboljšati, dok se istovremeno suočava sa sve manje resursa zbog pritiska na prirodne resurse i njegova povezanog učinka na biološku raznolikost, osjetljivosti okoliša, klimatskih promjena i nedostatka tla, zajedno s rastom stanovništva i promjenama u ponašanju potrošača; ustraje u tome da inovativna poljoprivreda mora imati manji ekološki otisak i mora se optimalno koristiti prirodnim procesima i uslugama ekosustava, uključujući obnovljivu energiju i veću potrošnju lokalnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

I.

budući da se poljoprivredna proizvodnja mora povećati i poboljšati, dok se istovremeno suočava sa sve manje resursa zbog pritiska na prirodne resurse i njegova povezanog učinka na biološku raznolikost, osjetljivosti okoliša, klimatskih promjena i nedostatka tla, zajedno s rastom stanovništva i promjenama u ponašanju potrošača; ustraje u tome da inovativna poljoprivreda mora imati manji ekološki otisak i mora se optimalno koristiti prirodnim procesima i uslugama ekosustava, uključujući obnovljivu energiju i veću potrošnju lokalnih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda;

| J. | budući da je model poljoprivrede koji je učinkovitiji u pogledu resursa i u okviru kojeg se bolje iskorištavaju proizvodi ključan za rješavanje pitanja održivosti s kojima se suočavaju sva poljoprivredna gospodarstva bez obzira na veličinu i za njihovu bolju opremljenost za očuvanje prirodnih resursa i okoliša; |
| --- | --- |

J.

budući da je model poljoprivrede koji je učinkovitiji u pogledu resursa i u okviru kojeg se bolje iskorištavaju proizvodi ključan za rješavanje pitanja održivosti s kojima se suočavaju sva poljoprivredna gospodarstva bez obzira na veličinu i za njihovu bolju opremljenost za očuvanje prirodnih resursa i okoliša;

| K. | budući da razvoj održivijih poljoprivrednih modela namijenjenih ne samo prehranjivanju stanovništva već i proizvodnji neprehrambenih dobara i usluga predstavlja znatan potencijal za otvaranje radnih mjesta u svakoj regiji, ne samo u području prehrambene industrije (za ljude i životinje), nego i u području biogospodarstva, zelene kemije, obnovljivih izvora energije, turizma, itd.; budući da ta radna mjesta u većini slučajeva mogu biti samo lokalna; |
| --- | --- |

K.

budući da razvoj održivijih poljoprivrednih modela namijenjenih ne samo prehranjivanju stanovništva već i proizvodnji neprehrambenih dobara i usluga predstavlja znatan potencijal za otvaranje radnih mjesta u svakoj regiji, ne samo u području prehrambene industrije (za ljude i životinje), nego i u području biogospodarstva, zelene kemije, obnovljivih izvora energije, turizma, itd.; budući da ta radna mjesta u većini slučajeva mogu biti samo lokalna;

| L. | budući da je EU najveći svjetski izvoznik poljoprivrednih proizvoda, zbog čega je poljoprivredno-prehrambeni sektor ključan gospodarski stup Unije koji zapošljava 47 milijuna ljudi u 15 milijuna silaznih poduzeća u područjima kao što su prerada i maloprodaja hrane te prehrambene usluge i koji doprinosi pozitivnoj trgovinskoj bilanci od 17 802 milijuna EUR, koja predstavlja 7,2 % ukupne vrijednosti izvoza EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU najveći svjetski izvoznik poljoprivrednih proizvoda, zbog čega je poljoprivredno-prehrambeni sektor ključan gospodarski stup Unije koji zapošljava 47 milijuna ljudi u 15 milijuna silaznih poduzeća u područjima kao što su prerada i maloprodaja hrane te prehrambene usluge i koji doprinosi pozitivnoj trgovinskoj bilanci od 17 802 milijuna EUR, koja predstavlja 7,2 % ukupne vrijednosti izvoza EU-a;

| M. | budući da su ključni prioriteti reforme ZPP-a 2013. bili konkurentnost i održivost ZPP-a; budući da su inovacije najbolji način da se zajamči sigurnost opskrbe prehrambenim proizvodima, i to na način da se poveća održiva proizvodnost u poljoprivredi te osiguraju razumne i poštene cijene za poljoprivrednike i potrošače, u skladu s člankom 39. UFEU-a; ponavlja da održiva i inovativna poljoprivreda s visokokvalitetnim proizvodima doprinosi postizanju mnogih ciljeva iz UFEU-a povezanih s horizontalnim politikama u pogledu okoliša i zdravlja; budući da će konkurentnost u budućnosti ovisiti, među ostalim, o unutarnjoj produktivnosti i plodnosti koje omogućuju prirodni procesi i resursi; |
| --- | --- |

M.

budući da su ključni prioriteti reforme ZPP-a 2013. bili konkurentnost i održivost ZPP-a; budući da su inovacije najbolji način da se zajamči sigurnost opskrbe prehrambenim proizvodima, i to na način da se poveća održiva proizvodnost u poljoprivredi te osiguraju razumne i poštene cijene za poljoprivrednike i potrošače, u skladu s člankom 39. UFEU-a; ponavlja da održiva i inovativna poljoprivreda s visokokvalitetnim proizvodima doprinosi postizanju mnogih ciljeva iz UFEU-a povezanih s horizontalnim politikama u pogledu okoliša i zdravlja; budući da će konkurentnost u budućnosti ovisiti, među ostalim, o unutarnjoj produktivnosti i plodnosti koje omogućuju prirodni procesi i resursi;

| N. | budući da se u Memorandumu o razumijevanju potpisanom 14. srpnja 2014. između Komisije i EIB-a otvoreno potiču daljnja ulaganja u inovativnu poljoprivredu pružanjem alata za poticanje ulaganja u poljoprivredu te da je u njemu sadržan prijedlog Komisije kojemu je cilj podržati i proširiti financijske alate u poljoprivrednom sektoru kako bi se suzbile fluktuacije cijena; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Memorandumu o razumijevanju potpisanom 14. srpnja 2014. između Komisije i EIB-a otvoreno potiču daljnja ulaganja u inovativnu poljoprivredu pružanjem alata za poticanje ulaganja u poljoprivredu te da je u njemu sadržan prijedlog Komisije kojemu je cilj podržati i proširiti financijske alate u poljoprivrednom sektoru kako bi se suzbile fluktuacije cijena;

| O. | budući da se poljoprivredni sektor često mijenjao u cilju povećanja poljoprivredne produktivnosti; budući da se tim ciklusima promjena znatno doprinijelo gospodarskom razvoju poljoprivrede do trenutačne razine; budući da uvođenje najnovijih tehnologija te prilagođavanje i preoblikovanje postojećih tehnologija, uključujući organske i poljoprivredno-ekološke pristupe, u okviru poljoprivrednih praksi može donijeti znatne koristi poljoprivrednim gospodarstvima svih veličina; budući da akvakultura ima nedovoljno istražen potencijal u pogledu uvođenja inovacija u tradicionalne poljoprivredne prakse održivim iskorištavanjem morskih i oceanskih prirodnih resursa; |
| --- | --- |

O.

budući da se poljoprivredni sektor često mijenjao u cilju povećanja poljoprivredne produktivnosti; budući da se tim ciklusima promjena znatno doprinijelo gospodarskom razvoju poljoprivrede do trenutačne razine; budući da uvođenje najnovijih tehnologija te prilagođavanje i preoblikovanje postojećih tehnologija, uključujući organske i poljoprivredno-ekološke pristupe, u okviru poljoprivrednih praksi može donijeti znatne koristi poljoprivrednim gospodarstvima svih veličina; budući da akvakultura ima nedovoljno istražen potencijal u pogledu uvođenja inovacija u tradicionalne poljoprivredne prakse održivim iskorištavanjem morskih i oceanskih prirodnih resursa;

| P. | budući da su u nekim državama članicama zbog raznih strukturnih razloga i dalje neobrađena velika područja napuštenih poljoprivrednih zemljišta; |
| --- | --- |

P.

budući da su u nekim državama članicama zbog raznih strukturnih razloga i dalje neobrađena velika područja napuštenih poljoprivrednih zemljišta;

| 1. | napominje da su se u poljoprivredi uvijek razvijale nove prakse, tehnike i proizvodne metode koje su povećavale prinose, poboljšavale prilagodljivost poljoprivrednih praksi novim i promjenjivim okolnostima te smanjivale troškove proizvodnje; napominje da su poljoprivreda i šumarstvo ključne sastavnice našeg prirodnog okruženja koje nam pružaju raznolike usluge i robu osim same proizvodnje hrane te da ih je moguće poboljšati poticanjem novog razvoja; vjeruje da su inovacije preduvjet za održavanje tog napretka; |
| --- | --- |

1.

napominje da su se u poljoprivredi uvijek razvijale nove prakse, tehnike i proizvodne metode koje su povećavale prinose, poboljšavale prilagodljivost poljoprivrednih praksi novim i promjenjivim okolnostima te smanjivale troškove proizvodnje; napominje da su poljoprivreda i šumarstvo ključne sastavnice našeg prirodnog okruženja koje nam pružaju raznolike usluge i robu osim same proizvodnje hrane te da ih je moguće poboljšati poticanjem novog razvoja; vjeruje da su inovacije preduvjet za održavanje tog napretka;

| 2. | duboko je uvjeren da se gospodarski razvoj i održiva proizvodnja međusobno ne isključuju i da ih je uglavnom moguće postići inovacijama, istraživanjem i razvojem, novim modelima upravljanja i poslovanja te poboljšanom agronomijom; ističe da je potrebno podržati tehnološke inovacije i inovacije u upravljanju pružanjem regulatorne usklađenosti i jasnoće, uz pružanje prostora za razvoj poduzetništva; potiče Komisiju da zajamči da se to odražava u budućem ZPP-u i da se inovacije izričito uzimaju u obzir u predstojećim revizijama i reformama relevantnog zakonodavstva kojim se daje veće priznanje novim i mladim poljoprivrednicima s inovativnim idejama i poslovnim modelima; ističe činjenicu da europska poljoprivreda postiže svoj cilj proizvodnje visokokvalitetnih proizvoda visoke dodane vrijednosti s pomoću unosnih rješenja koja se temelje na znanju, u skladu sa strategijom Europa 2020.; u tom pogledu pozdravlja ocjenu Komisije o doprinosu biogospodarske strategije iz 2012. cirkularnoj ekonomiji jer se prelaskom s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije doprinosi smanjenju troškova potrošnje energije za poljoprivrednike te time omogućuje veći broj ulaganja u inovacije; |
| --- | --- |

2.

duboko je uvjeren da se gospodarski razvoj i održiva proizvodnja međusobno ne isključuju i da ih je uglavnom moguće postići inovacijama, istraživanjem i razvojem, novim modelima upravljanja i poslovanja te poboljšanom agronomijom; ističe da je potrebno podržati tehnološke inovacije i inovacije u upravljanju pružanjem regulatorne usklađenosti i jasnoće, uz pružanje prostora za razvoj poduzetništva; potiče Komisiju da zajamči da se to odražava u budućem ZPP-u i da se inovacije izričito uzimaju u obzir u predstojećim revizijama i reformama relevantnog zakonodavstva kojim se daje veće priznanje novim i mladim poljoprivrednicima s inovativnim idejama i poslovnim modelima; ističe činjenicu da europska poljoprivreda postiže svoj cilj proizvodnje visokokvalitetnih proizvoda visoke dodane vrijednosti s pomoću unosnih rješenja koja se temelje na znanju, u skladu sa strategijom Europa 2020.; u tom pogledu pozdravlja ocjenu Komisije o doprinosu biogospodarske strategije iz 2012. cirkularnoj ekonomiji jer se prelaskom s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije doprinosi smanjenju troškova potrošnje energije za poljoprivrednike te time omogućuje veći broj ulaganja u inovacije;

| 3. | naglašava da poljoprivreda može biti dio rješenja i to na način da se pažljivo koriste prirodni resursi i jamči biološka raznolikost, za što je ključno poticanje inovacija; smatra da poljoprivredne prakse ovise o prirodnim resursima te da je potrebno optimizirati tu međusobnu povezanost i bolje razumjeti proizvodne sustave kako bi se poboljšali sustavi upravljanja; poziva na jamčenje srednjoročne i dugoročne unutarnje produktivnosti, plodnosti i otpornosti naših poljoprivrednih ekosustava te na smanjenje emisija; ističe da je važno poboljšati proizvodne sustave boljom prilagodbom usjeva i sustava plodoreda i poboljšanjem sustava upravljanja te napominje važnost živog tla; ističe potencijal za otvaranje radnih mjesta ne samo u sektoru prehrambene proizvodnje nego i u sektorima turizma, biogospodarstva i zelene kemije; |
| --- | --- |

3.

naglašava da poljoprivreda može biti dio rješenja i to na način da se pažljivo koriste prirodni resursi i jamči biološka raznolikost, za što je ključno poticanje inovacija; smatra da poljoprivredne prakse ovise o prirodnim resursima te da je potrebno optimizirati tu međusobnu povezanost i bolje razumjeti proizvodne sustave kako bi se poboljšali sustavi upravljanja; poziva na jamčenje srednjoročne i dugoročne unutarnje produktivnosti, plodnosti i otpornosti naših poljoprivrednih ekosustava te na smanjenje emisija; ističe da je važno poboljšati proizvodne sustave boljom prilagodbom usjeva i sustava plodoreda i poboljšanjem sustava upravljanja te napominje važnost živog tla; ističe potencijal za otvaranje radnih mjesta ne samo u sektoru prehrambene proizvodnje nego i u sektorima turizma, biogospodarstva i zelene kemije;

| 4. | uzima u obzir činjenicu da je tržište EU-a za hranu i poljoprivredu jedno od najviše integriranih tržišta u Europi i potiče Komisiju da razradi i provede uredbe kojima će se zajamčiti ujednačeniji uvjeti i poštena konkurentnost kako bi se potaknuo gospodarski razvoj u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru u svim državama članicama; |
| --- | --- |

4.

uzima u obzir činjenicu da je tržište EU-a za hranu i poljoprivredu jedno od najviše integriranih tržišta u Europi i potiče Komisiju da razradi i provede uredbe kojima će se zajamčiti ujednačeniji uvjeti i poštena konkurentnost kako bi se potaknuo gospodarski razvoj u poljoprivrednom i prehrambenom sektoru u svim državama članicama;

| 5. | ističe da su mala i srednja obiteljska poljoprivredna gospodarstva sastavni dio europskog poljoprivrednog sektora i doprinose stvaranju društveno i gospodarski živih ruralnih područja koja pomažu u očuvanju kulturne i prirodne baštine; nadalje ističe da se ta poljoprivredna gospodarstva povremeno suočavaju s poteškoćama u izvlačenju koristi iz naprednih proizvodnih tehnika i praksi kojima bi se mogli zajamčiti pošteni prihodi, poboljšati životni i radni uvjeti poljoprivrednika te otvoriti visokokvalitetna radna mjesta; naglašava da inovacije mogu povećati radnu produktivnost i prihode smanjenjem proizvodnih troškova i povećanjem učinkovitosti poslovanja; ističe da je za poljoprivrednike i obiteljska poljoprivredna gospodarstva ključno da posjeduju obradiva tla i da imaju pristup njima; zalaže se za povećanje popularnosti poljoprivrede među mladim muškarcima i ženama, među ostalim olakšavanjem pristupa financiranju, tehnologijama i potpornim programima; poziva na razvijanje novih poslovnih ideja te poziva Komisiju na učinkovitije informiranje poljoprivrednika o prilikama koje im se pružaju u tom pogledu; prima na znanje socijalnu ulogu poljoprivrede, njezin doprinos socijalnoj koheziji i utjecaj na suzbijanje iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja, inovativne usluge koje donosi lokalnim zajednicama te njezinu ulogu u očuvanju tradicionalnih znanja; ističe važnost pristupa brzim i pouzdanim širokopojasnim internetskim uslugama, kao i inovativnih koncepata koji su prilagođeni svim regijama u nepovoljnom položaju, kao što su planinska i periferna područja Unije, te potiče Komisiju da ih postavi kao prioritet; |
| --- | --- |

5.

ističe da su mala i srednja obiteljska poljoprivredna gospodarstva sastavni dio europskog poljoprivrednog sektora i doprinose stvaranju društveno i gospodarski živih ruralnih područja koja pomažu u očuvanju kulturne i prirodne baštine; nadalje ističe da se ta poljoprivredna gospodarstva povremeno suočavaju s poteškoćama u izvlačenju koristi iz naprednih proizvodnih tehnika i praksi kojima bi se mogli zajamčiti pošteni prihodi, poboljšati životni i radni uvjeti poljoprivrednika te otvoriti visokokvalitetna radna mjesta; naglašava da inovacije mogu povećati radnu produktivnost i prihode smanjenjem proizvodnih troškova i povećanjem učinkovitosti poslovanja; ističe da je za poljoprivrednike i obiteljska poljoprivredna gospodarstva ključno da posjeduju obradiva tla i da imaju pristup njima; zalaže se za povećanje popularnosti poljoprivrede među mladim muškarcima i ženama, među ostalim olakšavanjem pristupa financiranju, tehnologijama i potpornim programima; poziva na razvijanje novih poslovnih ideja te poziva Komisiju na učinkovitije informiranje poljoprivrednika o prilikama koje im se pružaju u tom pogledu; prima na znanje socijalnu ulogu poljoprivrede, njezin doprinos socijalnoj koheziji i utjecaj na suzbijanje iseljavanja stanovništva iz ruralnih područja, inovativne usluge koje donosi lokalnim zajednicama te njezinu ulogu u očuvanju tradicionalnih znanja; ističe važnost pristupa brzim i pouzdanim širokopojasnim internetskim uslugama, kao i inovativnih koncepata koji su prilagođeni svim regijama u nepovoljnom položaju, kao što su planinska i periferna područja Unije, te potiče Komisiju da ih postavi kao prioritet;

| 6. | potiče Komisiju da osmisli rješenja za poticanje veće primjene sustava za upravljanje koji se temelje na informacijsko-komunikacijskim tehnologijama, nadzora podataka u stvarnom vremenu, senzorne tehnologije i sustava za otkrivanje namijenjenih optimizaciji proizvodnih sustava ili precizne poljoprivrede, što između ostalog može značiti prilagođavanje promjenjivim proizvodnim i tržišnim uvjetima, što će dovesti do učinkovitijeg i optimalnijeg korištenja prirodnim resursima, boljeg nadzora nad brojnim proizvodnim fazama, boljih usjeva, smanjenja ekološkog otiska, potrošnje energije i stakleničkih plinova, boljeg razumijevanja ponašanja životinja te poboljšanog zdravlja i dobrobiti životinja; nadalje naglašava da je raširenija upotreba informacijsko-komunikacijskih tehnologija ključna za postizanje veće ekološke održivosti poljoprivrede i veće konkurentnosti tog sektora; u tom pogledu potiče Komisiju da poboljša usklađenost raznih povezanih politika kako bi se učinkovitije promicali sustavi upravljanja informacijsko-komunikacijskim tehnologijama; |
| --- | --- |

6.

potiče Komisiju da osmisli rješenja za poticanje veće primjene sustava za upravljanje koji se temelje na informacijsko-komunikacijskim tehnologijama, nadzora podataka u stvarnom vremenu, senzorne tehnologije i sustava za otkrivanje namijenjenih optimizaciji proizvodnih sustava ili precizne poljoprivrede, što između ostalog može značiti prilagođavanje promjenjivim proizvodnim i tržišnim uvjetima, što će dovesti do učinkovitijeg i optimalnijeg korištenja prirodnim resursima, boljeg nadzora nad brojnim proizvodnim fazama, boljih usjeva, smanjenja ekološkog otiska, potrošnje energije i stakleničkih plinova, boljeg razumijevanja ponašanja životinja te poboljšanog zdravlja i dobrobiti životinja; nadalje naglašava da je raširenija upotreba informacijsko-komunikacijskih tehnologija ključna za postizanje veće ekološke održivosti poljoprivrede i veće konkurentnosti tog sektora; u tom pogledu potiče Komisiju da poboljša usklađenost raznih povezanih politika kako bi se učinkovitije promicali sustavi upravljanja informacijsko-komunikacijskim tehnologijama;

| 7. | podsjeća da bi se jednostavnijim mjerama i jasnijim smjernicama za provedbu mjera ZPP-a poljoprivrednike moglo potaknuti na primjenjivanje održivijih praksi uzgoja; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da bi se jednostavnijim mjerama i jasnijim smjernicama za provedbu mjera ZPP-a poljoprivrednike moglo potaknuti na primjenjivanje održivijih praksi uzgoja;

| 8. | vjeruje da će se informacijama koje se sakupljaju pomoću robotike, senzorne tehnologije, automatskog upravljanja i drugih tehnoloških inovacija u kontekstu tehnologija interneta stvari i velike količine podataka omogućiti nadzor u stvarnom vremenu, bolje donošenje odluka i poboljšano upravljanje operacijama u cijelom prehrambenom lancu; pozdravlja osnivanje radne skupine 06 Saveza za inovacije interneta stvari (AIOTI) za pametnu poljoprivredu i sigurnost hrane te u tom pogledu ističe da je europsko jedinstveno digitalno tržište važno i relevantno za poljoprivredu u pogledu rješavanja problema interoperabilnosti, normi za bolju konvergenciju te pitanja pristupa, korištenja i vlasništva nad osobnim i neosobnim podacima; |
| --- | --- |

8.

vjeruje da će se informacijama koje se sakupljaju pomoću robotike, senzorne tehnologije, automatskog upravljanja i drugih tehnoloških inovacija u kontekstu tehnologija interneta stvari i velike količine podataka omogućiti nadzor u stvarnom vremenu, bolje donošenje odluka i poboljšano upravljanje operacijama u cijelom prehrambenom lancu; pozdravlja osnivanje radne skupine 06 Saveza za inovacije interneta stvari (AIOTI) za pametnu poljoprivredu i sigurnost hrane te u tom pogledu ističe da je europsko jedinstveno digitalno tržište važno i relevantno za poljoprivredu u pogledu rješavanja problema interoperabilnosti, normi za bolju konvergenciju te pitanja pristupa, korištenja i vlasništva nad osobnim i neosobnim podacima;

| 9. | zabrinut je zbog niske razine osviještenosti u pogledu potencijala velike količine podataka i interneta stvari te u pogledu fragmentacije povezanih tehnoloških sustava, čime se povećavaju prepreke za veću primjenu i usporava pokretanje, te je razočaran zbog sporog širenja GPS tehnologija; ističe da je važno da te tehnologije budu korisne za poljoprivrednike; napominje da se u EU-u trenutačno koristi samo 10 % tehnologija potpomognutog vođenja, manje od 1 % tehnologija kinematičnog kretanja u stvarnom vremenu i manje od 1 % tehnika za primjenu promjenjive stope; potiče Komisiju da kvantificira koristi za okoliš i proizvodnju i da zajamči osviještenost te prijenos znanja i tehnologija; izražava zabrinutost zbog toga da bi neke države članice zbog manjkavih zemljišnih knjiga 2018. mogle izgubiti dio iznosa neposrednih plaćanja te preporučuje da Komisija omogući pametne alate kako bi se ubrzalo kartografiranje poljoprivrednog zemljišta; |
| --- | --- |

9.

zabrinut je zbog niske razine osviještenosti u pogledu potencijala velike količine podataka i interneta stvari te u pogledu fragmentacije povezanih tehnoloških sustava, čime se povećavaju prepreke za veću primjenu i usporava pokretanje, te je razočaran zbog sporog širenja GPS tehnologija; ističe da je važno da te tehnologije budu korisne za poljoprivrednike; napominje da se u EU-u trenutačno koristi samo 10 % tehnologija potpomognutog vođenja, manje od 1 % tehnologija kinematičnog kretanja u stvarnom vremenu i manje od 1 % tehnika za primjenu promjenjive stope; potiče Komisiju da kvantificira koristi za okoliš i proizvodnju i da zajamči osviještenost te prijenos znanja i tehnologija; izražava zabrinutost zbog toga da bi neke države članice zbog manjkavih zemljišnih knjiga 2018. mogle izgubiti dio iznosa neposrednih plaćanja te preporučuje da Komisija omogući pametne alate kako bi se ubrzalo kartografiranje poljoprivrednog zemljišta;

| 10. | potiče porast primjene precizne poljoprivrede kojom se pružaju novi cjeloviti pristupi upravljanju poljoprivrednim gospodarstvima kao što su strojevi koje pokreće tehnologija GPS/GNSS, a koji zajedno sa zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS ili bespilotne letjelice) mogu obrađivati zemljišta uz centimetarsku preciznost; slaže se da bi te tehnike mogle znatno smanjiti upotrebu sredstava za zaštitu bilja, gnojiva i vode te bi mogle biti korisne u rješavanju problema erozije tla; poziva Komisiju da ukloni prepreke za usvajanje precizne poljoprivrede, posebno one povezane sa složenim i fragmentiranim sustavima informacijsko-komunikacijske tehnologije i pitanjima razine ulaganja; napominje da je precizna poljoprivreda važna i u stočarstvu jer se njome pružaju sredstva za praćenje zdravlja, prehrane i proizvodnih prinosa životinja; potiče države članice da podrže takve prakse, posebno korištenjem prilika omogućenih novim pravilima za ruralni razvoj u okviru Uredbe (EU) br. 1305/2013; poziva Komisiju da u budućim reformama ZPP-a uzme u obzir korištenje precizne poljoprivrede među poljoprivrednicima u kontekstu ekologizacije; naglašava da je važno zajamčiti da sva poljoprivredna gospodarstva, uključujući ona u udaljenim i perifernim regijama, kao i ona najmanja, te svi drugi akteri uključeni u ruralnu poljoprivredu imaju pristup višenamjenskim tehnologijama, s obzirom na to da je potrebno održati i povećati razinu zapošljavanja u tim najugroženijim područjima; |
| --- | --- |

10.

potiče porast primjene precizne poljoprivrede kojom se pružaju novi cjeloviti pristupi upravljanju poljoprivrednim gospodarstvima kao što su strojevi koje pokreće tehnologija GPS/GNSS, a koji zajedno sa zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS ili bespilotne letjelice) mogu obrađivati zemljišta uz centimetarsku preciznost; slaže se da bi te tehnike mogle znatno smanjiti upotrebu sredstava za zaštitu bilja, gnojiva i vode te bi mogle biti korisne u rješavanju problema erozije tla; poziva Komisiju da ukloni prepreke za usvajanje precizne poljoprivrede, posebno one povezane sa složenim i fragmentiranim sustavima informacijsko-komunikacijske tehnologije i pitanjima razine ulaganja; napominje da je precizna poljoprivreda važna i u stočarstvu jer se njome pružaju sredstva za praćenje zdravlja, prehrane i proizvodnih prinosa životinja; potiče države članice da podrže takve prakse, posebno korištenjem prilika omogućenih novim pravilima za ruralni razvoj u okviru Uredbe (EU) br. 1305/2013; poziva Komisiju da u budućim reformama ZPP-a uzme u obzir korištenje precizne poljoprivrede među poljoprivrednicima u kontekstu ekologizacije; naglašava da je važno zajamčiti da sva poljoprivredna gospodarstva, uključujući ona u udaljenim i perifernim regijama, kao i ona najmanja, te svi drugi akteri uključeni u ruralnu poljoprivredu imaju pristup višenamjenskim tehnologijama, s obzirom na to da je potrebno održati i povećati razinu zapošljavanja u tim najugroženijim područjima;

| 11. | pozdravlja povećano korištenje zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS) u poljoprivredne svrhe jer to može dovesti do uštede materijala za zaštitu usjeva i vode; napominje da će se u predstojećoj reviziji osnovne uredbe o Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa (EASA) iznijeti zakonodavni prijedlog kojim bi sve bespilotne letjelice bile u nadležnosti EU-a; poziva Komisiju da zajamči jasne i nedvosmislene norme i pravila na području cijelog EU-a za civilno korištenje bespilotnim letjelicama te da će se budućim zakonodavstvom uzeti u obzir specifični uvjeti prema kojima se bespilotne letjelice primjenjuju u poljoprivredi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja povećano korištenje zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS) u poljoprivredne svrhe jer to može dovesti do uštede materijala za zaštitu usjeva i vode; napominje da će se u predstojećoj reviziji osnovne uredbe o Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa (EASA) iznijeti zakonodavni prijedlog kojim bi sve bespilotne letjelice bile u nadležnosti EU-a; poziva Komisiju da zajamči jasne i nedvosmislene norme i pravila na području cijelog EU-a za civilno korištenje bespilotnim letjelicama te da će se budućim zakonodavstvom uzeti u obzir specifični uvjeti prema kojima se bespilotne letjelice primjenjuju u poljoprivredi;

| 12. | ističe važnost novih inovativnih i cjenovno pristupačnih rješenja za poljoprivredni sektor u pogledu veće upotrebe metoda, dobara i resursa koji su povoljniji za okoliš, među kojima bi se mogle naći nove metode uzgoja i upravljanja poljima, ali isto tako i načini za povećanje upotrebe obnovljive energije i postupno ukidanje potrebe za fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

12.

ističe važnost novih inovativnih i cjenovno pristupačnih rješenja za poljoprivredni sektor u pogledu veće upotrebe metoda, dobara i resursa koji su povoljniji za okoliš, među kojima bi se mogle naći nove metode uzgoja i upravljanja poljima, ali isto tako i načini za povećanje upotrebe obnovljive energije i postupno ukidanje potrebe za fosilnim gorivima;

| 13. | potiče inovativna rješenja za uzgoj životinja kojima se doprinosi većoj razini zdravlja i dobrobiti životinja, čime se smanjuje potreba za veterinarskim medicinskim proizvodima, uključujući antimikrobne proizvode; ističe mogućnosti optimizacije korištenja životinjskih fekalija u proizvodnji obnovljive energije i poboljšanih gnojiva; prima na znanje da je moguće u okviru prirodnih procesa pronaći inovativna rješenja za hvatanje emisija plinova, raspršivanje zagađenja i povećanje energetske učinkovitosti sustava za smještaj životinja, baveći se istovremeno utjecajem na cijenu troškova; usmjerava pozornost na činjenicu da je moguće hvatati metan za proizvodnju energije kojom se može pomoći pri ublažavanju posljedica klimatskih promjena; ponavlja da se antimikrobna sredstva moraju pažljivo i odgovorno koristiti i da bi se cijeli proizvodni lanac mogao poboljšati uvođenjem učinkovitijih i bržih alata za dijagnostiku, boljim nadzorom u stvarnom vremenu, ciljanim mjerama predostrožnosti i novim načinima izdavanja u cilju borbe protiv antimikrobne otpornosti, ostavljajući dovoljno prostora onim državama članicama koje su već naprednije po tom pitanju, te ističe da je potrebno provesti istraživanje o lijekovima u cilju suočavanja s novim bolestima; |
| --- | --- |

13.

potiče inovativna rješenja za uzgoj životinja kojima se doprinosi većoj razini zdravlja i dobrobiti životinja, čime se smanjuje potreba za veterinarskim medicinskim proizvodima, uključujući antimikrobne proizvode; ističe mogućnosti optimizacije korištenja životinjskih fekalija u proizvodnji obnovljive energije i poboljšanih gnojiva; prima na znanje da je moguće u okviru prirodnih procesa pronaći inovativna rješenja za hvatanje emisija plinova, raspršivanje zagađenja i povećanje energetske učinkovitosti sustava za smještaj životinja, baveći se istovremeno utjecajem na cijenu troškova; usmjerava pozornost na činjenicu da je moguće hvatati metan za proizvodnju energije kojom se može pomoći pri ublažavanju posljedica klimatskih promjena; ponavlja da se antimikrobna sredstva moraju pažljivo i odgovorno koristiti i da bi se cijeli proizvodni lanac mogao poboljšati uvođenjem učinkovitijih i bržih alata za dijagnostiku, boljim nadzorom u stvarnom vremenu, ciljanim mjerama predostrožnosti i novim načinima izdavanja u cilju borbe protiv antimikrobne otpornosti, ostavljajući dovoljno prostora onim državama članicama koje su već naprednije po tom pitanju, te ističe da je potrebno provesti istraživanje o lijekovima u cilju suočavanja s novim bolestima;

| 14. | podržava ekstenzivne metode uzgoja životinja i poziva na razvijanje inovativnih tehnologija za precizno praćenje ekoloških koristi zelenih površina i pašnjaka koji se koriste u okviru takve vrste uzgoja te prepoznaje koristi uzgoja životinja koje su komplementarne biljnoj proizvodnji; |
| --- | --- |

14.

podržava ekstenzivne metode uzgoja životinja i poziva na razvijanje inovativnih tehnologija za precizno praćenje ekoloških koristi zelenih površina i pašnjaka koji se koriste u okviru takve vrste uzgoja te prepoznaje koristi uzgoja životinja koje su komplementarne biljnoj proizvodnji;

| 15. | ističe važnost izvlačenja životinjskih bjelančevina u proizvodnom ciklusu; stoga poziva Komisiju da razradi mjere za promicanje recikliranja poljoprivrednog otpada poticanjem izvlačenja bjelančevina za hranu za životinje; |
| --- | --- |

15.

ističe važnost izvlačenja životinjskih bjelančevina u proizvodnom ciklusu; stoga poziva Komisiju da razradi mjere za promicanje recikliranja poljoprivrednog otpada poticanjem izvlačenja bjelančevina za hranu za životinje;

| 16. | potiče Komisiju da promiče politike pristupa zemljištu za mala i srednja poljoprivredna gospodarstva, da potiče uzgoj životinja koji se temelji na ispaši, krmnom bilju i proizvodnji biljnih bjelančevina te da promiče istraživanja i inovacije povezane s održivom proizvodnjom biljnih bjelančevina; |
| --- | --- |

16.

potiče Komisiju da promiče politike pristupa zemljištu za mala i srednja poljoprivredna gospodarstva, da potiče uzgoj životinja koji se temelji na ispaši, krmnom bilju i proizvodnji biljnih bjelančevina te da promiče istraživanja i inovacije povezane s održivom proizvodnjom biljnih bjelančevina;

| 17. | naglašava neiskorišteni potencijal tehnologija i inovacija u razvoju novih dobara i proizvoda (u područjima ljudske i životinjske hrane, mehanizacije, biokemije, biokontrole itd.) koji mogu potencijalno doprinijeti otvaranju radnih mjesta u cijelom poljoprivredno-prehrambenom lancu vrijednosti; ipak skreće pozornost na činjenicu da inovacije i razvoj tehnologije dovode do gubitka radnih mjesta u tradicionalnim poljoprivrednim zanimanjima te poziva Komisiju i države članice da omoguće osposobljavanje i prekvalifikaciju radnika u pogođenim poljoprivrednim sektorima; ističe otvaranje novih radnih mjesta u poljoprivrednom sektoru, što je od ključne važnosti za ruralni razvoj, ponovno naseljavanje u ruralnim područjima i gospodarski rast te smatra da će se razvojem suvremenih poljoprivrednih praksi povećati popularnost poljoprivrede među mladim poljoprivrednicima i poduzetnicima; poziva Komisiju da razmotri mogućnost davanja poticaja poljoprivrednicima u cilju podizanja razine osviještenosti javnosti o funkcioniranju poljoprivredno-prehrambenog lanca i novim proizvodnim metodama; |
| --- | --- |

17.

naglašava neiskorišteni potencijal tehnologija i inovacija u razvoju novih dobara i proizvoda (u područjima ljudske i životinjske hrane, mehanizacije, biokemije, biokontrole itd.) koji mogu potencijalno doprinijeti otvaranju radnih mjesta u cijelom poljoprivredno-prehrambenom lancu vrijednosti; ipak skreće pozornost na činjenicu da inovacije i razvoj tehnologije dovode do gubitka radnih mjesta u tradicionalnim poljoprivrednim zanimanjima te poziva Komisiju i države članice da omoguće osposobljavanje i prekvalifikaciju radnika u pogođenim poljoprivrednim sektorima; ističe otvaranje novih radnih mjesta u poljoprivrednom sektoru, što je od ključne važnosti za ruralni razvoj, ponovno naseljavanje u ruralnim područjima i gospodarski rast te smatra da će se razvojem suvremenih poljoprivrednih praksi povećati popularnost poljoprivrede među mladim poljoprivrednicima i poduzetnicima; poziva Komisiju da razmotri mogućnost davanja poticaja poljoprivrednicima u cilju podizanja razine osviještenosti javnosti o funkcioniranju poljoprivredno-prehrambenog lanca i novim proizvodnim metodama;

| 18. | smatra da se novim informacijskim tehnologijama pružaju brojne mogućnosti za stvaranje novih lanaca vrijednosti koje bi mogle uključivati izravniji kontakt između proizvođača i potrošača, uz veću usmjerenost na inovativne proizvode, nove usluge i veću raznolikost proizvodnje jer se time poljoprivrednicima potencijalno mogu pružiti novi tokovi prihoda i može se utemeljiti transparentnije tržište koje će koristiti poljoprivrednicima i povećati potencijalni doseg njihovih proizvoda; ističe da bi se inovacijama u lancu opskrbe hranom mogla zajamčiti ujednačenija raspodjela rizika; |
| --- | --- |

18.

smatra da se novim informacijskim tehnologijama pružaju brojne mogućnosti za stvaranje novih lanaca vrijednosti koje bi mogle uključivati izravniji kontakt između proizvođača i potrošača, uz veću usmjerenost na inovativne proizvode, nove usluge i veću raznolikost proizvodnje jer se time poljoprivrednicima potencijalno mogu pružiti novi tokovi prihoda i može se utemeljiti transparentnije tržište koje će koristiti poljoprivrednicima i povećati potencijalni doseg njihovih proizvoda; ističe da bi se inovacijama u lancu opskrbe hranom mogla zajamčiti ujednačenija raspodjela rizika;

| 19. | naglašava da je potrebno riješiti problem rasipanja hrane, a posebno problem sustavnog rasipanja hrane jer količina hrane koja se svake godine u Europi rasipa ili baca iznosi 100 milijuna tona, što je otprilike 30 % – 50 % hrane proizvedene u EU-u; smatra da je za smanjenje aktualne razine rasipanja hrane potrebna i veća suradnja u prehrambenom lancu; ističe da zastarjeli regulatorni okviri ne smiju stvarati prepreke za inovativne načine prerade prehrambenog otpada i za dijeljenje najboljih praksi, a potrebno je potaknuti davanje prednosti inovativnim projektima za suzbijanje rasipanja i gubitka hrane, uključujući u okviru programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

19.

naglašava da je potrebno riješiti problem rasipanja hrane, a posebno problem sustavnog rasipanja hrane jer količina hrane koja se svake godine u Europi rasipa ili baca iznosi 100 milijuna tona, što je otprilike 30 % – 50 % hrane proizvedene u EU-u; smatra da je za smanjenje aktualne razine rasipanja hrane potrebna i veća suradnja u prehrambenom lancu; ističe da zastarjeli regulatorni okviri ne smiju stvarati prepreke za inovativne načine prerade prehrambenog otpada i za dijeljenje najboljih praksi, a potrebno je potaknuti davanje prednosti inovativnim projektima za suzbijanje rasipanja i gubitka hrane, uključujući u okviru programa Obzor 2020.;

| 20. | naglašava da bi se izbjegavanjem rasipanja jedne tone hrane spriječilo stvaranje oko 4,2 tone CO2, što bi imalo značajan utjecaj na okoliš; također ističe važnost pravnog okvira izrađenog u skladu s načelom cirkularne ekonomije, zahvaljujući kojem bi bila definirana jasna pravila o nusproizvodima, poboljšala bi se uporaba sirovina, a količina preostalog otpada u najvećoj bi se mogućoj mjeri smanjila; |
| --- | --- |

20.

naglašava da bi se izbjegavanjem rasipanja jedne tone hrane spriječilo stvaranje oko 4,2 tone CO2, što bi imalo značajan utjecaj na okoliš; također ističe važnost pravnog okvira izrađenog u skladu s načelom cirkularne ekonomije, zahvaljujući kojem bi bila definirana jasna pravila o nusproizvodima, poboljšala bi se uporaba sirovina, a količina preostalog otpada u najvećoj bi se mogućoj mjeri smanjila;

| 21. | ističe da se znatan udio biotičkih otpadnih tokova već koristi kao, primjerice, hrana za životinje ili osnovni materijal za biogoriva; međutim, smatra da se takvim materijalima trebaju stvarati još veći prinosi ciljanjem na najveću dodanu vrijednost i primjenom novih tehnologija kao što su biorafiniranje, uzgoj kukaca, ponovna uporaba životinjskih lipida, enzima i bjelančevina od otpadnih tokova u prehrambenom sektoru, fermentacija u krutom stanju, izvlačenje bioplina minerala iz gnojiva te korištenje viška gnojiva kao izvora obnovljive energije; napominje da nema jasnih pravila i da se nedovoljno iskorištavaju drugi resursi iz biomase kao što su nusproizvodi i otpadni tokovi u poljoprivredi te potiče Komisiju da podrži njihovo ponovno iskorištavanje u području energetike i drugdje promicanjem sustava za prepoznavanje diljem EU-a i posebnih mjera u okviru programa za ruralni razvoj koji će obuhvaćati poljoprivrednike i druge dionike kao što su lokalna tijela u malim projektima; napominje da bi se tim sustavima za prepoznavanje i posebnim programima za ruralni razvoj mogla potaknuti i prekogranična kretanja te poboljšati sinergija i usklađenost s drugim politikama EU-a; |
| --- | --- |

21.

ističe da se znatan udio biotičkih otpadnih tokova već koristi kao, primjerice, hrana za životinje ili osnovni materijal za biogoriva; međutim, smatra da se takvim materijalima trebaju stvarati još veći prinosi ciljanjem na najveću dodanu vrijednost i primjenom novih tehnologija kao što su biorafiniranje, uzgoj kukaca, ponovna uporaba životinjskih lipida, enzima i bjelančevina od otpadnih tokova u prehrambenom sektoru, fermentacija u krutom stanju, izvlačenje bioplina minerala iz gnojiva te korištenje viška gnojiva kao izvora obnovljive energije; napominje da nema jasnih pravila i da se nedovoljno iskorištavaju drugi resursi iz biomase kao što su nusproizvodi i otpadni tokovi u poljoprivredi te potiče Komisiju da podrži njihovo ponovno iskorištavanje u području energetike i drugdje promicanjem sustava za prepoznavanje diljem EU-a i posebnih mjera u okviru programa za ruralni razvoj koji će obuhvaćati poljoprivrednike i druge dionike kao što su lokalna tijela u malim projektima; napominje da bi se tim sustavima za prepoznavanje i posebnim programima za ruralni razvoj mogla potaknuti i prekogranična kretanja te poboljšati sinergija i usklađenost s drugim politikama EU-a;

| 22. | smatra da je degradacija tla teret za budućnost proizvodnje i razlog za uvođenje promjena u proizvodne metode i sustave s obzirom na to da je postupno napuštanje uzgoja životinja doprinijelo smanjenju plodnosti tla u mnogim poljoprivrednim gospodarstvima zbog neprikladnog organskog sadržaja i nedovoljnog korištenja organskim gnojivima; zabrinut je da EU uvelike ovisi o uvozu minerala za proizvodnju mineralnih gnojiva kao što su fosfati i da proizvodnja mineralnih gnojiva ima snažan ugljični i ekološki otisak; ističe mogućnost prerade životinjskog gnojiva u mineralni koncentrat koji se može koristiti za proizvodnju „zelenog gnojiva” kojim bi se smanjila potreba za mineralnim gnojivima i eventualno ih zamijenila s obzirom na to da imaju sličnu razinu učinkovitosti; pozdravlja činjenicu da se proizvodnjom i korištenjem mineralnih koncentrata znatno doprinosi cirkularnoj ekonomiji zatvaranjem mineralnog lanca te da će se time znatno smanjiti troškovi poljoprivrednih gospodarstava povezanih s gnojivima; zahtijeva od Komisije da preispita Uredbu EU-a o gnojivima i ukloni zakonodavne prepreke u Direktivi o nitratima u cilju ostvarivanja i poticanja proizvodnje mineralnih koncentrata iz životinjskog gnojiva; |
| --- | --- |

22.

smatra da je degradacija tla teret za budućnost proizvodnje i razlog za uvođenje promjena u proizvodne metode i sustave s obzirom na to da je postupno napuštanje uzgoja životinja doprinijelo smanjenju plodnosti tla u mnogim poljoprivrednim gospodarstvima zbog neprikladnog organskog sadržaja i nedovoljnog korištenja organskim gnojivima; zabrinut je da EU uvelike ovisi o uvozu minerala za proizvodnju mineralnih gnojiva kao što su fosfati i da proizvodnja mineralnih gnojiva ima snažan ugljični i ekološki otisak; ističe mogućnost prerade životinjskog gnojiva u mineralni koncentrat koji se može koristiti za proizvodnju „zelenog gnojiva” kojim bi se smanjila potreba za mineralnim gnojivima i eventualno ih zamijenila s obzirom na to da imaju sličnu razinu učinkovitosti; pozdravlja činjenicu da se proizvodnjom i korištenjem mineralnih koncentrata znatno doprinosi cirkularnoj ekonomiji zatvaranjem mineralnog lanca te da će se time znatno smanjiti troškovi poljoprivrednih gospodarstava povezanih s gnojivima; zahtijeva od Komisije da preispita Uredbu EU-a o gnojivima i ukloni zakonodavne prepreke u Direktivi o nitratima u cilju ostvarivanja i poticanja proizvodnje mineralnih koncentrata iz životinjskog gnojiva;

| 23. | također je zabrinut zbog činjenice da je EU još uvijek ovisan o uvozu proteinskog krmiva poput soje te poziva na donošenje ambiciozne politike za razvoj proteinskih kultura u EU-u; |
| --- | --- |

23.

također je zabrinut zbog činjenice da je EU još uvijek ovisan o uvozu proteinskog krmiva poput soje te poziva na donošenje ambiciozne politike za razvoj proteinskih kultura u EU-u;

| 24. | preporučuje korištenje sustava upravljanja specifičnih za pojedinačna poljoprivredna gospodarstva kojima se mjeri i ocjenjuje ravnoteža hranjivih tvari na razini poljoprivrednog gospodarstva povezana s različitim lancima u proizvodnom ciklusu, s pomoću koje se mjeri utjecaj pojedinih poljoprivrednih gospodarstava na okoliš i izračunavaju razine hranjivih tvari specifičnih za poljoprivredna gospodarstva; napominje da se učinkovitim korištenjem minerala stvara povećani prinosa usjeva, smanjuje potreba za gnojivima i doprinosi učinkovitim praksama hranjenja životinja, čime se poljoprivrednicima omogućuje da poboljšaju svoj rad uz smanjenje troškova i napuštanje generičkih mjera; poziva Komisiju da podupre već planirane pilot-projekte u tom području sufinanciranjem iz raznih europskih fondova, uključujući iz programa Obzora 2020. i EFSU-a, te da predstavi studiju o tom pitanju; |
| --- | --- |

24.

preporučuje korištenje sustava upravljanja specifičnih za pojedinačna poljoprivredna gospodarstva kojima se mjeri i ocjenjuje ravnoteža hranjivih tvari na razini poljoprivrednog gospodarstva povezana s različitim lancima u proizvodnom ciklusu, s pomoću koje se mjeri utjecaj pojedinih poljoprivrednih gospodarstava na okoliš i izračunavaju razine hranjivih tvari specifičnih za poljoprivredna gospodarstva; napominje da se učinkovitim korištenjem minerala stvara povećani prinosa usjeva, smanjuje potreba za gnojivima i doprinosi učinkovitim praksama hranjenja životinja, čime se poljoprivrednicima omogućuje da poboljšaju svoj rad uz smanjenje troškova i napuštanje generičkih mjera; poziva Komisiju da podupre već planirane pilot-projekte u tom području sufinanciranjem iz raznih europskih fondova, uključujući iz programa Obzora 2020. i EFSU-a, te da predstavi studiju o tom pitanju;

| 25. | potiče uvođenje tehnika visoke preciznosti i niskih emisija za skladištenje, prijevoz i raspodjelu gnojiva po zemlji, što bi dovelo do znatnog poboljšanja prihvaćanja hranjivih tvari iz gnojiva te bi se time smanjila potreba za mineralnim gnojivima, kao i rizik od zagađenja voda; |
| --- | --- |

25.

potiče uvođenje tehnika visoke preciznosti i niskih emisija za skladištenje, prijevoz i raspodjelu gnojiva po zemlji, što bi dovelo do znatnog poboljšanja prihvaćanja hranjivih tvari iz gnojiva te bi se time smanjila potreba za mineralnim gnojivima, kao i rizik od zagađenja voda;

| 26. | ističe da su bolje tehnike primjene gnojiva na tlu jedan od ključnih čimbenika u smanjenju ukupne emisije amonijaka i da bi zbog toga svaka država trebala zajamčiti da se tehnike uporabe tekućeg gnojiva s niskim emisijama primjenjuju zajedno s tehnikama raspodjele trakama (s pomoću čizama ili cijevi za širenje), injekcije ili zakiseljavanja; |
| --- | --- |

26.

ističe da su bolje tehnike primjene gnojiva na tlu jedan od ključnih čimbenika u smanjenju ukupne emisije amonijaka i da bi zbog toga svaka država trebala zajamčiti da se tehnike uporabe tekućeg gnojiva s niskim emisijama primjenjuju zajedno s tehnikama raspodjele trakama (s pomoću čizama ili cijevi za širenje), injekcije ili zakiseljavanja;

| 27. | ističe da poljoprivredne prakse koje su povoljnije za klimu mogu imati trostruki pozitivan učinak, odnosno povećanje održive proizvodnje, jamčenje poljoprivrede koja je otporna na klimatske promjene i promjenjive i nepovoljne vremenske prilike te smanjenje emisija iz poljoprivrednog sektora poticanjem produktivnih, kružnih sustava koji se učinkovito koriste resursima; ističe da su poljoprivreda i šumarstvo jedinstveni sektori u pogledu aktivne apsorpcije CO2, i to zahvaljujući biljkama i pošumljavanju, korištenju pokrovnih usjeva i mahunastih usjeva, ograničavanju obrađivanja tla i trajnog pokrivanja tla, zaštitnim šumskim pojasevima koji su korisni i za zaštitu usjeva i povećanje vodnog kapaciteta, te upijanju stakleničkih plinova u tlu (pohranjivanje ugljika); u tom pogledu prima na znanje program 4 promila koji je predstavljen tijekom konferencije COP21, kao i mogućnost financijskih poticaja; potiče poljoprivrednike da nastave i povećaju primjenu tih novih i inovativnih praksi; |
| --- | --- |

27.

ističe da poljoprivredne prakse koje su povoljnije za klimu mogu imati trostruki pozitivan učinak, odnosno povećanje održive proizvodnje, jamčenje poljoprivrede koja je otporna na klimatske promjene i promjenjive i nepovoljne vremenske prilike te smanjenje emisija iz poljoprivrednog sektora poticanjem produktivnih, kružnih sustava koji se učinkovito koriste resursima; ističe da su poljoprivreda i šumarstvo jedinstveni sektori u pogledu aktivne apsorpcije CO2, i to zahvaljujući biljkama i pošumljavanju, korištenju pokrovnih usjeva i mahunastih usjeva, ograničavanju obrađivanja tla i trajnog pokrivanja tla, zaštitnim šumskim pojasevima koji su korisni i za zaštitu usjeva i povećanje vodnog kapaciteta, te upijanju stakleničkih plinova u tlu (pohranjivanje ugljika); u tom pogledu prima na znanje program 4 promila koji je predstavljen tijekom konferencije COP21, kao i mogućnost financijskih poticaja; potiče poljoprivrednike da nastave i povećaju primjenu tih novih i inovativnih praksi;

| 28. | ističe važnu ulogu agrošumarstva u poljoprivrednim sustavima, posebno u pogledu smanjenja poplava i erozije tla te poboljšanja zdravlja tla; poziva na daljnju integraciju inovativnih pristupa utemeljenih na drveću u poljoprivredne aktivnosti i na uklanjanje administrativnih prepreka u cilju optimiziranja planiranja razine vodomeđa te upravljanja riječnim slivovima; ističe koristi koje drveće donosi u pogledu postizanja veće održivosti i produktivnosti uzgoja, kao i očuvanja biološke raznolikosti te lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja; prima na znanje da treba zaštititi i nagraditi tradicionalne sustave šuma i pašnjaka s višenamjenskom i održivom upotrebom zemljišta te razmotriti novije metode integriranja drveća u poljoprivredne sustave u nizinskim područjima, kao što su mješoviti usjevi među stablima; |
| --- | --- |

28.

ističe važnu ulogu agrošumarstva u poljoprivrednim sustavima, posebno u pogledu smanjenja poplava i erozije tla te poboljšanja zdravlja tla; poziva na daljnju integraciju inovativnih pristupa utemeljenih na drveću u poljoprivredne aktivnosti i na uklanjanje administrativnih prepreka u cilju optimiziranja planiranja razine vodomeđa te upravljanja riječnim slivovima; ističe koristi koje drveće donosi u pogledu postizanja veće održivosti i produktivnosti uzgoja, kao i očuvanja biološke raznolikosti te lokalnog i regionalnog gospodarskog razvoja; prima na znanje da treba zaštititi i nagraditi tradicionalne sustave šuma i pašnjaka s višenamjenskom i održivom upotrebom zemljišta te razmotriti novije metode integriranja drveća u poljoprivredne sustave u nizinskim područjima, kao što su mješoviti usjevi među stablima;

| 29. | smatra da je kvaliteta tla važna za gospodarstvo i okoliš jer bi pogoršanje stanja okoliša dovelo do manje produktivnosti tla, smanjenja dostupnosti hranjivih tvari, povećane podložnosti biljaka na nametnike i bolesti, smanjenja vodnog kapaciteta i biološke raznolikosti; poziva Komisiju da podrži inovativne prakse i dijeljenje najboljih praksi kao što su sustavi plodoreda, trajno pokrivanje tla, ograničavanje njegova obrađivanja te gnojidba zelenim mahunarkama i dušičnim bakterijama kako bi se spriječila daljnja degradacija tla; ističe da se poljoprivrednici moraju poticati na izradu sustava za navodnjavanje, uključujući poboljšanje učinkovitosti upotrebe vode i primjenu ekonomičnih tehnika navodnjavanja, radi suzbijanja dezertifikacije i eutrofikacije; vjeruje da je potrebno bolje razumijevanje međusobnog djelovanja upotrebe organskih tvari i proizvodnih potreba; pozdravlja istraživanja o inovativnim praksama kao što je primjena mikrobnih intervencija (bakterijska gnojiva) i studije o interakciji između biljaka i tla mikorhizom, rizobakterijama (PGPR) i regulatorima rasta biljaka (PGR) kojima se može smanjiti utjecaj na okoliš i korištenje kemijskih gnojiva i pesticida koji škode zdravlju ljudi i životinja te okolišu; prepoznaje važnost održivog korištenja tla kojim se uzimaju u obzir potrebe specifične za svako zemljište; |
| --- | --- |

29.

smatra da je kvaliteta tla važna za gospodarstvo i okoliš jer bi pogoršanje stanja okoliša dovelo do manje produktivnosti tla, smanjenja dostupnosti hranjivih tvari, povećane podložnosti biljaka na nametnike i bolesti, smanjenja vodnog kapaciteta i biološke raznolikosti; poziva Komisiju da podrži inovativne prakse i dijeljenje najboljih praksi kao što su sustavi plodoreda, trajno pokrivanje tla, ograničavanje njegova obrađivanja te gnojidba zelenim mahunarkama i dušičnim bakterijama kako bi se spriječila daljnja degradacija tla; ističe da se poljoprivrednici moraju poticati na izradu sustava za navodnjavanje, uključujući poboljšanje učinkovitosti upotrebe vode i primjenu ekonomičnih tehnika navodnjavanja, radi suzbijanja dezertifikacije i eutrofikacije; vjeruje da je potrebno bolje razumijevanje međusobnog djelovanja upotrebe organskih tvari i proizvodnih potreba; pozdravlja istraživanja o inovativnim praksama kao što je primjena mikrobnih intervencija (bakterijska gnojiva) i studije o interakciji između biljaka i tla mikorhizom, rizobakterijama (PGPR) i regulatorima rasta biljaka (PGR) kojima se može smanjiti utjecaj na okoliš i korištenje kemijskih gnojiva i pesticida koji škode zdravlju ljudi i životinja te okolišu; prepoznaje važnost održivog korištenja tla kojim se uzimaju u obzir potrebe specifične za svako zemljište;

| 30. | prepoznaje da poljoprivredni sustavi nisu produktivni ako su tijekom većeg dijela godine poplavljeni ili pogođeni sušom; poziva Komisiju i države članice da promiču inovacije u području gospodarenja vodama i njihove zaštite, zajedno s uslugama savjetovanja i promicanja vezanima uz poljoprivredno gospodarstvo, upotrebom inovativnih tehnika i tehnologija za smanjenje rasipnih praksi navodnjavanja ili ublažavanje poplava; poziva na primjenu tih novih tehnika u okviru postojećih i novih značajki krajolika kao što su ribnjaci te programa usmjerenih na povećanje zadržavanja vode u tlu i u staništima povezanima s poljoprivredom, među kojima su močvarne livade, na zaštitu područja filtriranja podzemne vode, na povećanje kapaciteta infiltriranja vode u tlo i na zadržavanje vode; pozdravlja sinergije na razini krajolika s planiranjem upravljanja riječnim slivovima; poziva na promicanje primjene tehnika „poljoprivredne obnove” u cilju povećanja dubine gornjeg sloja tla, poticanje stvaranja humusa te inokulaciju mrtvog ili nezdravog tla s kompostom kako bi se vratila njegova optimalna funkcionalnost itd.; |
| --- | --- |

30.

prepoznaje da poljoprivredni sustavi nisu produktivni ako su tijekom većeg dijela godine poplavljeni ili pogođeni sušom; poziva Komisiju i države članice da promiču inovacije u području gospodarenja vodama i njihove zaštite, zajedno s uslugama savjetovanja i promicanja vezanima uz poljoprivredno gospodarstvo, upotrebom inovativnih tehnika i tehnologija za smanjenje rasipnih praksi navodnjavanja ili ublažavanje poplava; poziva na primjenu tih novih tehnika u okviru postojećih i novih značajki krajolika kao što su ribnjaci te programa usmjerenih na povećanje zadržavanja vode u tlu i u staništima povezanima s poljoprivredom, među kojima su močvarne livade, na zaštitu područja filtriranja podzemne vode, na povećanje kapaciteta infiltriranja vode u tlo i na zadržavanje vode; pozdravlja sinergije na razini krajolika s planiranjem upravljanja riječnim slivovima; poziva na promicanje primjene tehnika „poljoprivredne obnove” u cilju povećanja dubine gornjeg sloja tla, poticanje stvaranja humusa te inokulaciju mrtvog ili nezdravog tla s kompostom kako bi se vratila njegova optimalna funkcionalnost itd.;

| 31. | poziva na poduzimanje većih napora u pogledu razvijanja i potpune provedbe integriranih sustava upravljanja zaštitom bilja podržavanjem znanstvenih istraživanja o nekemijskim alternativama i mjerama sniženog rizika, kako su definirane u relevantnom zakonodavstvu, te pesticidima koji su povoljniji za okoliš; upozorava na profilaktičku primjenu materijala za zaštitu bilja i u tom pogledu ističe da bi se u okviru integrirane zaštite od štetnih organizama trebalo pametnije iskoristiti međusobna povezanost bioloških i kemijskih mjera; naglašava da bi se inovacije u pogledu alternativnih tvari sniženog rizika, kako su definirane relevantnim zakonodavstvom, i fizičkih intervencija mogle nadalje poticati, zajedno s biostimulacijom i biokontrolom na europskoj razini; zabrinut je da aktualni pristup registraciji sredstva za zaštitu bilja nije optimalan te da zaostaje zakonodavstvo za poticanje razvoja integrirane zaštite od štetnih organizama; poziva Komisiju da izradi plan djelovanja za kretanje prema održivijem sustavu za zaštitu od štetnih organizama, što uključuje savjetodavne usluge; napominje da se mehanizmima za biološku kontrolu štetnih organizama i bolesti može smanjiti upotreba pesticida i doprinijeti boljoj otpornosti bilja; |
| --- | --- |

31.

poziva na poduzimanje većih napora u pogledu razvijanja i potpune provedbe integriranih sustava upravljanja zaštitom bilja podržavanjem znanstvenih istraživanja o nekemijskim alternativama i mjerama sniženog rizika, kako su definirane u relevantnom zakonodavstvu, te pesticidima koji su povoljniji za okoliš; upozorava na profilaktičku primjenu materijala za zaštitu bilja i u tom pogledu ističe da bi se u okviru integrirane zaštite od štetnih organizama trebalo pametnije iskoristiti međusobna povezanost bioloških i kemijskih mjera; naglašava da bi se inovacije u pogledu alternativnih tvari sniženog rizika, kako su definirane relevantnim zakonodavstvom, i fizičkih intervencija mogle nadalje poticati, zajedno s biostimulacijom i biokontrolom na europskoj razini; zabrinut je da aktualni pristup registraciji sredstva za zaštitu bilja nije optimalan te da zaostaje zakonodavstvo za poticanje razvoja integrirane zaštite od štetnih organizama; poziva Komisiju da izradi plan djelovanja za kretanje prema održivijem sustavu za zaštitu od štetnih organizama, što uključuje savjetodavne usluge; napominje da se mehanizmima za biološku kontrolu štetnih organizama i bolesti može smanjiti upotreba pesticida i doprinijeti boljoj otpornosti bilja;

| 32. | poziva na trajni razvoj inovativnih tehnika uzgoja bilja, uz daljnje održavanje europskih banaka sjemena, što je ključno za razvoj novih i raznolikih sorti s većim prinosom, većom hranjivom vrijednosti i boljom otpornosti na štetne organizme, bolesti i nepovoljne vremenske prilike, te za ostvarenje veće biološke raznolikosti; ističe da tehnike uzgoja mogu pružati mogućnosti za smanjenje utjecaja tradicionalne poljoprivrede na okoliš; upozorava na svaku ovisnost od kemijskih sredstava u novijim sortama; ne odobrava aktualna administrativna i regulatorna opterećenja za poslovne subjekte i potiče programe za uzgoj bilja i životinja utemeljenih na zajednici; ističe da se odobrenja novih sorti trebaju pažljivo provoditi; potiče Komisiju da promiče primjenu novih tehnika koje se podvrgavaju prikladnoj procjeni rizika, kada je to potrebno, i koje su u potpunosti u skladu s načelom predostrožnosti te da zajamči pristup biološkim materijalima za mala i srednja poduzeća u sektoru uzgoja i očekuje da u tom pogledu snažno podrži inovacije; ne odobrava aktualnu odluku proširenog žalbenog vijeća Europskog ureda za patente od 25. ožujka 2015. u predmetima G2/12 i G2/13; |
| --- | --- |

32.

poziva na trajni razvoj inovativnih tehnika uzgoja bilja, uz daljnje održavanje europskih banaka sjemena, što je ključno za razvoj novih i raznolikih sorti s većim prinosom, većom hranjivom vrijednosti i boljom otpornosti na štetne organizme, bolesti i nepovoljne vremenske prilike, te za ostvarenje veće biološke raznolikosti; ističe da tehnike uzgoja mogu pružati mogućnosti za smanjenje utjecaja tradicionalne poljoprivrede na okoliš; upozorava na svaku ovisnost od kemijskih sredstava u novijim sortama; ne odobrava aktualna administrativna i regulatorna opterećenja za poslovne subjekte i potiče programe za uzgoj bilja i životinja utemeljenih na zajednici; ističe da se odobrenja novih sorti trebaju pažljivo provoditi; potiče Komisiju da promiče primjenu novih tehnika koje se podvrgavaju prikladnoj procjeni rizika, kada je to potrebno, i koje su u potpunosti u skladu s načelom predostrožnosti te da zajamči pristup biološkim materijalima za mala i srednja poduzeća u sektoru uzgoja i očekuje da u tom pogledu snažno podrži inovacije; ne odobrava aktualnu odluku proširenog žalbenog vijeća Europskog ureda za patente od 25. ožujka 2015. u predmetima G2/12 i G2/13;

| 33. | ističe, u kontekstu inovativnih tehnika uzgoja bilja i životinja, odredbe za pravnu zaštitu biotehnoloških izuma (4), prema kojima se opće vrste bilja i životinja te ključni biološki postupci uzgoja bilja i životinja ne mogu patentirati; potiče Komisiju da provjeri tumačenje i područje primjene te iznimke s obzirom na to da se, u interesu sigurnosti opskrbe hranom, i dalje mora jamčiti slobodan pristup uzgojnom materijalu te njegovo slobodno korištenje; |
| --- | --- |

33.

ističe, u kontekstu inovativnih tehnika uzgoja bilja i životinja, odredbe za pravnu zaštitu biotehnoloških izuma (4), prema kojima se opće vrste bilja i životinja te ključni biološki postupci uzgoja bilja i životinja ne mogu patentirati; potiče Komisiju da provjeri tumačenje i područje primjene te iznimke s obzirom na to da se, u interesu sigurnosti opskrbe hranom, i dalje mora jamčiti slobodan pristup uzgojnom materijalu te njegovo slobodno korištenje;

| 34. | ističe mogućnost korištenja financijskim instrumentima kako bi se poboljšali prihodi u europskoj poljoprivredi; napominje da je samo pet država članica iskoristilo dodatne mogućnosti pružene u okviru novog Programa ruralnog razvoja za korištenje financijskim instrumentima prilagođenima tržištu kako bi se odgovorilo na pitanje tržišnih nedostataka; poziva Komisiju da olakša pristup kreditiranju jer je nedostatak takvog pristupa često prepreka za inovacije; |
| --- | --- |

34.

ističe mogućnost korištenja financijskim instrumentima kako bi se poboljšali prihodi u europskoj poljoprivredi; napominje da je samo pet država članica iskoristilo dodatne mogućnosti pružene u okviru novog Programa ruralnog razvoja za korištenje financijskim instrumentima prilagođenima tržištu kako bi se odgovorilo na pitanje tržišnih nedostataka; poziva Komisiju da olakša pristup kreditiranju jer je nedostatak takvog pristupa često prepreka za inovacije;

| 35. | pozdravlja Memorandum o razumijevanju koji je potpisan između Komisije i EIB-a, kao i volju za podupiranjem poljoprivrednih projekata i mladih poljoprivrednika pružanjem novih prilika za financiranje za države članice u obliku financijskih potpora kao što su jamstveni fondovi, obnovljivi fondovi ili investicijski kapital kako bi se poljoprivrednicima i udruženjima poljoprivrednika, kao što su zadruge, organizacije i skupine proizvođača te njihovi partneri, olakšalo kreditiranje u cilju pomaganja pri ulaganju u modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava te pružanja prilika za financiranje kako bi se nadišle prepreke za kreditiranje, koje nerazmjerno pogađaju žene, i kako bi se mladim poljoprivrednicima pružile prilike za financiranje proširenja njihova poslovanja te zajamčilo ulaganje u istraživanje u javnom sektoru zajedno s javno-privatnim partnerstvima u cilju testiranja inovativnih proizvoda i njihova stavljanja na tržište; ponavlja želju Parlamenta da se ta financijska potpora realizira i da se uklone sve prepreke u pogledu pristupa tim sredstvima; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja Memorandum o razumijevanju koji je potpisan između Komisije i EIB-a, kao i volju za podupiranjem poljoprivrednih projekata i mladih poljoprivrednika pružanjem novih prilika za financiranje za države članice u obliku financijskih potpora kao što su jamstveni fondovi, obnovljivi fondovi ili investicijski kapital kako bi se poljoprivrednicima i udruženjima poljoprivrednika, kao što su zadruge, organizacije i skupine proizvođača te njihovi partneri, olakšalo kreditiranje u cilju pomaganja pri ulaganju u modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava te pružanja prilika za financiranje kako bi se nadišle prepreke za kreditiranje, koje nerazmjerno pogađaju žene, i kako bi se mladim poljoprivrednicima pružile prilike za financiranje proširenja njihova poslovanja te zajamčilo ulaganje u istraživanje u javnom sektoru zajedno s javno-privatnim partnerstvima u cilju testiranja inovativnih proizvoda i njihova stavljanja na tržište; ponavlja želju Parlamenta da se ta financijska potpora realizira i da se uklone sve prepreke u pogledu pristupa tim sredstvima;

| 36. | poziva Komisiju da provede detaljnu procjenu o tome koje će nove vještine biti potrebne u budućem upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima i potiče njihovo širenje svim raspoloživim sredstvima; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da provede detaljnu procjenu o tome koje će nove vještine biti potrebne u budućem upravljanju europskim poljoprivrednim gospodarstvima i potiče njihovo širenje svim raspoloživim sredstvima;

| 37. | prima na znanje da postoji veliki potencijal za bolje upravljanje rizicima i smatra da su aktualni alati za upravljanje rizicima i tržištem nedovoljno razvijeni, što bi moglo dovesti do kratkoročnog smanjenja produktivnosti i dugoročnog pada u pogledu inovacija; poziva Komisiju da istraži mogućnost poticanja privatnih programa osiguranja kojima bi se pokrili nepovoljni klimatski uvjeti, životinjske ili biljne bolesti, najezde štetnih organizama ili okolišni incidenti o kojima je riječ u članku 37. Uredbe (EU) br. 1305/2013 te da o njima izvijesti; |
| --- | --- |

37.

prima na znanje da postoji veliki potencijal za bolje upravljanje rizicima i smatra da su aktualni alati za upravljanje rizicima i tržištem nedovoljno razvijeni, što bi moglo dovesti do kratkoročnog smanjenja produktivnosti i dugoročnog pada u pogledu inovacija; poziva Komisiju da istraži mogućnost poticanja privatnih programa osiguranja kojima bi se pokrili nepovoljni klimatski uvjeti, životinjske ili biljne bolesti, najezde štetnih organizama ili okolišni incidenti o kojima je riječ u članku 37. Uredbe (EU) br. 1305/2013 te da o njima izvijesti;

| 38. | pozdravlja mogućnosti koje su otvorene osnivanjem Europskog partnerstva za inovacije AGRI (EIP-AGRI) za primijenjeno istraživanje u poljoprivrednom sektoru te participativne inovacije koje uključuju zajednice ruralnih stručnjaka; zabrinut je zbog fragmentiranog načina na koji se EIP-AGRI provodi na nacionalnoj razini i u tom pogledu poziva Komisiju da zajamči najjednostavnije moguće postupke za sudjelovanje; traži od Komisije da ocijeni mehanizme sufinanciranja partnerstva EIP-AGRI i drugih europskih javnih politika kako bi se potaknulo učinkovitije istraživanje koje u većoj mjeri razmatra potrebe tržišta i potrebu za razvijanjem održivih agronomskih i poljoprivredno-ekoloških praksi, a koje je potaknuto poduzetničkim i društveno-gospodarskim potrebama, uz osnivanje prekograničnih ciljnih skupina za istraživanje i pružanje boljih prilika za sudjelovanje poslovnih subjekata; poziva Komisiju da se aktivnije uključi u pogledu pružanja otvorenog plana za inovacije i istraživanja povezanog s programima Obzor 2020.; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja mogućnosti koje su otvorene osnivanjem Europskog partnerstva za inovacije AGRI (EIP-AGRI) za primijenjeno istraživanje u poljoprivrednom sektoru te participativne inovacije koje uključuju zajednice ruralnih stručnjaka; zabrinut je zbog fragmentiranog načina na koji se EIP-AGRI provodi na nacionalnoj razini i u tom pogledu poziva Komisiju da zajamči najjednostavnije moguće postupke za sudjelovanje; traži od Komisije da ocijeni mehanizme sufinanciranja partnerstva EIP-AGRI i drugih europskih javnih politika kako bi se potaknulo učinkovitije istraživanje koje u većoj mjeri razmatra potrebe tržišta i potrebu za razvijanjem održivih agronomskih i poljoprivredno-ekoloških praksi, a koje je potaknuto poduzetničkim i društveno-gospodarskim potrebama, uz osnivanje prekograničnih ciljnih skupina za istraživanje i pružanje boljih prilika za sudjelovanje poslovnih subjekata; poziva Komisiju da se aktivnije uključi u pogledu pružanja otvorenog plana za inovacije i istraživanja povezanog s programima Obzor 2020.;

| 39. | naglašava važnost osviještenosti i informiranosti potrošača; ističe da veća transparentnost u lancu opskrbe i u proizvodnji može pomoći potrošačima da donose utemeljenije odluke o proizvodima koje kupuju; smatra da se time pak poljoprivrednicima može pomoći da ostvare veće prihode od svoje proizvodnje; |
| --- | --- |

39.

naglašava važnost osviještenosti i informiranosti potrošača; ističe da veća transparentnost u lancu opskrbe i u proizvodnji može pomoći potrošačima da donose utemeljenije odluke o proizvodima koje kupuju; smatra da se time pak poljoprivrednicima može pomoći da ostvare veće prihode od svoje proizvodnje;

| 40. | smatra da su gospodarski razvoj i ekološka održivost komplementarni ako se ostavi dovoljno prostora za inovacije i poduzetništvo i ako se poduzmu mjere za sprečavanje stvaranja neutemeljenih razlika u provedbi na nacionalnoj razini i za njihovu naknadnu eliminaciju kako bi se zajamčili istinski jednaki uvjeti u Uniji, među ostalim istraživanjem novih i relevantnih tehnika kao što su satelitske snimke; poziva Komisiju da zajamči istinski jednake uvjete u poljoprivrednom sektoru te da istovremeno osigura da se relevantno zakonodavstvo o okolišu, kao što su Direktive o pticama i staništima, u potpunosti poštuje u različitim državama članicama te da se stane na kraj njegovoj neujednačenoj, proturječnoj i neoptimalnoj provedbi; |
| --- | --- |

40.

smatra da su gospodarski razvoj i ekološka održivost komplementarni ako se ostavi dovoljno prostora za inovacije i poduzetništvo i ako se poduzmu mjere za sprečavanje stvaranja neutemeljenih razlika u provedbi na nacionalnoj razini i za njihovu naknadnu eliminaciju kako bi se zajamčili istinski jednaki uvjeti u Uniji, među ostalim istraživanjem novih i relevantnih tehnika kao što su satelitske snimke; poziva Komisiju da zajamči istinski jednake uvjete u poljoprivrednom sektoru te da istovremeno osigura da se relevantno zakonodavstvo o okolišu, kao što su Direktive o pticama i staništima, u potpunosti poštuje u različitim državama članicama te da se stane na kraj njegovoj neujednačenoj, proturječnoj i neoptimalnoj provedbi;

| 41. | zabrinut je zbog toga što, prema reviziji na sredini razdoblja Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020., nije došlo do nikakvog značajnog sveukupnog napretka u pogledu doprinosa poljoprivrede održavanju i jačanju biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

41.

zabrinut je zbog toga što, prema reviziji na sredini razdoblja Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020., nije došlo do nikakvog značajnog sveukupnog napretka u pogledu doprinosa poljoprivrede održavanju i jačanju biološke raznolikosti;

| 42. | ističe da ZPP treba biti usmjereniji na potrebe poljoprivrednika i lokalne uvjete, istovremeno ne ugrožavajući ciljeve politike; ističe da je potreban jednostavniji i fleksibilniji zakonodavni okvir koji je više usmjeren na nacionalne i lokalne uvjete te prikladniji za ostvarivanje sinergija s ostalim sektorima jer se njime poboljšavaju i promiču razmjena znanja i integracija korištenja resursima te jer je bolje usklađen s cirkularnom ekonomijom kako bi se poboljšala vidljivost postojećih sustava za specifično promotivno označivanje i potaknule nove inovacije u promicanju raznolikosti europskih poljoprivrednih proizvoda; nadalje ističe da se konkurentnim i održivim ZPP-om jamči veća primjena inovativnih praksi i dugoročna održivost europskog poljoprivrednog sektora pojednostavnjenjem intervencije države i poticanjem inovacija u javnom i privatnom sektoru kojima se doprinosi gospodarskom razvoju Europe, posebno ruralnih područja; |
| --- | --- |

42.

ističe da ZPP treba biti usmjereniji na potrebe poljoprivrednika i lokalne uvjete, istovremeno ne ugrožavajući ciljeve politike; ističe da je potreban jednostavniji i fleksibilniji zakonodavni okvir koji je više usmjeren na nacionalne i lokalne uvjete te prikladniji za ostvarivanje sinergija s ostalim sektorima jer se njime poboljšavaju i promiču razmjena znanja i integracija korištenja resursima te jer je bolje usklađen s cirkularnom ekonomijom kako bi se poboljšala vidljivost postojećih sustava za specifično promotivno označivanje i potaknule nove inovacije u promicanju raznolikosti europskih poljoprivrednih proizvoda; nadalje ističe da se konkurentnim i održivim ZPP-om jamči veća primjena inovativnih praksi i dugoročna održivost europskog poljoprivrednog sektora pojednostavnjenjem intervencije države i poticanjem inovacija u javnom i privatnom sektoru kojima se doprinosi gospodarskom razvoju Europe, posebno ruralnih područja;

| 43. | poziva Komisiju da svake dvije godine izvještava o financiranju i ostalim mjerama Unije u području poljoprivrednih inovacija te o njihovim učincima na razvoj nabavnih i prodajnih cijena poljoprivrednih proizvoda i na povezane financijsko-ekonomske perspektive obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava u Uniji; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da svake dvije godine izvještava o financiranju i ostalim mjerama Unije u području poljoprivrednih inovacija te o njihovim učincima na razvoj nabavnih i prodajnih cijena poljoprivrednih proizvoda i na povezane financijsko-ekonomske perspektive obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava u Uniji;

| 44. | smatra da su inovacije važan alat i ključan prioritet horizontalnih politika za razvoj, provedbu i postizanje ciljeva reforme ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020.; stoga poziva Komisiju da pruži ambiciozniju sveobuhvatnu strategiju s mjerljivim rezultatima kako bi se istraživanje i inovacije uskladili s prioritetima politike i usmjerili na njih; ističe da ZPP treba biti fleksibilniji u pogledu primjene novorazvijenih tehnika i praksi bez povećanja administrativnih opterećenja; vjeruje da bi jedan od horizontalnih prioriteta europskog zakonodavnog okvira trebalo biti jamčenje dovoljnog slobodnog prostora za pilot-programe i testiranja inovativnih tehnika uz poštovanje načela predostrožnosti; |
| --- | --- |

44.

smatra da su inovacije važan alat i ključan prioritet horizontalnih politika za razvoj, provedbu i postizanje ciljeva reforme ZPP-a za razdoblje 2014. – 2020.; stoga poziva Komisiju da pruži ambiciozniju sveobuhvatnu strategiju s mjerljivim rezultatima kako bi se istraživanje i inovacije uskladili s prioritetima politike i usmjerili na njih; ističe da ZPP treba biti fleksibilniji u pogledu primjene novorazvijenih tehnika i praksi bez povećanja administrativnih opterećenja; vjeruje da bi jedan od horizontalnih prioriteta europskog zakonodavnog okvira trebalo biti jamčenje dovoljnog slobodnog prostora za pilot-programe i testiranja inovativnih tehnika uz poštovanje načela predostrožnosti;

| 45. | poziva Komisiju da zajamči da se propisima i politikama teži jačanju poštenog tržišnog natjecanja i u drugim područjima propisa usmjerenima na stvaranje bolje funkcionirajućeg i integriranog unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da zajamči da se propisima i politikama teži jačanju poštenog tržišnog natjecanja i u drugim područjima propisa usmjerenima na stvaranje bolje funkcionirajućeg i integriranog unutarnjeg tržišta;

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

46.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 58.

(2)  SL C 193, 30.6.2012., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0473.

(4)  Direktiva 98/44/EZ o pravnoj zaštiti biotehnoloških izuma.

---

Srijeda, 8. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/72

---

P8_TA(2016)0263

Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

(2018/C 086/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05431/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05431/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (15616/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (15616/2010),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 6. točkom (a) (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 6. točkom (a) (C8-0061/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 8. lipnja 2016. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 8. lipnja 2016. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir diplomatske odnose između Filipina i EU-a (u ono vrijeme Europska ekonomska zajednica (EEZ)) uspostavljene 12. svibnja 1964. imenovanjem veleposlanika Filipina u EEZ-u; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir diplomatske odnose između Filipina i EU-a (u ono vrijeme Europska ekonomska zajednica (EEZ)) uspostavljene 12. svibnja 1964. imenovanjem veleposlanika Filipina u EEZ-u;

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum za razvojnu suradnju između Europske zajednice i Filipina koji je stupio na snagu 1. lipnja 1985., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum za razvojnu suradnju između Europske zajednice i Filipina koji je stupio na snagu 1. lipnja 1985.,

| — | uzimajući u obzir višegodišnji pokazni program Europske unije za Filipine za razdoblje 2014. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnji pokazni program Europske unije za Filipine za razdoblje 2014. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 1440/80 od 30. svibnja 1980. o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura i Tajlanda – država članica Udruženja naroda jugoistočne Azije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 1440/80 od 30. svibnja 1980. o sklapanju Sporazuma o suradnji između Europske ekonomske zajednice i Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura i Tajlanda – država članica Udruženja naroda jugoistočne Azije (2),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2015. Parlamentu i Vijeću pod nazivom „EU i zemlje ASEAN-a: partnerstvo sa strateškom svrhom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2015. Parlamentu i Vijeću pod nazivom „EU i zemlje ASEAN-a: partnerstvo sa strateškom svrhom”,

| — | uzimajući u obzir 10. sastanak na vrhu ASEM-a održan u Milanu 16. i 17. listopada 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 10. sastanak na vrhu ASEM-a održan u Milanu 16. i 17. listopada 2014.,

| — | uzimajući u obzir međuparlamentarni sastanak između Europskog parlamenta i parlamenta Filipina u veljači 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međuparlamentarni sastanak između Europskog parlamenta i parlamenta Filipina u veljači 2013.,

| — | uzimajući u obzir 23. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju ASEAN-a i EU-a, koji je održan u Jakarti 4. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 23. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju ASEAN-a i EU-a, koji je održan u Jakarti 4. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o Filipinima, posebno one od 14. lipnja 2012. o slučajevima nekažnjavanja na Filipinima (3), od 21. siječnja 2010. o Filipinima (nakon masakra u pokrajini Maguindanao 23. studenoga 2009.) (4) i od 12. ožujka 2009. o Filipinima (o neprijateljstvima između vladinih snaga i Moroske nacionalne oslobodilačke fronte (MNLF)) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o Filipinima, posebno one od 14. lipnja 2012. o slučajevima nekažnjavanja na Filipinima (3), od 21. siječnja 2010. o Filipinima (nakon masakra u pokrajini Maguindanao 23. studenoga 2009.) (4) i od 12. ožujka 2009. o Filipinima (o neprijateljstvima između vladinih snaga i Moroske nacionalne oslobodilačke fronte (MNLF)) (5),

| — | uzimajući u obzir status Filipina kao osnivača ASEAN-a nakon potpisivanja Deklaracije iz Bangkoka 8. kolovoza 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir status Filipina kao osnivača ASEAN-a nakon potpisivanja Deklaracije iz Bangkoka 8. kolovoza 1967.,

| — | uzimajući u obzir 27. sastanak na vrhu ASEAN-a, koji je održan od 18. do 22. studenoga 2015. u Kuali Lumpuru u Maleziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 27. sastanak na vrhu ASEAN-a, koji je održan od 18. do 22. studenoga 2015. u Kuali Lumpuru u Maleziji,

| — | uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu o sigurnosti u Aziji (Dijalog IISS Shangri-La), koji je održan u Singapuru od 29. do 31. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu o sigurnosti u Aziji (Dijalog IISS Shangri-La), koji je održan u Singapuru od 29. do 31. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebne izvjestiteljice UN-a o pravu na hranu Hilal Elver (29. prosinca 2015. – A/HRC/31/51/Add.1), posebne izvjestiteljice UN-a o trgovini ljudima Joy Ngosi Ezeilo (19. travnja 2013. – A/HRC/23/48/Add.3) i posebnog izvjestitelja UN-a o izvansudskim, prijekim ili proizvoljnim pogubljenjima Philipa Alstona (29. travnja 2009. – A/HRC/11/2/Add.8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebne izvjestiteljice UN-a o pravu na hranu Hilal Elver (29. prosinca 2015. – A/HRC/31/51/Add.1), posebne izvjestiteljice UN-a o trgovini ljudima Joy Ngosi Ezeilo (19. travnja 2013. – A/HRC/23/48/Add.3) i posebnog izvjestitelja UN-a o izvansudskim, prijekim ili proizvoljnim pogubljenjima Philipa Alstona (29. travnja 2009. – A/HRC/11/2/Add.8),

| — | uzimajući u obzir drugi Univerzalni periodični pregled Vijeća UN-a za ljudska prava iz svibnja 2012., u kojem su Filipini prihvatili 66 od 88 preporuka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi Univerzalni periodični pregled Vijeća UN-a za ljudska prava iz svibnja 2012., u kojem su Filipini prihvatili 66 od 88 preporuka,

| — | uzimajući u obzir filipinski akcijski plan za prehranu za razdoblje od 2011. do 2016., program za ubrzano rješavanje problema gladi, sveobuhvatni plan poljoprivredne reforme iz 1988. te pravilnik o ribarstvu iz 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir filipinski akcijski plan za prehranu za razdoblje od 2011. do 2016., program za ubrzano rješavanje problema gladi, sveobuhvatni plan poljoprivredne reforme iz 1988. te pravilnik o ribarstvu iz 1998.,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. drugi podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0143/2016),

| A. | budući da su u pogledu međunarodnog i nacionalnog zakonodavstva o ljudskim pravima Filipini uzor drugim zemljama u toj regiji s obzirom na to da su ratificirali osam od devet glavnih konvencija o ljudskim pravima osim Konvencije UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka te da su 2011. ratificirali Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

A.

budući da su u pogledu međunarodnog i nacionalnog zakonodavstva o ljudskim pravima Filipini uzor drugim zemljama u toj regiji s obzirom na to da su ratificirali osam od devet glavnih konvencija o ljudskim pravima osim Konvencije UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka te da su 2011. ratificirali Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda;

| B. | budući da je filipinska vlada u ožujku 2014. s Moroskom islamističkom oslobodilačkom frontom (MILF) postigla mirovni sporazum za otok Mindanao, koji podrazumijeva uspostavu autonomne regije Bangsamoro na muslimanskom jugu tog otoka, ali ne obuhvaća sudjelovanje drugih paravojnih skupina koje se protive mirovnom procesu; budući da filipinski kongres nije usvojio Temeljni zakon Bangsamora u veljači 2016. te da zbog toga nisu uspješno okončani mirovni pregovori; |
| --- | --- |

B.

budući da je filipinska vlada u ožujku 2014. s Moroskom islamističkom oslobodilačkom frontom (MILF) postigla mirovni sporazum za otok Mindanao, koji podrazumijeva uspostavu autonomne regije Bangsamoro na muslimanskom jugu tog otoka, ali ne obuhvaća sudjelovanje drugih paravojnih skupina koje se protive mirovnom procesu; budući da filipinski kongres nije usvojio Temeljni zakon Bangsamora u veljači 2016. te da zbog toga nisu uspješno okončani mirovni pregovori;

| C. | budući da vojska SAD-a obučava filipinske snage za protugerilsko ratovanje, provođenje protuterorističkih aktivnosti i obavještajni rad u kontekstu borbe protiv paravojnih skupina za koje postoje indicije da su povezane s regionalnim terorističkim skupinama koje djeluju u jugoistočnoj Aziji, ali i globalnim terorističkim skupinama, kao što su al-Kaida i ISIS; |
| --- | --- |

C.

budući da vojska SAD-a obučava filipinske snage za protugerilsko ratovanje, provođenje protuterorističkih aktivnosti i obavještajni rad u kontekstu borbe protiv paravojnih skupina za koje postoje indicije da su povezane s regionalnim terorističkim skupinama koje djeluju u jugoistočnoj Aziji, ali i globalnim terorističkim skupinama, kao što su al-Kaida i ISIS;

| D. | budući da su Filipini i Sjedinjene Američke Države u travnju 2015. potpisali Sporazum o pojačanoj obrambenoj suradnji; |
| --- | --- |

D.

budući da su Filipini i Sjedinjene Američke Države u travnju 2015. potpisali Sporazum o pojačanoj obrambenoj suradnji;

| E. | budući da su Japan i Filipini u siječnju 2015. potpisali Memorandum o obrambenoj suradnji i razmjeni; |
| --- | --- |

E.

budući da su Japan i Filipini u siječnju 2015. potpisali Memorandum o obrambenoj suradnji i razmjeni;

| F. | budući da se odnosi između Kine i Filipina postupno pogoršavaju od iznošenja navoda o korupciji u vezi s kineskom pomoći iz 2008., ali i zbog sve snažnijeg pritiska Kine u vezi s njezinim teritorijalnim zahtjevima u Južnom kineskom moru; |
| --- | --- |

F.

budući da se odnosi između Kine i Filipina postupno pogoršavaju od iznošenja navoda o korupciji u vezi s kineskom pomoći iz 2008., ali i zbog sve snažnijeg pritiska Kine u vezi s njezinim teritorijalnim zahtjevima u Južnom kineskom moru;

| G. | budući da su Filipini pokrenuli arbitražni postupak pred Međunarodnim arbitražnim sudom prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) u siječnju 2013., u kojem su zatražili razjašnjenje svojih prava na pomorska područja u okviru UNCLOS-a i valjanosti kineskog zahtjeva za velikim dijelom Južnog kineskog mora unutar isprekidane linije od devet crta; |
| --- | --- |

G.

budući da su Filipini pokrenuli arbitražni postupak pred Međunarodnim arbitražnim sudom prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) u siječnju 2013., u kojem su zatražili razjašnjenje svojih prava na pomorska područja u okviru UNCLOS-a i valjanosti kineskog zahtjeva za velikim dijelom Južnog kineskog mora unutar isprekidane linije od devet crta;

| H. | budući da su Filipini najavili da će otvoriti nove mornaričke i zrakoplovne baze koje će omogućiti opsežan pristup Južnom kineskom moru te da će te baze staviti na raspolaganje američkim, japanskim i vijetnamskim brodovima; |
| --- | --- |

H.

budući da su Filipini najavili da će otvoriti nove mornaričke i zrakoplovne baze koje će omogućiti opsežan pristup Južnom kineskom moru te da će te baze staviti na raspolaganje američkim, japanskim i vijetnamskim brodovima;

| I. | budući da je u prosincu 2014. EU Filipinima dodijelio status OSP+ (opći sustav povlastica) te da je to prva članica ASEAN-a koja uživa takve trgovinske povlastice; budući da se time Filipinima omogućuje bescarinski izvoz 66 % svih proizvoda u EU, uključujući prerađeno voće, kokosovo ulje, obuću, ribu i tekstil; |
| --- | --- |

I.

budući da je u prosincu 2014. EU Filipinima dodijelio status OSP+ (opći sustav povlastica) te da je to prva članica ASEAN-a koja uživa takve trgovinske povlastice; budući da se time Filipinima omogućuje bescarinski izvoz 66 % svih proizvoda u EU, uključujući prerađeno voće, kokosovo ulje, obuću, ribu i tekstil;

| J. | budući da su Filipini zemlja koja se sastoji od više tisuća otoka, što je izazov za unutarnju povezanost, infrastrukturu i trgovinu; |
| --- | --- |

J.

budući da su Filipini zemlja koja se sastoji od više tisuća otoka, što je izazov za unutarnju povezanost, infrastrukturu i trgovinu;

| K. | budući da je EU jedan od glavnih stranih ulagača i trgovinskih partnera Filipina; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU jedan od glavnih stranih ulagača i trgovinskih partnera Filipina;

| L. | budući da je EU četvrti najveći trgovinski partner Filipina i četvrto najveće izvozno tržište, koje čini 11,56 % ukupnog filipinskog izvoza; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU četvrti najveći trgovinski partner Filipina i četvrto najveće izvozno tržište, koje čini 11,56 % ukupnog filipinskog izvoza;

| M. | budući da su Filipini nedavno izrazili interes za pridruženje Transpacifičkom partnerstvu te da trenutačno s SAD-om provode savjetovanja o pristupanju tom sporazumu; |
| --- | --- |

M.

budući da su Filipini nedavno izrazili interes za pridruženje Transpacifičkom partnerstvu te da trenutačno s SAD-om provode savjetovanja o pristupanju tom sporazumu;

| N. | budući da je EU više nego udvostručio svoja sredstva namijenjena za razvojnu suradnju s Filipinima u razdoblju 2014. – 2020. te da je također pružio znatnu humanitarnu pomoć i pomoć za hitne slučajeve za žrtve tropskih oluja; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU više nego udvostručio svoja sredstva namijenjena za razvojnu suradnju s Filipinima u razdoblju 2014. – 2020. te da je također pružio znatnu humanitarnu pomoć i pomoć za hitne slučajeve za žrtve tropskih oluja;

| O. | budući da su Filipini treća zemlja u razvoju po ugroženosti klimatskim promjenama, što je okolnost koja će negativno utjecati na poljoprivredne i morske resurse te zemlje; |
| --- | --- |

O.

budući da su Filipini treća zemlja u razvoju po ugroženosti klimatskim promjenama, što je okolnost koja će negativno utjecati na poljoprivredne i morske resurse te zemlje;

| P. | budući da razoran utjecaj tajfuna Haiyana, u kojem je 2013. stradalo oko 6 000 ljudi, i dalje ima negativne učinke na gospodarstvo, da je znatno pogoršao nesigurnost opskrbe hranom i da je prema procjenama UN-a još milijun ljudi odveo u siromaštvo; |
| --- | --- |

P.

budući da razoran utjecaj tajfuna Haiyana, u kojem je 2013. stradalo oko 6 000 ljudi, i dalje ima negativne učinke na gospodarstvo, da je znatno pogoršao nesigurnost opskrbe hranom i da je prema procjenama UN-a još milijun ljudi odveo u siromaštvo;

| 1. | pozdravlja sklapanje Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji s Filipinima; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklapanje Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji s Filipinima;

| 2. | smatra da bi EU trebao nastaviti s pružanjem financijske potpore i pomoći u izgradnji kapaciteta za Filipine radi smanjenja siromaštva te radi socijalne uključenosti, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava, promicanja mira, pomirbe, sigurnosti i reforme sudstva, ali i da bi trebao i dalje pružati pomoć Filipinima u pripremama za slučaj katastrofe, u aktivnostima oporavka i obnove te u provedbi djelotvornih politika za suočavanje s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi EU trebao nastaviti s pružanjem financijske potpore i pomoći u izgradnji kapaciteta za Filipine radi smanjenja siromaštva te radi socijalne uključenosti, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava, promicanja mira, pomirbe, sigurnosti i reforme sudstva, ali i da bi trebao i dalje pružati pomoć Filipinima u pripremama za slučaj katastrofe, u aktivnostima oporavka i obnove te u provedbi djelotvornih politika za suočavanje s klimatskim promjenama;

| 3. | potiče filipinsku vladu da se nastavi zalagati za daljnji napredak u iskorjenjivanju korupcije i promicanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

potiče filipinsku vladu da se nastavi zalagati za daljnji napredak u iskorjenjivanju korupcije i promicanju ljudskih prava;

| 4. | pohvaljuje članstvo Filipina u međunarodnoj protuterorističkoj koaliciji od 2001.; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što i dalje ima dojava o teškom kršenju ljudskih prava koje filipinska vojska, ponajprije paravojne skupine, provodi tijekom protugerilskog ratovanja; |
| --- | --- |

4.

pohvaljuje članstvo Filipina u međunarodnoj protuterorističkoj koaliciji od 2001.; međutim, izražava zabrinutost zbog toga što i dalje ima dojava o teškom kršenju ljudskih prava koje filipinska vojska, ponajprije paravojne skupine, provodi tijekom protugerilskog ratovanja;

| 5. | podsjeća na to da je skupina Abu Sayyaf optužena za najteže terorističke činove na Filipinima, među ostalim za krvave bombaške napade kao što je napad na trajekt u Manili 2004., u kojem je poginulo više od 100 ljudi; |
| --- | --- |

5.

podsjeća na to da je skupina Abu Sayyaf optužena za najteže terorističke činove na Filipinima, među ostalim za krvave bombaške napade kao što je napad na trajekt u Manili 2004., u kojem je poginulo više od 100 ljudi;

| 6. | ističe da postoji sve veća zabrinutost u vezi s time da će utjecaj ISIS-a uspjeti prevladati nad povezanim skupinama u jugoistočnoj Aziji s obzirom na to da ISIS širi propagandu na lokalnim jezicima te da su se neki ekstremisti u regiji već obvezali na odanost ISIS-u; |
| --- | --- |

6.

ističe da postoji sve veća zabrinutost u vezi s time da će utjecaj ISIS-a uspjeti prevladati nad povezanim skupinama u jugoistočnoj Aziji s obzirom na to da ISIS širi propagandu na lokalnim jezicima te da su se neki ekstremisti u regiji već obvezali na odanost ISIS-u;

| 7. | cijeni obveze koje je preuzela filipinska vlada te naglašava važnost postizanja što uključivijeg mirovnog procesa za Mindanao; prima na znanje doprinos koji je Međunarodna kontaktna skupina dala sporazumima o Mindanau; duboko žali zbog činjenice da filipinski kongres nije usvojio Mirovni sporazum o Mindanau; poziva na nastavak mirovnih pregovora te na usvajanje Temeljnog zakona Bangsamora u kongresu; |
| --- | --- |

7.

cijeni obveze koje je preuzela filipinska vlada te naglašava važnost postizanja što uključivijeg mirovnog procesa za Mindanao; prima na znanje doprinos koji je Međunarodna kontaktna skupina dala sporazumima o Mindanau; duboko žali zbog činjenice da filipinski kongres nije usvojio Mirovni sporazum o Mindanau; poziva na nastavak mirovnih pregovora te na usvajanje Temeljnog zakona Bangsamora u kongresu;

| 8. | osuđuje masakr nad kršćanskim seljacima koji su 24. prosinca 2015. na otoku Mindanao izveli pobunjenički separatisti; pozdravlja inicijativu filipinske nevladine organizacije PeaceTech da kršćanski i muslimanski učenici stupe u kontakt preko Skypea kako bi se potaknula komunikacija između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

8.

osuđuje masakr nad kršćanskim seljacima koji su 24. prosinca 2015. na otoku Mindanao izveli pobunjenički separatisti; pozdravlja inicijativu filipinske nevladine organizacije PeaceTech da kršćanski i muslimanski učenici stupe u kontakt preko Skypea kako bi se potaknula komunikacija između tih dviju zajednica;

| 9. | poziva filipinsku vladu da izgradi kapacitete u području sustavnog prikupljanja podataka o trgovini ljudima te poziva EU i njegove države članice da podrže vladu, a ponajprije Međuagencijsko vijeće za borbu protiv trgovine ljudima (IACAT), u nastojanjima da se unaprijedi pomoć i potpora žrtvama, da se uspostave učinkovite mjere izvršavanja zakona te da se poboljšaju legalni kanali za radnu migraciju i zajamči dostojno postupanje s filipinskim migrantima u trećim zemljama; |
| --- | --- |

9.

poziva filipinsku vladu da izgradi kapacitete u području sustavnog prikupljanja podataka o trgovini ljudima te poziva EU i njegove države članice da podrže vladu, a ponajprije Međuagencijsko vijeće za borbu protiv trgovine ljudima (IACAT), u nastojanjima da se unaprijedi pomoć i potpora žrtvama, da se uspostave učinkovite mjere izvršavanja zakona te da se poboljšaju legalni kanali za radnu migraciju i zajamči dostojno postupanje s filipinskim migrantima u trećim zemljama;

| 10. | poziva EU i njegove države članice da ostvare kontakt s Filipinima radi razmjene obavještajnih podataka, suradnje i pružanja potpore izgradnji vladinih kapaciteta u međunarodnoj borbi protiv terorizma i ekstremizma u pogledu temeljnih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

10.

poziva EU i njegove države članice da ostvare kontakt s Filipinima radi razmjene obavještajnih podataka, suradnje i pružanja potpore izgradnji vladinih kapaciteta u međunarodnoj borbi protiv terorizma i ekstremizma u pogledu temeljnih prava i vladavine prava;

| 11. | napominje da su Filipini strateški smješteni u blizini glavnih međunarodnih pomorskih i zračnih ruta za prijevoz robe u Južnom kineskom moru; |
| --- | --- |

11.

napominje da su Filipini strateški smješteni u blizini glavnih međunarodnih pomorskih i zračnih ruta za prijevoz robe u Južnom kineskom moru;

| 12. | ponavlja svoju snažnu zabrinutost zbog napetosti u Južnom kineskom moru; smatra vrijednim žaljenja to što, u suprotnosti s Deklaracijom o postupanju iz 2002., više strana polaže pravo na teritorij u spornim vodama; posebno je zabrinut zbog golemih napora koje Kina trenutačno ulaže u tom pogledu, a koji uključuju izgradnju vojnih objekata, luka i najmanje jedne zrakoplovne piste; apelira na sve strane u spornom području da se suzdrže od jednostranih i agresivnih djelovanja te da mirno riješe sporove na temelju međunarodnog prava, posebno u skladu s UNCLOS-om te uz nepristrano međunarodno posredovanje i arbitražu; snažno potiče sve strane da priznaju nadležnost i UNCLOS-a i Arbitražnog suda te ih poziva da poštuju svaku konačnu odluku UNCLOS-a; podupire sve korake kojima će se omogućiti da Južno kinesko more postane „more mira i suradnje”; također podupire sve napore koji se poduzimaju u cilju da strane postignu dogovor o kodeksu ponašanja za mirno iskorištavanje spomenutih pomorskih područja, uključujući uspostavljanje sigurnih trgovinskih putova, te potiče mjere za izgradnju povjerenja; smatra da bi se EU radi davanja stvarnog doprinosa sigurnosti u regiji trebao angažirati u suradnji na bilateralnoj i multilateralnoj razini; |
| --- | --- |

12.

ponavlja svoju snažnu zabrinutost zbog napetosti u Južnom kineskom moru; smatra vrijednim žaljenja to što, u suprotnosti s Deklaracijom o postupanju iz 2002., više strana polaže pravo na teritorij u spornim vodama; posebno je zabrinut zbog golemih napora koje Kina trenutačno ulaže u tom pogledu, a koji uključuju izgradnju vojnih objekata, luka i najmanje jedne zrakoplovne piste; apelira na sve strane u spornom području da se suzdrže od jednostranih i agresivnih djelovanja te da mirno riješe sporove na temelju međunarodnog prava, posebno u skladu s UNCLOS-om te uz nepristrano međunarodno posredovanje i arbitražu; snažno potiče sve strane da priznaju nadležnost i UNCLOS-a i Arbitražnog suda te ih poziva da poštuju svaku konačnu odluku UNCLOS-a; podupire sve korake kojima će se omogućiti da Južno kinesko more postane „more mira i suradnje”; također podupire sve napore koji se poduzimaju u cilju da strane postignu dogovor o kodeksu ponašanja za mirno iskorištavanje spomenutih pomorskih područja, uključujući uspostavljanje sigurnih trgovinskih putova, te potiče mjere za izgradnju povjerenja; smatra da bi se EU radi davanja stvarnog doprinosa sigurnosti u regiji trebao angažirati u suradnji na bilateralnoj i multilateralnoj razini;

| 13. | pozdravlja sporazum iz svibnja 2014. između Filipina i Indonezije u kojemu je razjašnjeno pitanje morskih granica koje se preklapaju u Mindanaoskom i Celebeskom moru; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sporazum iz svibnja 2014. između Filipina i Indonezije u kojemu je razjašnjeno pitanje morskih granica koje se preklapaju u Mindanaoskom i Celebeskom moru;

| 14. | poziva Filipine, s obzirom na njihov status OSP+ koji im je dodijelio EU, da zajamče djelotvornu provedbu svih glavnih međunarodnih konvencija o ljudskim i radničkim pravima, okolišu i dobrom upravljanju, navedenih u Prilogu VIII. Uredbi (EU) br. 978/2012; uviđa da su Filipini poboljšali zakonodavstvo u području ljudskih prava; poziva Filipine da nastave poticati daljnji napredak u promicanju ljudskih prava, uključujući objavu nacionalnog akcijskog plana za ljudska prava, kao i u iskorjenjivanju korupcije; izražava osobitu zabrinutost zbog represije s kojom su suočeni aktivisti koji provode mirnu kampanju za zaštitu zemlje svojih predaka od učinka rudarenja i krčenja šuma; podsjeća na to da će u okviru sustava OSP+ korisnici morati dokazati da izvršavaju svoje obveze u vezi sa standardima u području ljudskih prava, rada, okoliša i upravljanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Filipine, s obzirom na njihov status OSP+ koji im je dodijelio EU, da zajamče djelotvornu provedbu svih glavnih međunarodnih konvencija o ljudskim i radničkim pravima, okolišu i dobrom upravljanju, navedenih u Prilogu VIII. Uredbi (EU) br. 978/2012; uviđa da su Filipini poboljšali zakonodavstvo u području ljudskih prava; poziva Filipine da nastave poticati daljnji napredak u promicanju ljudskih prava, uključujući objavu nacionalnog akcijskog plana za ljudska prava, kao i u iskorjenjivanju korupcije; izražava osobitu zabrinutost zbog represije s kojom su suočeni aktivisti koji provode mirnu kampanju za zaštitu zemlje svojih predaka od učinka rudarenja i krčenja šuma; podsjeća na to da će u okviru sustava OSP+ korisnici morati dokazati da izvršavaju svoje obveze u vezi sa standardima u području ljudskih prava, rada, okoliša i upravljanja;

| 15. | prima na znanje evaluaciju Filipina u okviru sustava OSP+, osobito u pogledu ratifikacije svih sedam konvencija UN-a o ljudskim pravima koje su relevantne za sustav OSP+ Europske unije; naglašava da u pogledu provedbe treba još mnogo toga učiniti; priznaje korake koje je vlada poduzela i dosadašnji napredak; |
| --- | --- |

15.

prima na znanje evaluaciju Filipina u okviru sustava OSP+, osobito u pogledu ratifikacije svih sedam konvencija UN-a o ljudskim pravima koje su relevantne za sustav OSP+ Europske unije; naglašava da u pogledu provedbe treba još mnogo toga učiniti; priznaje korake koje je vlada poduzela i dosadašnji napredak;

| 16. | potiče Filipine da nastave s poboljšanjem investicijske klime, pa i okruženja za izravna strana ulaganja, povećanjem transparentnosti i dobrog upravljanja, provedbom Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te daljnjim razvojem infrastrukture, kada je to prikladno, preko javno-privatnih partnerstava; izražava zabrinutost zbog učinaka koje će klimatske promjene imati na Filipine; |
| --- | --- |

16.

potiče Filipine da nastave s poboljšanjem investicijske klime, pa i okruženja za izravna strana ulaganja, povećanjem transparentnosti i dobrog upravljanja, provedbom Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te daljnjim razvojem infrastrukture, kada je to prikladno, preko javno-privatnih partnerstava; izražava zabrinutost zbog učinaka koje će klimatske promjene imati na Filipine;

| 17. | potiče vladu da ulaže u nove tehnologije i internet ne bi li se tako potpomognula kulturna i trgovinska razmjena između otoka koji čine to otočje; |
| --- | --- |

17.

potiče vladu da ulaže u nove tehnologije i internet ne bi li se tako potpomognula kulturna i trgovinska razmjena između otoka koji čine to otočje;

| 18. | pozdravlja sporazum od 22. prosinca 2015. o početku pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Filipinima; smatra da bi bilo prikladno da Komisija i filipinske vlasti zajamče visoke standarde za ljudska prava, rad i okoliš; naglašava da bi takav sporazum o slobodnoj trgovini trebao služiti kao temelj za međuregionalni sporazum između EU-a i ASEAN-a o trgovini i ulaganjima koji se može paralelno ponovno pokrenuti; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sporazum od 22. prosinca 2015. o početku pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Filipinima; smatra da bi bilo prikladno da Komisija i filipinske vlasti zajamče visoke standarde za ljudska prava, rad i okoliš; naglašava da bi takav sporazum o slobodnoj trgovini trebao služiti kao temelj za međuregionalni sporazum između EU-a i ASEAN-a o trgovini i ulaganjima koji se može paralelno ponovno pokrenuti;

| 19. | prima na znanje činjenicu da 800 000 Filipinaca živi u EU-u te da filipinski pomorci koji rade na brodovima registriranima u EU-u godišnje na Filipine šalju doznake u iznosu od 3 milijarde EUR; smatra da bi EU trebao nastaviti razvijati međuljudsku razmjenu studenata, akademskog osoblja te znanstvenika, kao i kulturnu razmjenu; |
| --- | --- |

19.

prima na znanje činjenicu da 800 000 Filipinaca živi u EU-u te da filipinski pomorci koji rade na brodovima registriranima u EU-u godišnje na Filipine šalju doznake u iznosu od 3 milijarde EUR; smatra da bi EU trebao nastaviti razvijati međuljudsku razmjenu studenata, akademskog osoblja te znanstvenika, kao i kulturnu razmjenu;

| 20. | imajući na umu da je u europskim lukama prisutan velik broj plovila s većinskom filipinskom posadom, a koja ne plove pod zastavom EU-a, te imajući na umu teške i neljudske radne uvjete u kojima žive mnogi od tih pomoraca, poziva države članice da ne dopuste da u europske luke pristaju plovila na kojima uvjeti rada krše radnička prava i načela utvrđena u Povelji temeljnih prava Europske unije; isto tako zahtijeva da plovila koja ne plove pod zastavom jedne od zemalja EU-a svojim posadama zajamče uvjete rada koji su u skladu s međunarodnim zakonima i normama Međunarodne organizacije rada i Međunarodne pomorske organizacije; |
| --- | --- |

20.

imajući na umu da je u europskim lukama prisutan velik broj plovila s većinskom filipinskom posadom, a koja ne plove pod zastavom EU-a, te imajući na umu teške i neljudske radne uvjete u kojima žive mnogi od tih pomoraca, poziva države članice da ne dopuste da u europske luke pristaju plovila na kojima uvjeti rada krše radnička prava i načela utvrđena u Povelji temeljnih prava Europske unije; isto tako zahtijeva da plovila koja ne plove pod zastavom jedne od zemalja EU-a svojim posadama zajamče uvjete rada koji su u skladu s međunarodnim zakonima i normama Međunarodne organizacije rada i Međunarodne pomorske organizacije;

| 21. | poziva na redovite razmjene između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Parlamenta kako bi se Parlamentu omogućilo praćenje provedbe Okvirnog sporazuma i ispunjenje njegovih ciljeva; |
| --- | --- |

21.

poziva na redovite razmjene između Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Parlamenta kako bi se Parlamentu omogućilo praćenje provedbe Okvirnog sporazuma i ispunjenje njegovih ciljeva;

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Filipina. |
| --- | --- |

22.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Filipina.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0262.

(2)  SL L 144, 10.6.1980., str. 1.

(3)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 99.

(4)  SL C 305 E, 11.11.2010., str. 11.

(5)  SL C 87 E, 1.4.2010., str. 181.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/77

---

P8_TA(2016)0266

Daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o daljnjim mjerama u vezi s Rezolucijom Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (2016/2573(RSP))

(2018/C 086/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2., 3., 4., 6., 7. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2., 3., 4., 6., 7. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 2., 3., 4., 18. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 2., 3., 4., 18. i 19.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir relevantne mehanizme UN-a za zaštitu ljudskih prava, posebno Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984. i protokole koji su joj priloženi te Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka od 20. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne mehanizme UN-a za zaštitu ljudskih prava, posebno Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984. i protokole koji su joj priloženi te Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka od 20. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2178 (2014) od 24. rujna 2014. o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje su izazvane djelima terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2178 (2014) od 24. rujna 2014. o prijetnjama međunarodnom miru i sigurnosti koje su izazvane djelima terorizma,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Vijeća UN-a za ljudska prava o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupcima ili kažnjavanju, koje je usredotočeno na istražna povjerenstva osnovana radi reagiranja na pojavu ili praksu mučenja ili druge oblike zlostavljanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja Vijeća UN-a za ljudska prava o mučenju i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupcima ili kažnjavanju, koje je usredotočeno na istražna povjerenstva osnovana radi reagiranja na pojavu ili praksu mučenja ili druge oblike zlostavljanja,

| — | uzimajući u obzir presude Europskog suda za ljudska prava u predmetima Nasr i Ghali protiv Italije (Abu Omar) iz veljače 2016., Al Nashiri protiv Poljske i Husayn (Abu Zubaydah) protiv Poljske iz srpnja 2014. te El-Masri protiv bivše jugoslavenske republike Makedonije iz prosinca 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Europskog suda za ljudska prava u predmetima Nasr i Ghali protiv Italije (Abu Omar) iz veljače 2016., Al Nashiri protiv Poljske i Husayn (Abu Zubaydah) protiv Poljske iz srpnja 2014. te El-Masri protiv bivše jugoslavenske republike Makedonije iz prosinca 2012.,

| — | uzimajući, osim toga, u obzir neriješene predmete koje Europski sud za ljudska prava još uvijek razmatra (Abu Zubaydah protiv Litve i Al Nashiri protiv Rumunjske), |
| --- | --- |

—

uzimajući, osim toga, u obzir neriješene predmete koje Europski sud za ljudska prava još uvijek razmatra (Abu Zubaydah protiv Litve i Al Nashiri protiv Rumunjske),

| — | uzimajući u obzir presudu talijanskog suda kojom su 22 agenta CIA-e, jedan pilot vojnog zrakoplovstva i dva talijanska agenta u odsutnosti osuđeni na kaznu zatvora zbog svoje uloge u otmici imama Abu Omara 2003. u Milanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu talijanskog suda kojom su 22 agenta CIA-e, jedan pilot vojnog zrakoplovstva i dva talijanska agenta u odsutnosti osuđeni na kaznu zatvora zbog svoje uloge u otmici imama Abu Omara 2003. u Milanu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i njezinih država članica te Sjedinjenih Američkih Država od 15. lipnja 2009. o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i budućoj suradnji u borbi protiv terorizma koja se temelji zajedničkim vrijednostima, međunarodnom pravu te poštovanju vladavine prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europske unije i njezinih država članica te Sjedinjenih Američkih Država od 15. lipnja 2009. o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i budućoj suradnji u borbi protiv terorizma koja se temelji zajedničkim vrijednostima, međunarodnom pravu te poštovanju vladavine prava i ljudskih prava;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2011. o Guantánamu: predstojeća odluka o smrtnoj kazni (1), svoje ostale rezolucije o Guantánamu, od kojih je najnovija ona od 23. svibnja 2013. o štrajku zatvorenika glađu (2), svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (3) te smjernice EU-a o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2011. o Guantánamu: predstojeća odluka o smrtnoj kazni (1), svoje ostale rezolucije o Guantánamu, od kojih je najnovija ona od 23. svibnja 2013. o štrajku zatvorenika glađu (2), svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (3) te smjernice EU-a o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2006. o navodima o tome da je CIA koristila europske zemlje za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika, koju je Privremeni odbor usvojio sredinom svog rada (4), Rezoluciju od 14. veljače 2007. o navodima o tome da je CIA koristila europske zemlje za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika (5), Rezoluciju od 11. rujna 2012. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e: praćenje preporuka Odbora TDIP Europskog parlamenta (6), te svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2006. o navodima o tome da je CIA koristila europske zemlje za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika, koju je Privremeni odbor usvojio sredinom svog rada (4), Rezoluciju od 14. veljače 2007. o navodima o tome da je CIA koristila europske zemlje za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika (5), Rezoluciju od 11. rujna 2012. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e: praćenje preporuka Odbora TDIP Europskog parlamenta (6), te svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. i 6. lipnja 2014. o temeljnim pravima i vladavini prava te o izvješću Komisije iz 2013. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. i 6. lipnja 2014. o temeljnim pravima i vladavini prava te o izvješću Komisije iz 2013. o primjeni Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (8) i Rezoluciju od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2012.) (8) i Rezoluciju od 8. rujna 2015. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (2013. – 2014.) (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (10),

| — | uzimajući u obzir Briselsku deklaraciju o primjeni Europske konvencije o ljudskim pravima usvojenu u ožujku 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Briselsku deklaraciju o primjeni Europske konvencije o ljudskim pravima usvojenu u ožujku 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir zaključenu istragu na osnovi članka 52. Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) o nezakonitom pritvaranju i prijevozu, od strane CIA-e, zatvorenika osumnjičenih za djela terorizma, kao i zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe upućen svim državama strankama EKLJP-a da mu do 30. rujna 2015. dostave informacije o prošlim ili tekućim istragama, relevantnim predmetima pred domaćim sudovima ili drugim mjerama poduzetim u vezi s pitanjima iz predmetne istrage (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključenu istragu na osnovi članka 52. Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) o nezakonitom pritvaranju i prijevozu, od strane CIA-e, zatvorenika osumnjičenih za djela terorizma, kao i zahtjev glavnog tajnika Vijeća Europe upućen svim državama strankama EKLJP-a da mu do 30. rujna 2015. dostave informacije o prošlim ili tekućim istragama, relevantnim predmetima pred domaćim sudovima ili drugim mjerama poduzetim u vezi s pitanjima iz predmetne istrage (11),

| — | uzimajući u obzir parlamentarnu misiju Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u svrhu utvrđivanja činjenica u Bukurešt (Rumunjska) 24. i 25. rujna 2015. i pripadajuće izvješće o toj misiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir parlamentarnu misiju Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u svrhu utvrđivanja činjenica u Bukurešt (Rumunjska) 24. i 25. rujna 2015. i pripadajuće izvješće o toj misiji,

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje koje je Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 13. listopada 2015. održao o istrazi o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje koje je Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove 13. listopada 2015. održao o istrazi o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e,

| — | uzimajući u obzir studiju objavljenu 2015. za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naslovljenu „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme” („U potrazi za odgovornošću? Istrage EU-a i država članica o programu CIA-e za izručenja i tajno pritvaranje”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju objavljenu 2015. za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naslovljenu „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme” („U potrazi za odgovornošću? Istrage EU-a i država članica o programu CIA-e za izručenja i tajno pritvaranje”),

| — | uzimajući u obzir otvoreno pismo stručnjaka za ljudska prava Ujedinjenih naroda i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 11. siječnja 2016. upućeno Vladi Sjedinjenih Američkih Država prigodom 14. godišnjice otvaranja zatvora u zaljevu Guantánamo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otvoreno pismo stručnjaka za ljudska prava Ujedinjenih naroda i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju od 11. siječnja 2016. upućeno Vladi Sjedinjenih Američkih Država prigodom 14. godišnjice otvaranja zatvora u zaljevu Guantánamo,

| — | uzimajući u obzir nedavne rezolucije koje je usvojila i izvješće koje je objavila Interamerička komisija za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu, između ostalog i o njihovu pristupu zdravstvenoj skrbi, izvješće iz 2015. godine Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju te odluke radne skupine UN-a o arbitrarnom oduzimanju slobode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nedavne rezolucije koje je usvojila i izvješće koje je objavila Interamerička komisija za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu, između ostalog i o njihovu pristupu zdravstvenoj skrbi, izvješće iz 2015. godine Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju te odluke radne skupine UN-a o arbitrarnom oduzimanju slobode,

| — | uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (O-000038/2016 – B8-0367/2016 i O-000039/2016 – B8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja Vijeću i Komisiji o daljnjem postupanju nakon usvajanja Rezolucije Europskog parlamenta od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA (O-000038/2016 – B8-0367/2016 i O-000039/2016 – B8-0368/2016),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Europska unija utemeljena na načelima demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanja ljudskog dostojanstva i međunarodnog prava, i to ne samo u svojim unutarnjim politikama nego i u vanjskom djelovanju; budući da se zalaganje EU-a za ljudska prava, koje je potkrijepljeno stupanjem na snagu Povelje Europske unije o temeljnim pravima i procesom pristupanja Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, mora odražavati u svim resorima kako bi politika EU-a o ljudskim pravima postala djelotvornom; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija utemeljena na načelima demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanja ljudskog dostojanstva i međunarodnog prava, i to ne samo u svojim unutarnjim politikama nego i u vanjskom djelovanju; budući da se zalaganje EU-a za ljudska prava, koje je potkrijepljeno stupanjem na snagu Povelje Europske unije o temeljnim pravima i procesom pristupanja Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, mora odražavati u svim resorima kako bi politika EU-a o ljudskim pravima postala djelotvornom;

| B. | budući da se naglašavanjem „rata protiv terorizma” ravnoteža raznih ovlasti države opasno premjestila prema sve većim ovlastima vlada, nauštrb parlamenata i pravosuđâ, što je dovelo do još neviđene razine pozivanja na državne tajne, čime je onemogućena javna istraga navoda o kršenju ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se naglašavanjem „rata protiv terorizma” ravnoteža raznih ovlasti države opasno premjestila prema sve većim ovlastima vlada, nauštrb parlamenata i pravosuđâ, što je dovelo do još neviđene razine pozivanja na državne tajne, čime je onemogućena javna istraga navoda o kršenju ljudskih prava;

| C. | budući da je Parlament u više navrata pozivao na to da se u borbi protiv terorizma i u kontekstu međunarodne suradnje u tom području poštuju vladavina prava, ljudsko dostojanstvo, ljudska prava i temeljne slobode iz Ugovora Europske unije, Europske konvencije o ljudskim pravima, nacionalnih ustava i zakonodavstva o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament u više navrata pozivao na to da se u borbi protiv terorizma i u kontekstu međunarodne suradnje u tom području poštuju vladavina prava, ljudsko dostojanstvo, ljudska prava i temeljne slobode iz Ugovora Europske unije, Europske konvencije o ljudskim pravima, nacionalnih ustava i zakonodavstva o temeljnim pravima;

| D. | budući da je Parlament, kao rezultat rada svog Privremenog odbora za istragu o navodima o korištenju europskih zemalja za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika od strane CIA-e, oštro osudio program Središnje obavještajne agencije SAD-a (CIA) za izručenje i tajno pritvaranje koji podrazumijeva višestruka kršenja ljudskih prava, između ostalog i protupravno i arbitrarno oduzimanje slobode, otmice, mučenja i druge oblike nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, kršenje načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i prisilne nestanke upotrebom europskog zračnog prostora od strane CIA-e; |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament, kao rezultat rada svog Privremenog odbora za istragu o navodima o korištenju europskih zemalja za prijevoz i nezakonito pritvaranje zatvorenika od strane CIA-e, oštro osudio program Središnje obavještajne agencije SAD-a (CIA) za izručenje i tajno pritvaranje koji podrazumijeva višestruka kršenja ljudskih prava, između ostalog i protupravno i arbitrarno oduzimanje slobode, otmice, mučenja i druge oblike nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, kršenje načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i prisilne nestanke upotrebom europskog zračnog prostora od strane CIA-e;

| E. | budući da je odgovornost za ta djela neophodna za učinkovitu zaštitu i promociju ljudskih prava u vanjskoj i unutarnjoj politici EU-a te za osiguranje legitimne i učinkovite sigurnosne politike temeljene na vladavini prava; |
| --- | --- |

E.

budući da je odgovornost za ta djela neophodna za učinkovitu zaštitu i promociju ljudskih prava u vanjskoj i unutarnjoj politici EU-a te za osiguranje legitimne i učinkovite sigurnosne politike temeljene na vladavini prava;

| F. | budući da je Parlament u više navrata pozivao na provođenje sveobuhvatnih istraga o sudjelovanju država članica EU-a u programu CIA-e za tajna pritvaranja i izvanredna izručenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament u više navrata pozivao na provođenje sveobuhvatnih istraga o sudjelovanju država članica EU-a u programu CIA-e za tajna pritvaranja i izvanredna izručenja;

| G. | budući da je 9. prosinca 2015. bila prva godišnjica od objave studije Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje i upotrebi raznih oblika mučenja zatvorenika između 2001. i 2006. godine; budući da su u studiji iznesene nove činjenice koje potkrepljuju navode prema kojima je određeni broj država članica, njihovih tijela javne vlasti te službenika i zaposlenika njihovih obavještajnih i sigurnosnih službi bio umiješan u tajni program CIA-e za pritvaranje i izvanredno izručenje koji se katkada odvijao zahvaljujući potkupljivanju izdašnim novčanim iznosima koje je CIA uplaćivala u zamjenu za suradnju tih država članica; budući da studija nije dovela ni do kakvog oblika polaganja računa u SAD-u zbog programa CIA-e za izvanredna izručenja i tajna pritvaranja; budući da SAD nažalost ne surađuje u europskoj istrazi o sudjelovanju Europe u programima CIA-e te da dosad nije utvrđena odgovornost nijednog počinitelja; |
| --- | --- |

G.

budući da je 9. prosinca 2015. bila prva godišnjica od objave studije Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje i upotrebi raznih oblika mučenja zatvorenika između 2001. i 2006. godine; budući da su u studiji iznesene nove činjenice koje potkrepljuju navode prema kojima je određeni broj država članica, njihovih tijela javne vlasti te službenika i zaposlenika njihovih obavještajnih i sigurnosnih službi bio umiješan u tajni program CIA-e za pritvaranje i izvanredno izručenje koji se katkada odvijao zahvaljujući potkupljivanju izdašnim novčanim iznosima koje je CIA uplaćivala u zamjenu za suradnju tih država članica; budući da studija nije dovela ni do kakvog oblika polaganja računa u SAD-u zbog programa CIA-e za izvanredna izručenja i tajna pritvaranja; budući da SAD nažalost ne surađuje u europskoj istrazi o sudjelovanju Europe u programima CIA-e te da dosad nije utvrđena odgovornost nijednog počinitelja;

| H. | budući da je Mark Martins, glavni istražitelj Vojne komisije u zaljevu Guantánamo, izjavio da su se događaji navedeni u sažetku studije Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje zaista dogodili; |
| --- | --- |

H.

budući da je Mark Martins, glavni istražitelj Vojne komisije u zaljevu Guantánamo, izjavio da su se događaji navedeni u sažetku studije Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje zaista dogodili;

| I. | budući da je provedena nova sveobuhvatna analiza uz upotrebu informacija iz sažetka Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja kojom su potvrđeni zaključci prethodnih istraga o uključenosti niza zemalja, koje obuhvaćaju i države članice EU-a, i otkriveni novi smjerovi istrage; |
| --- | --- |

I.

budući da je provedena nova sveobuhvatna analiza uz upotrebu informacija iz sažetka Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja kojom su potvrđeni zaključci prethodnih istraga o uključenosti niza zemalja, koje obuhvaćaju i države članice EU-a, i otkriveni novi smjerovi istrage;

| J. | budući da je prošli saziv Parlamenta u Rezoluciji od 10. listopada 2013. pozvao sadašnji saziv da nastavi ispunjavati i provoditi mandat koji mu je dodijelio Privremeni odbor TDIP za istragu o navodima o korištenju, od strane CIA-e, europskih zemalja za prijevoz i ilegalno pritvaranje zatvorenika, te da se u skladu s time pobrine da se preporuke Odbora slijede, da ispita nova saznanja do kojih bi mogao doći te da u cijelosti iskoristi i razradi svoje pravo na pokretanje istraga; |
| --- | --- |

J.

budući da je prošli saziv Parlamenta u Rezoluciji od 10. listopada 2013. pozvao sadašnji saziv da nastavi ispunjavati i provoditi mandat koji mu je dodijelio Privremeni odbor TDIP za istragu o navodima o korištenju, od strane CIA-e, europskih zemalja za prijevoz i ilegalno pritvaranje zatvorenika, te da se u skladu s time pobrine da se preporuke Odbora slijede, da ispita nova saznanja do kojih bi mogao doći te da u cijelosti iskoristi i razradi svoje pravo na pokretanje istraga;

| K. | budući da nedavne rezolucije koje je usvojila i izvješće koje je objavila Interamerička komisija za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu izazivaju zabrinutost da neki zatvorenici ne dobivaju odgovarajuću zdravstvenu skrb ili rehabilitaciju; budući da je u izvješću iz 2015. godine Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju isto tako izražena zabrinutost u vezi sa zaštitom ljudskih prava u Guantánamu, što obuhvaća i odricanje prava na pravično suđenje, te budući da se u odlukama radne skupine UN-a o arbitrarnom oduzimanju slobode navodi da je veći broj zatvorenika u Guantánamu zatvoren arbitrarno; |
| --- | --- |

K.

budući da nedavne rezolucije koje je usvojila i izvješće koje je objavila Interamerička komisija za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu izazivaju zabrinutost da neki zatvorenici ne dobivaju odgovarajuću zdravstvenu skrb ili rehabilitaciju; budući da je u izvješću iz 2015. godine Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju isto tako izražena zabrinutost u vezi sa zaštitom ljudskih prava u Guantánamu, što obuhvaća i odricanje prava na pravično suđenje, te budući da se u odlukama radne skupine UN-a o arbitrarnom oduzimanju slobode navodi da je veći broj zatvorenika u Guantánamu zatvoren arbitrarno;

| L. | budući da se predsjednik SAD-a Barack Obama obvezao na zatvaranje zatvora u zaljevu Guantánamo do siječnja 2010. godine; budući da su 15. lipnja 2009. Europska unija i njezine države članice te Sjedinjene Američke Države potpisale Zajedničku izjavu o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i budućoj suradnji u borbi protiv terorizma, koja se temelji na zajedničkim vrijednostima, međunarodnom pravu te poštovanju vladavine prava i ljudskih prava; budući da je predsjednik Obama 23. veljače 2016. Kongresu uputio plan o konačnom zatvaranju vojnog zatvora u zaljevu Guantánamo; budući da je pomoć država članica EU-a u preseljenju dijela zatvorenika ograničena; |
| --- | --- |

L.

budući da se predsjednik SAD-a Barack Obama obvezao na zatvaranje zatvora u zaljevu Guantánamo do siječnja 2010. godine; budući da su 15. lipnja 2009. Europska unija i njezine države članice te Sjedinjene Američke Države potpisale Zajedničku izjavu o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i budućoj suradnji u borbi protiv terorizma, koja se temelji na zajedničkim vrijednostima, međunarodnom pravu te poštovanju vladavine prava i ljudskih prava; budući da je predsjednik Obama 23. veljače 2016. Kongresu uputio plan o konačnom zatvaranju vojnog zatvora u zaljevu Guantánamo; budući da je pomoć država članica EU-a u preseljenju dijela zatvorenika ograničena;

| M. | budući da nijedna od upletenih država članica nije provela sveobuhvatnu i učinkovitu istragu kako bi se počinitelji kaznenih djela priveli pravdi u skladu s međunarodnim i domaćim pravom ili kako bi se zajamčila odgovornost nakon objave studije Senata SAD-a; |
| --- | --- |

M.

budući da nijedna od upletenih država članica nije provela sveobuhvatnu i učinkovitu istragu kako bi se počinitelji kaznenih djela priveli pravdi u skladu s međunarodnim i domaćim pravom ili kako bi se zajamčila odgovornost nakon objave studije Senata SAD-a;

| N. | budući da je žaljenja vrijedna činjenica da članovi misije parlamentarnog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u svrhu utvrđivanja činjenica u Bukurešt nisu mogli posjetiti zgradu Državnog registra za povjerljive informacije (ORNISS), koja je prema izvješćima služila kao lokacija tajnog zatvora CIA-e; |
| --- | --- |

N.

budući da je žaljenja vrijedna činjenica da članovi misije parlamentarnog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u svrhu utvrđivanja činjenica u Bukurešt nisu mogli posjetiti zgradu Državnog registra za povjerljive informacije (ORNISS), koja je prema izvješćima služila kao lokacija tajnog zatvora CIA-e;

| O. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA naložio svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da u suradnji s Odborom za vanjske poslove, a naročito Pododborom za ljudska prava, nastavi istragu o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u zemljama EU-a od strane CIA-e i da za godinu dana podnese izvješće na plenarnoj sjednici; |
| --- | --- |

O.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 11. veljače 2015. o izvješću Senata SAD-a o mučenju koje provodi CIA naložio svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da u suradnji s Odborom za vanjske poslove, a naročito Pododborom za ljudska prava, nastavi istragu o navodnom prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u zemljama EU-a od strane CIA-e i da za godinu dana podnese izvješće na plenarnoj sjednici;

| 1. | naglašava iznimnu važnost i stratešku narav odnosa s SAD-om u vrijeme sve veće svjetske nestabilnosti; smatra da je taj odnos, koji se temelji na zajedničkim interesima i vrijednostima, potrebno dodatno ojačati poštovanjem multilateralnosti, vladavine prava i rješavanja sporova pregovorima; |
| --- | --- |

1.

naglašava iznimnu važnost i stratešku narav odnosa s SAD-om u vrijeme sve veće svjetske nestabilnosti; smatra da je taj odnos, koji se temelji na zajedničkim interesima i vrijednostima, potrebno dodatno ojačati poštovanjem multilateralnosti, vladavine prava i rješavanja sporova pregovorima;

| 2. | ponovno oštro osuđuje primjenu pooštrenih tehnika ispitivanja koje su zabranjene prema međunarodnim pravu i kojima se, između ostalog, krše prava na slobodu, sigurnost, humano postupanje, slobodu od mučenja, pretpostavku nevinosti, pravično suđenje, pravno zastupanje i jednaku zakonsku zaštitu; |
| --- | --- |

2.

ponovno oštro osuđuje primjenu pooštrenih tehnika ispitivanja koje su zabranjene prema međunarodnim pravu i kojima se, između ostalog, krše prava na slobodu, sigurnost, humano postupanje, slobodu od mučenja, pretpostavku nevinosti, pravično suđenje, pravno zastupanje i jednaku zakonsku zaštitu;

| 3. | izražava, godinu dana nakon objave studije Senata SAD-a, ozbiljnu zabrinutost zbog toga što države članice i institucije EU-a nisu ništa poduzele u vezi s priznavanjem višestrukog kršenja ljudskih prava i mučenja koje se događalo na europskom tlu od 2001. do 2006. godine, u vezi s istragom tih djela i privođenjem sudionika i odgovornih pravdi; |
| --- | --- |

3.

izražava, godinu dana nakon objave studije Senata SAD-a, ozbiljnu zabrinutost zbog toga što države članice i institucije EU-a nisu ništa poduzele u vezi s priznavanjem višestrukog kršenja ljudskih prava i mučenja koje se događalo na europskom tlu od 2001. do 2006. godine, u vezi s istragom tih djela i privođenjem sudionika i odgovornih pravdi;

| 4. | pozdravlja presudu Europskog suda za ljudska prava od 23. veljače 2016. u predmetu Nasr i Ghali protiv Italije (44883/09), koji je utvrdio da su talijanske vlasti znale za mučenje egipatskog imama Abu Omara, ali su svjesno iskoristile načelo državne tajne kako bi odgovornima de facto zajamčile nekažnjivost; poziva talijansku izvršnu vlast da ukine načelno države tajne za bivšeg načelnika Vojne sigurnosno-obavještajne službe (SISMi) i njegova zamjenika, te za tri bivša člana SISMi-ja kako bi se zajamčilo neometano provođenje pravde; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja presudu Europskog suda za ljudska prava od 23. veljače 2016. u predmetu Nasr i Ghali protiv Italije (44883/09), koji je utvrdio da su talijanske vlasti znale za mučenje egipatskog imama Abu Omara, ali su svjesno iskoristile načelo državne tajne kako bi odgovornima de facto zajamčile nekažnjivost; poziva talijansku izvršnu vlast da ukine načelno države tajne za bivšeg načelnika Vojne sigurnosno-obavještajne službe (SISMi) i njegova zamjenika, te za tri bivša člana SISMi-ja kako bi se zajamčilo neometano provođenje pravde;

| 5. | izražava žaljenje zbog toga što je obavljena samo jedna međustranačka misija u svrhu utvrđivanja činjenica u Rumunjsku, u rujnu 2015.; poziva na to da Europski parlament uputi više misija radi utvrđivanja činjenica u države članice za koje se u studiji Senata SAD-a navodi da su sudjelovale u programu oduzimanja slobode i ispitivanja, kao što su Litva, Poljska, Italija i Ujedinjena Kraljevina; |
| --- | --- |

5.

izražava žaljenje zbog toga što je obavljena samo jedna međustranačka misija u svrhu utvrđivanja činjenica u Rumunjsku, u rujnu 2015.; poziva na to da Europski parlament uputi više misija radi utvrđivanja činjenica u države članice za koje se u studiji Senata SAD-a navodi da su sudjelovale u programu oduzimanja slobode i ispitivanja, kao što su Litva, Poljska, Italija i Ujedinjena Kraljevina;

| 6. | ističe činjenicu da transatlantska suradnja, koja počiva na zajedničkim vrijednostima poput promicanja slobode i sigurnosti, demokracije i temeljnih ljudskih prava, jest i mora ostati glavni prioritet u vanjskim odnosima EU-a; ponavlja jasno stajalište iz zajedničke izjave SAD-a i EU-a iz 2009. prema kojemu se zajednički napori u suzbijanju terorizma moraju uskladiti s obvezama prema međunarodnom pravu, a posebno međunarodnom pravu o ljudskim pravima i humanitarnom pravu, te da će takvo postupanje učiniti naše zemlje jačima i sigurnijima; u tom kontekstu poziva SAD da poduzme sve napore kako bi se prava građana EU-a poštovala na isti način kao prava državljana SAD-a; |
| --- | --- |

6.

ističe činjenicu da transatlantska suradnja, koja počiva na zajedničkim vrijednostima poput promicanja slobode i sigurnosti, demokracije i temeljnih ljudskih prava, jest i mora ostati glavni prioritet u vanjskim odnosima EU-a; ponavlja jasno stajalište iz zajedničke izjave SAD-a i EU-a iz 2009. prema kojemu se zajednički napori u suzbijanju terorizma moraju uskladiti s obvezama prema međunarodnom pravu, a posebno međunarodnom pravu o ljudskim pravima i humanitarnom pravu, te da će takvo postupanje učiniti naše zemlje jačima i sigurnijima; u tom kontekstu poziva SAD da poduzme sve napore kako bi se prava građana EU-a poštovala na isti način kao prava državljana SAD-a;

| 7. | smatra da u transatlantskoj suradnji u borbi protiv terorizma treba poštovati temeljna prava, temeljne slobode i privatnost, koji se jamče zakonima EU-a, a za opće dobro građana s obje strane Atlantika; poziva da se nastavi politički dijalog između partnera s obje strane Atlantika o pitanjima sigurnosti i borbe protiv terorizma, uključujući zaštitu građanskih i ljudskih prava, kako bi borba protiv terorizma bila učinkovita; |
| --- | --- |

7.

smatra da u transatlantskoj suradnji u borbi protiv terorizma treba poštovati temeljna prava, temeljne slobode i privatnost, koji se jamče zakonima EU-a, a za opće dobro građana s obje strane Atlantika; poziva da se nastavi politički dijalog između partnera s obje strane Atlantika o pitanjima sigurnosti i borbe protiv terorizma, uključujući zaštitu građanskih i ljudskih prava, kako bi borba protiv terorizma bila učinkovita;

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što više od godine dana nakon objave studije Senata SAD-a i prihvaćanja rezolucije Parlamenta kojom su Sjedinjene Američke Države pozvane na istragu i kazneni progon višestrukih kršenja ljudskih prava koja su rezultat programa CIA-e za izručenje i tajno pritvaranje, te na suradnju po svim zahtjevima država članica Europske unije u vezi s programom CIA-e, nijedan počinitelj nije pozvan na odgovornost, a Vlada SAD-a ne surađuje s državama članicama Europske unije; |
| --- | --- |

8.

izražava žaljenje zbog toga što više od godine dana nakon objave studije Senata SAD-a i prihvaćanja rezolucije Parlamenta kojom su Sjedinjene Američke Države pozvane na istragu i kazneni progon višestrukih kršenja ljudskih prava koja su rezultat programa CIA-e za izručenje i tajno pritvaranje, te na suradnju po svim zahtjevima država članica Europske unije u vezi s programom CIA-e, nijedan počinitelj nije pozvan na odgovornost, a Vlada SAD-a ne surađuje s državama članicama Europske unije;

| 9. | ponavlja svoj poziv SAD-u na nastavak istrage i kaznenog progona višestrukih kršenja ljudskih prava koja su rezultat programa CIA-e za izručenje i tajno pritvaranje koji je provodila prethodna administracija SAD-a, te na suradnju po svim zahtjevima država članica Europske unije za dostavljanje informacija, izručenje ili efektivno obeštećenje žrtava u vezi s programom CIA-e; potiče Posebni odbor Senata SAD-a za obavještajna pitanja da objavi integralni tekst studije o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje; naglašava ključni zaključak Senata SAD-a da novi teroristički napadi nisu spriječeni zahvaljujući informacijama dobivenim nasilnim i nezakonitim metodama CIA-e; podsjeća na svoju apsolutnu osudu mučenja i prisilnih nestanaka; dodatno poziva SAD da poštuju međunarodno pravo kojem podliježe istraga postojećih navoda o mučenju i zlostavljanju u Guantánamu, između ostalog i više zahtjeva država članica EU-a za dostavu informacija o zatočenicima koji su ranije bili pritvoreni u tajnim zatvorima CIA-e i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje u vezi s njegovim mandatom da provede inspekciju u Guantánamu i razgovara sa žrtvama mučenja CIA-e; |
| --- | --- |

9.

ponavlja svoj poziv SAD-u na nastavak istrage i kaznenog progona višestrukih kršenja ljudskih prava koja su rezultat programa CIA-e za izručenje i tajno pritvaranje koji je provodila prethodna administracija SAD-a, te na suradnju po svim zahtjevima država članica Europske unije za dostavljanje informacija, izručenje ili efektivno obeštećenje žrtava u vezi s programom CIA-e; potiče Posebni odbor Senata SAD-a za obavještajna pitanja da objavi integralni tekst studije o programu CIA-e za pritvaranje i ispitivanje; naglašava ključni zaključak Senata SAD-a da novi teroristički napadi nisu spriječeni zahvaljujući informacijama dobivenim nasilnim i nezakonitim metodama CIA-e; podsjeća na svoju apsolutnu osudu mučenja i prisilnih nestanaka; dodatno poziva SAD da poštuju međunarodno pravo kojem podliježe istraga postojećih navoda o mučenju i zlostavljanju u Guantánamu, između ostalog i više zahtjeva država članica EU-a za dostavu informacija o zatočenicima koji su ranije bili pritvoreni u tajnim zatvorima CIA-e i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje u vezi s njegovim mandatom da provede inspekciju u Guantánamu i razgovara sa žrtvama mučenja CIA-e;

| 10. | žali zbog okončanja istrage koju je provodio glavni tajnik Vijeća Europe na osnovi članka 52. Europske konvencije o ljudskim pravima zbog toga što istrage u nizu država članica još uvijek traju i što je u vezi s tim nužno daljnje postupanje; u tom smislu ponavlja svoj poziv državama članicama da istraže, i da pritom zajamče punu transparentnost, navode o postojanju tajnih zatvora na svom teritoriju u kojima su ljudi bili zatočeni u okviru programa CIA-e, kao i da provedu kazneni progon protiv uključenih u te operacije, što podrazumijeva i protiv javnih dionika, vodeći pritom računa o svim objavljenim novim dokazima (uključujući i plaćanja kako je navedeno u sažetku Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja), te sa žaljenjem ističe sporost istrage, ograničenu odgovornost i pretjerano pozivanje na državne tajne; |
| --- | --- |

10.

žali zbog okončanja istrage koju je provodio glavni tajnik Vijeća Europe na osnovi članka 52. Europske konvencije o ljudskim pravima zbog toga što istrage u nizu država članica još uvijek traju i što je u vezi s tim nužno daljnje postupanje; u tom smislu ponavlja svoj poziv državama članicama da istraže, i da pritom zajamče punu transparentnost, navode o postojanju tajnih zatvora na svom teritoriju u kojima su ljudi bili zatočeni u okviru programa CIA-e, kao i da provedu kazneni progon protiv uključenih u te operacije, što podrazumijeva i protiv javnih dionika, vodeći pritom računa o svim objavljenim novim dokazima (uključujući i plaćanja kako je navedeno u sažetku Posebnog odbora Senata SAD-a za obavještajna pitanja), te sa žaljenjem ističe sporost istrage, ograničenu odgovornost i pretjerano pozivanje na državne tajne;

| 11. | poziva Litvu, Rumunjsku i Poljsku da hitno provedu transparentnu, temeljitu i efektivnu kriminalističku istragu tajnih zatvora CIA-e na svom teritoriju, uzimajući u cijelosti u obzir sve objavljene činjenične dokaze, da privedu pravdi sve počinitelje kršenja ljudskih prava, da dozvole istražiteljima da provedu sveobuhvatnu istragu o mreži letova za izručenje i da stupe u kontakt s ljudima za koje je u javnosti poznato da su sudjelovali u navedenim letovima, da provedu forenzičko vještačenje zatvorskih lokaliteta i pružanja zdravstvene skrbi na tim lokalitetima, da analiziraju evidencije telefonskih poziva i prijenos novca, da razmotre zahtjeve mogućih žrtava za status/sudjelovanje u istrazi te da se pobrinu za to da se razmotre sva relevantna kaznena djela, uključujući i ona koja se odnose na prijevoz zatvorenika odnosno da objave sve zaključke o svim dosad provedenim istragama; |
| --- | --- |

11.

poziva Litvu, Rumunjsku i Poljsku da hitno provedu transparentnu, temeljitu i efektivnu kriminalističku istragu tajnih zatvora CIA-e na svom teritoriju, uzimajući u cijelosti u obzir sve objavljene činjenične dokaze, da privedu pravdi sve počinitelje kršenja ljudskih prava, da dozvole istražiteljima da provedu sveobuhvatnu istragu o mreži letova za izručenje i da stupe u kontakt s ljudima za koje je u javnosti poznato da su sudjelovali u navedenim letovima, da provedu forenzičko vještačenje zatvorskih lokaliteta i pružanja zdravstvene skrbi na tim lokalitetima, da analiziraju evidencije telefonskih poziva i prijenos novca, da razmotre zahtjeve mogućih žrtava za status/sudjelovanje u istrazi te da se pobrinu za to da se razmotre sva relevantna kaznena djela, uključujući i ona koja se odnose na prijevoz zatvorenika odnosno da objave sve zaključke o svim dosad provedenim istragama;

| 12. | insistira na potpunom i brzom izvršenju presuda Europskog suda za ljudska prava protiv Poljske i bivše jugoslavenske republike Makedonije, što podrazumijeva i postupanje u skladu s hitnim pojedinačnim i općim mjerama; ponavlja poziv Odbora ministara Vijeća Europe Poljskoj da od SAD-a zatraži i dobije diplomatsko jamstvo u vezi s neprimjenom smrtne kazne i jamstvo o pravičnom suđenju, te da poduzme pravovremenu, temeljitu i efektivnu kaznenu istragu, da osigura obradu svih relevantnih kaznenih djela, koja se odnose na sve žrtve, te da počinitelje kršenja ljudskih prava privede pravdi; u tom smislu pozdravlja namjeru bivše jugoslavenske republike Makedonije da osnuje neovisno istražno tijelo ad hoc te poziva na njegovo brzo osnivanje uz međunarodnu potporu i sudjelovanje; |
| --- | --- |

12.

insistira na potpunom i brzom izvršenju presuda Europskog suda za ljudska prava protiv Poljske i bivše jugoslavenske republike Makedonije, što podrazumijeva i postupanje u skladu s hitnim pojedinačnim i općim mjerama; ponavlja poziv Odbora ministara Vijeća Europe Poljskoj da od SAD-a zatraži i dobije diplomatsko jamstvo u vezi s neprimjenom smrtne kazne i jamstvo o pravičnom suđenju, te da poduzme pravovremenu, temeljitu i efektivnu kaznenu istragu, da osigura obradu svih relevantnih kaznenih djela, koja se odnose na sve žrtve, te da počinitelje kršenja ljudskih prava privede pravdi; u tom smislu pozdravlja namjeru bivše jugoslavenske republike Makedonije da osnuje neovisno istražno tijelo ad hoc te poziva na njegovo brzo osnivanje uz međunarodnu potporu i sudjelovanje;

| 13. | podsjeća da je bivši načelnik rumunjskih tajnih službi Ioan Talpes formalno priznao izaslanstvu Europskog parlamenta da je bio potpuno upoznat s nazočnošću CIA-e na rumunjskom teritoriju priznavši da je dao dopuštenje da se jedna vladina zgrada „iznajmi” CIA-i; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da je bivši načelnik rumunjskih tajnih službi Ioan Talpes formalno priznao izaslanstvu Europskog parlamenta da je bio potpuno upoznat s nazočnošću CIA-e na rumunjskom teritoriju priznavši da je dao dopuštenje da se jedna vladina zgrada „iznajmi” CIA-i;

| 14. | izražava zabrinutost zbog prepreka s kojima su se susrele nacionalne parlamentarne i pravosudne istrage o uključenosti nekih država članica u program CIA-e te zbog neprimjerene tajnosti dokumenata, što je de facto dovelo do nekažnjivosti počinitelja kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

izražava zabrinutost zbog prepreka s kojima su se susrele nacionalne parlamentarne i pravosudne istrage o uključenosti nekih država članica u program CIA-e te zbog neprimjerene tajnosti dokumenata, što je de facto dovelo do nekažnjivosti počinitelja kršenja ljudskih prava;

| 15. | podsjeća da je Europski sud za ljudska prava sada u svojoj presudi od 24. srpnja 2014. izrijekom priznao da su javni izvori i dodatni dokazi koji su pomogli u tome da se rasvijetli uključenost država članica u program CIA-e za izručenje dopušteni dokazi u sudskim postupcima, posebno u slučajevima kad su službeni dokumenti države isključeni iz uvida javnosti ili sudstva zbog „nacionalne sigurnosti”; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da je Europski sud za ljudska prava sada u svojoj presudi od 24. srpnja 2014. izrijekom priznao da su javni izvori i dodatni dokazi koji su pomogli u tome da se rasvijetli uključenost država članica u program CIA-e za izručenje dopušteni dokazi u sudskim postupcima, posebno u slučajevima kad su službeni dokumenti države isključeni iz uvida javnosti ili sudstva zbog „nacionalne sigurnosti”;

| 16. | pozdravlja dosadašnje napore Rumunjske i poziva rumunjski Senat da skine oznaku tajnosti s preostalih povjerljivih dijelova svog izvješća iz 2007. godine, posebno priloga na kojima je zasnovana istraga rumunjskog Senata; ponavlja svoj poziv Rumunjskoj da istraži navode o postojanju tajnog zatvora, da provede kazneni progon protiv uključenih u te operacije uzimajući u obzir nove objavljene dokaze i da hitno okonča istragu; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dosadašnje napore Rumunjske i poziva rumunjski Senat da skine oznaku tajnosti s preostalih povjerljivih dijelova svog izvješća iz 2007. godine, posebno priloga na kojima je zasnovana istraga rumunjskog Senata; ponavlja svoj poziv Rumunjskoj da istraži navode o postojanju tajnog zatvora, da provede kazneni progon protiv uključenih u te operacije uzimajući u obzir nove objavljene dokaze i da hitno okonča istragu;

| 17. | napominje da podaci prikupljeni u istrazi Odbora litavskog parlamenta za nacionalnu sigurnost i obranu (Odbor Seimasa za nacionalnu sigurnost i obranu) o uključenosti Litve u program CIA-e za tajno pritvaranje nije objavljen i poziva na objavu podataka; |
| --- | --- |

17.

napominje da podaci prikupljeni u istrazi Odbora litavskog parlamenta za nacionalnu sigurnost i obranu (Odbor Seimasa za nacionalnu sigurnost i obranu) o uključenosti Litve u program CIA-e za tajno pritvaranje nije objavljen i poziva na objavu podataka;

| 18. | izražava razočaranje zbog toga što, unatoč ponovljenim zahtjevima (dopis predsjednika parlamentarnog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove rumunjskom ministru vanjskih poslova, te još jedan dopis u vrijeme obavljanja misije u svrhu utvrđivanja činjenica poslan državnom tajniku), članovi misije u svrhu utvrđivanja činjenica nisu mogli posjetiti zgradu „Bright Light” („Jarka svjetlost”), za koju se navodi da je uzastopno i službeno korištena kao zatvor; |
| --- | --- |

18.

izražava razočaranje zbog toga što, unatoč ponovljenim zahtjevima (dopis predsjednika parlamentarnog Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove rumunjskom ministru vanjskih poslova, te još jedan dopis u vrijeme obavljanja misije u svrhu utvrđivanja činjenica poslan državnom tajniku), članovi misije u svrhu utvrđivanja činjenica nisu mogli posjetiti zgradu „Bright Light” („Jarka svjetlost”), za koju se navodi da je uzastopno i službeno korištena kao zatvor;

| 19. | poziva sve zastupnike u Europskom parlamentu da u potpunosti i aktivno podupru istragu o uključenosti država članica Europske unije u program CIA-e za tajno pritvaranje i izvanredno izručenje, posebno one koji su bili u tijelima vlasti u predmetnim zemljama u vrijeme događaja o kojima se provodi istraga; |
| --- | --- |

19.

poziva sve zastupnike u Europskom parlamentu da u potpunosti i aktivno podupru istragu o uključenosti država članica Europske unije u program CIA-e za tajno pritvaranje i izvanredno izručenje, posebno one koji su bili u tijelima vlasti u predmetnim zemljama u vrijeme događaja o kojima se provodi istraga;

| 20. | poziva Komisiju i Vijeće da do kraja lipnja 2016. podnesu izvješće na plenarnoj sjednici o mjerama koje su poduzeli nastavno na preporuke i zahtjeve Europskog parlamenta u vezi s istragom o navodima o prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e i njegovim kasnijim rezolucijama, te u vezi sa zaključcima istraga i kaznenih progona u državama članicama; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisiju i Vijeće da do kraja lipnja 2016. podnesu izvješće na plenarnoj sjednici o mjerama koje su poduzeli nastavno na preporuke i zahtjeve Europskog parlamenta u vezi s istragom o navodima o prijevozu i nezakonitom pritvaranju zatvorenika u europskim zemljama od strane CIA-e i njegovim kasnijim rezolucijama, te u vezi sa zaključcima istraga i kaznenih progona u državama članicama;

| 21. | poziva da se ojača redoviti i strukturirani međuparlamentarni dijalog između EU-a i SAD-a, posebice između Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i njegovih parnjaka u Kongresu i Senatu Sjedinjenih Američkih Država, i to primjenom modela suradnje i dijaloga iz Transatlantskog dijaloga zakonodavaca; s tim u vezi pozdravlja 78. sjednicu Transatlantskog dijaloga zakonodavaca između Europskog parlamenta i Kongresa SAD-a koja će se od 26. do 28. lipnja 2016. održati u Den Haagu kao priliku za poboljšanje suradnje s obzirom na to da će suradnja na području borbe protiv terorizma biti sastavni dio rasprave; |
| --- | --- |

21.

poziva da se ojača redoviti i strukturirani međuparlamentarni dijalog između EU-a i SAD-a, posebice između Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i njegovih parnjaka u Kongresu i Senatu Sjedinjenih Američkih Država, i to primjenom modela suradnje i dijaloga iz Transatlantskog dijaloga zakonodavaca; s tim u vezi pozdravlja 78. sjednicu Transatlantskog dijaloga zakonodavaca između Europskog parlamenta i Kongresa SAD-a koja će se od 26. do 28. lipnja 2016. održati u Den Haagu kao priliku za poboljšanje suradnje s obzirom na to da će suradnja na području borbe protiv terorizma biti sastavni dio rasprave;

| 22. | podsjeća da je transparentnost apsolutni temelj svakog demokratskog društva odnosno sine qua non za odgovornost vlasti prema svojim građanima; zbog toga izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve snažnijeg trenda vlasti da se neopravdano pozivaju na „nacionalnu sigurnost” s jedinim i glavnim ciljem da se spriječi javna građanska (a upravo je građanima vlast dužna polagati račune) odnosno sudska (a upravo sudstvo nadzire provedbu zakona neke zemlje) kontrola; ukazuje na veliku opasnost od dokidanja nekih mehanizama demokratske odgovornosti čime bi se vlasti efektivno oslobodile obveze polaganja računa za svoj rad; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je transparentnost apsolutni temelj svakog demokratskog društva odnosno sine qua non za odgovornost vlasti prema svojim građanima; zbog toga izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve snažnijeg trenda vlasti da se neopravdano pozivaju na „nacionalnu sigurnost” s jedinim i glavnim ciljem da se spriječi javna građanska (a upravo je građanima vlast dužna polagati račune) odnosno sudska (a upravo sudstvo nadzire provedbu zakona neke zemlje) kontrola; ukazuje na veliku opasnost od dokidanja nekih mehanizama demokratske odgovornosti čime bi se vlasti efektivno oslobodile obveze polaganja računa za svoj rad;

| 23. | izražava žaljenje zbog činjenice da namjera predsjednika SAD-a da do siječnja 2010. zatvori Guantánamo još nije provedena; ponavlja svoj poziv vlastima SAD-a da preispitaju sustav vojnih komisija radi osiguravanja pravičnog suđenja, da zatvore Guantánamo i da u svim slučajevima zabrane upotrebu mučenja, zlostavljanja i vremenski neograničeno oduzimanje slobode bez suđenja; |
| --- | --- |

23.

izražava žaljenje zbog činjenice da namjera predsjednika SAD-a da do siječnja 2010. zatvori Guantánamo još nije provedena; ponavlja svoj poziv vlastima SAD-a da preispitaju sustav vojnih komisija radi osiguravanja pravičnog suđenja, da zatvore Guantánamo i da u svim slučajevima zabrane upotrebu mučenja, zlostavljanja i vremenski neograničeno oduzimanje slobode bez suđenja;

| 24. | izražava žaljenje zbog toga što administracija SAD-a nije uspjela ostvariti jedan od svojih ključnih ciljeva odnosno zatvoriti zatvorski objekt u vojnoj bazi SAD-a u zaljevu Guantánamo; potiče sve daljnje napore usmjerene na zatvaranje tog zatvora i na oslobađanje zatvorenika koji nisu optuženi; poziva Sjedinjene Američke Države da odgovore na zabrinutost međunarodnih tijela za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu, između ostalog i u vezi s dostupnošću odgovarajuće zdravstvene skrbi i rehabilitacijom za osobe koje su preživjele mučenje; naglašava da je predsjednik Obama u svojem godišnjem obraćanju naciji 20. siječnja 2015. potvrdio da je odlučan ispuniti obećanje iz predizborne kampanje održane 2008. o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i također pozdravlja plan koji je 23. veljače 2016. uputio Kongresu; poziva države članice da daju azil onim zatvorenicima za koje je službeno potvrđeno da mogu biti pušteni na slobodu; |
| --- | --- |

24.

izražava žaljenje zbog toga što administracija SAD-a nije uspjela ostvariti jedan od svojih ključnih ciljeva odnosno zatvoriti zatvorski objekt u vojnoj bazi SAD-a u zaljevu Guantánamo; potiče sve daljnje napore usmjerene na zatvaranje tog zatvora i na oslobađanje zatvorenika koji nisu optuženi; poziva Sjedinjene Američke Države da odgovore na zabrinutost međunarodnih tijela za ljudska prava o ljudskim pravima zatvorenika u Guantánamu, između ostalog i u vezi s dostupnošću odgovarajuće zdravstvene skrbi i rehabilitacijom za osobe koje su preživjele mučenje; naglašava da je predsjednik Obama u svojem godišnjem obraćanju naciji 20. siječnja 2015. potvrdio da je odlučan ispuniti obećanje iz predizborne kampanje održane 2008. o zatvaranju zatvora u zaljevu Guantánamo i također pozdravlja plan koji je 23. veljače 2016. uputio Kongresu; poziva države članice da daju azil onim zatvorenicima za koje je službeno potvrđeno da mogu biti pušteni na slobodu;

| 25. | ponavlja svoje uvjerenje da su redovni kazneni postupci u civilnom pravosuđu najbolji način za rješavanje položaja zatvorenika iz Guantánama; insistira na tome da se protiv zatvorenika u SAD-u brzo podigne optužnica i da im se sudi u skladu s međunarodnim normama u vezi s vladavinom prava ili da se puste na slobodu; u tom kontekstu ističe da bi se iste norme pravičnog suđenja trebale primjenjivati na sve, bez diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

ponavlja svoje uvjerenje da su redovni kazneni postupci u civilnom pravosuđu najbolji način za rješavanje položaja zatvorenika iz Guantánama; insistira na tome da se protiv zatvorenika u SAD-u brzo podigne optužnica i da im se sudi u skladu s međunarodnim normama u vezi s vladavinom prava ili da se puste na slobodu; u tom kontekstu ističe da bi se iste norme pravičnog suđenja trebale primjenjivati na sve, bez diskriminacije;

| 26. | poziva vlasti SAD-a da se zatvorenicima u zaljevu Guantánamo ne izriče smrtna kazna; |
| --- | --- |

26.

poziva vlasti SAD-a da se zatvorenicima u zaljevu Guantánamo ne izriče smrtna kazna;

| 27. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Pozivnom tijelu SAD-a za vojne komisije, državnom tajniku SAD-a, Kongresu i Senatu SAD-a, glavnom tajniku UN-a, posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje, glavnom tajniku Vijeća Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te Interameričkoj komisiji za ljudska prava. |
| --- | --- |

27.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Pozivnom tijelu SAD-a za vojne komisije, državnom tajniku SAD-a, Kongresu i Senatu SAD-a, glavnom tajniku UN-a, posebnom izvjestitelju UN-a za mučenje, glavnom tajniku Vijeća Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te Interameričkoj komisiji za ljudska prava.

---

(1)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 132.

(2)  SL C 55, 12.2.2016., str. 123.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0348.

(4)  SL C 303 E, 13.12.2006., str. 833.

(5)  SL C 287 E, 29.11.2007., str. 309.

(6)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 1.

(7)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0418.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0173.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0286.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0031.

(11)  http://website-pace.net/documents/19838/2008330/AS-JUR-INF-2016-06-EN.pdf/f9280767-bf73-44a1-8541-03204e2dfae3

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/84

---

P8_TA(2016)0267

Svemirski kapaciteti za europsku sigurnost i obranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu: (2015/2276(INI))

(2018/C 086/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir glave XVII. i XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glave XVII. i XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Francuske od 17. studenoga 2015. za pružanje pomoći i potpore u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Francuske od 17. studenoga 2015. za pružanje pomoći i potpore u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. studenoga 2015. o poboljšanju kaznenopravnog odgovora na radikalizaciju koja dovodi do terorizma i nasilnog ekstremizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. studenoga 2015. o poboljšanju kaznenopravnog odgovora na radikalizaciju koja dovodi do terorizma i nasilnog ekstremizma,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013. i 25. – 26. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. prosinca 2013. i 25. – 26. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenoga 2013. i 18. studenoga 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenoga 2013. i 18. studenoga 2014. o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. i 21. veljače 2014. o svemirskoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. i 21. veljače 2014. o svemirskoj politici,

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2015. o provedbi njezine Komunikacije o obrani; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2015. o provedbi njezine Komunikacije o obrani;

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 11. prosinca 2013. naslovljenu „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama” (JOIN(2013)0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 11. prosinca 2013. naslovljenu „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama” (JOIN(2013)0030) i povezane zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Organizacije sjevernoatlantskog ugovora (NATO) Jensa Stoltenberga u Europskom parlamentu 30. ožujka 2015. o bliskijoj suradnji EU-a i NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Organizacije sjevernoatlantskog ugovora (NATO) Jensa Stoltenberga u Europskom parlamentu 30. ožujka 2015. o bliskijoj suradnji EU-a i NATO-a,

| — | uzimajući u obzir izjave zamjenika ministra obrane SAD-a Boba Worka od 28. siječnja 2015. i 10. rujna 2015. o trećoj strategiji protuteže SAD-a (third US Offset Strategy) i njezine implikacije za partnere i saveznike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave zamjenika ministra obrane SAD-a Boba Worka od 28. siječnja 2015. i 10. rujna 2015. o trećoj strategiji protuteže SAD-a (third US Offset Strategy) i njezine implikacije za partnere i saveznike,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. studenoga 2015. naslovljenu „Preispitivanje Europske politike susjedstva” (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 18. studenoga 2015. naslovljenu „Preispitivanje Europske politike susjedstva” (JOIN(2015)0050),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (3);

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0151/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0151/2016),

| A. | budući da je sigurnosna situacija u Uniji i izvan nje sve opasnija i složenija te je obilježavaju teroristički napadi i masovna ubojstva koji utječu na sve države članice te u odnosu na koje države članice moraju usvojiti zajedničku strategiju i koordinirani odgovor; budući da ti sigurnosni rizici pozivaju na jačanje sigurnosti EU-a preko neprekidnog razvoja i podrške sigurnosne i obrambene politike EU-a kako bi je se učinilo učinkovitijim političkim instrumentom i stvarnim jamstvom sigurnosti građana EU-a te promicanja i zaštite europskih normi, interesa i vrijednosti kako je sadržano u članku 21. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je sigurnosna situacija u Uniji i izvan nje sve opasnija i složenija te je obilježavaju teroristički napadi i masovna ubojstva koji utječu na sve države članice te u odnosu na koje države članice moraju usvojiti zajedničku strategiju i koordinirani odgovor; budući da ti sigurnosni rizici pozivaju na jačanje sigurnosti EU-a preko neprekidnog razvoja i podrške sigurnosne i obrambene politike EU-a kako bi je se učinilo učinkovitijim političkim instrumentom i stvarnim jamstvom sigurnosti građana EU-a te promicanja i zaštite europskih normi, interesa i vrijednosti kako je sadržano u članku 21. UEU-a;

| B. | budući da EU mora ojačati svoju ulogu pružatelja sigurnosti na svome teritoriju i u inozemstvu radi jamčenja stabilnosti u svome susjedstvu i na globalnoj razini; budući da Unija mora pridonijeti borbi protiv sigurnosnih izazova, posebno onih koje proizlaze iz terorizma na njezinu teritoriju i u inozemstvu, među ostalim pružanjem podrške trećim zemljama u borbi protiv terorizma i njegovih temeljnih uzroka; budući da države članice i Unija moraju zajedno raditi na uspostavi djelotvornog i usklađenog sustava upravljanja granicama kako bi osigurali vanjske granice; |
| --- | --- |

B.

budući da EU mora ojačati svoju ulogu pružatelja sigurnosti na svome teritoriju i u inozemstvu radi jamčenja stabilnosti u svome susjedstvu i na globalnoj razini; budući da Unija mora pridonijeti borbi protiv sigurnosnih izazova, posebno onih koje proizlaze iz terorizma na njezinu teritoriju i u inozemstvu, među ostalim pružanjem podrške trećim zemljama u borbi protiv terorizma i njegovih temeljnih uzroka; budući da države članice i Unija moraju zajedno raditi na uspostavi djelotvornog i usklađenog sustava upravljanja granicama kako bi osigurali vanjske granice;

| C. | budući da Unija mora ojačati svoju otpornost suradnjom i koordinacijom s Organizacijom sjevernoatlantskog ugovora i Sjedinjenim Američkim Državama, koji jamče sigurnost i stabilnost Europe, te s Ujedinjenim narodima, Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju, Afričkom unijom te drugim susjedima i regionalnim partnerima; |
| --- | --- |

C.

budući da Unija mora ojačati svoju otpornost suradnjom i koordinacijom s Organizacijom sjevernoatlantskog ugovora i Sjedinjenim Američkim Državama, koji jamče sigurnost i stabilnost Europe, te s Ujedinjenim narodima, Organizacijom za europsku sigurnost i suradnju, Afričkom unijom te drugim susjedima i regionalnim partnerima;

| D. | budući da Unija na temelju sveobuhvatnog pristupa rješavanju svojih unutarnjih i vanjskih problema koji se zasniva na pravilima i vrijednostima povrh klimatskih promjena i siromaštva mora odgovoriti i na ostale glavne uzroke prijetnji našoj sigurnosti, nemira i oružanih sukoba u našem susjedstvu, migracije, aktera koji djeluju u ime država i mimo njih i koji lišavaju ljude sredstava za život, propadanja država i regionalnih poredaka; |
| --- | --- |

D.

budući da Unija na temelju sveobuhvatnog pristupa rješavanju svojih unutarnjih i vanjskih problema koji se zasniva na pravilima i vrijednostima povrh klimatskih promjena i siromaštva mora odgovoriti i na ostale glavne uzroke prijetnji našoj sigurnosti, nemira i oružanih sukoba u našem susjedstvu, migracije, aktera koji djeluju u ime država i mimo njih i koji lišavaju ljude sredstava za život, propadanja država i regionalnih poredaka;

| E. | budući da bi se kapaciteti satelita mogli upotrebljavati radi bolje procjene i utvrđivanja priljeva nezakonitih imigranata i putova kojima se kreću te, u slučaju onih koji dolaze iz sjeverne Afrike, radi utvrđivanja područja ukrcaja na brodove kako bi se brže stiglo do njih i spasilo više života; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se kapaciteti satelita mogli upotrebljavati radi bolje procjene i utvrđivanja priljeva nezakonitih imigranata i putova kojima se kreću te, u slučaju onih koji dolaze iz sjeverne Afrike, radi utvrđivanja područja ukrcaja na brodove kako bi se brže stiglo do njih i spasilo više života;

| F. | budući da je Europsko vijeće u lipnju 2015. stavilo naglasak na obranu i pozvalo na poticanje veće i sustavnije europske suradnje u području obrane radi izgradnje ključnih kapaciteta, među ostalim dosljednim i učinkovitim korištenjem sredstvima i postojećim mogućnostima EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da je Europsko vijeće u lipnju 2015. stavilo naglasak na obranu i pozvalo na poticanje veće i sustavnije europske suradnje u području obrane radi izgradnje ključnih kapaciteta, među ostalim dosljednim i učinkovitim korištenjem sredstvima i postojećim mogućnostima EU-a;

| G. | budući da je svemirska politika temeljna dimenzija strateške autonomije koju EU mora imati kako bi očuvao osjetljive tehnološke i industrijske mogućnosti kao i neovisne mogućnosti ocjenjivanja; |
| --- | --- |

G.

budući da je svemirska politika temeljna dimenzija strateške autonomije koju EU mora imati kako bi očuvao osjetljive tehnološke i industrijske mogućnosti kao i neovisne mogućnosti ocjenjivanja;

| H. | budući da su svemirski kapaciteti važni za europsku sigurnost i obranu te u nekim slučajevima čak i ključni u nizu situacija, od svakodnevnog mirnodopskog korištenja preko rješavanja kriza pa sve do ozbiljnijih sigurnosnih izazova, uključujući i oružane sukobe u pravom smislu; budući da je razvijanje takvih kapaciteta dugoročno ulaganje; budući da pri korištenju trenutačnim kapacitetima treba voditi računa o razvoju budućih kapaciteta; |
| --- | --- |

H.

budući da su svemirski kapaciteti važni za europsku sigurnost i obranu te u nekim slučajevima čak i ključni u nizu situacija, od svakodnevnog mirnodopskog korištenja preko rješavanja kriza pa sve do ozbiljnijih sigurnosnih izazova, uključujući i oružane sukobe u pravom smislu; budući da je razvijanje takvih kapaciteta dugoročno ulaganje; budući da pri korištenju trenutačnim kapacitetima treba voditi računa o razvoju budućih kapaciteta;

| I. | budući da širenje svemirskih tehnologija i sve veća ovisnost društava o satelitima jačaju konkurentsku borbu za svemirska sredstva (putove, frekvencije) i čine satelite ključnom infrastrukturom; budući da razvoj protusatelitskih tehnologija (ASAT) od strane brojnih aktera, uključujući kapaciteta za primjenu oružja u orbiti, upozorava na naoružavanje svemira; |
| --- | --- |

I.

budući da širenje svemirskih tehnologija i sve veća ovisnost društava o satelitima jačaju konkurentsku borbu za svemirska sredstva (putove, frekvencije) i čine satelite ključnom infrastrukturom; budući da razvoj protusatelitskih tehnologija (ASAT) od strane brojnih aktera, uključujući kapaciteta za primjenu oružja u orbiti, upozorava na naoružavanje svemira;

| J. | budući da bi u području obrane i sigurnosti Unija mogla između ostalog djelovati preko institucija kao što su Europska obrambena agencija i Satelitski centar EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi u području obrane i sigurnosti Unija mogla između ostalog djelovati preko institucija kao što su Europska obrambena agencija i Satelitski centar EU-a;

| K. | budući da se europska svemirska sredstva posljednjih pedeset godina razvijaju zahvaljujući koordiniranim naporima nacionalnih svemirskih agencija te u posljednje vrijeme Europske svemirske agencije (ESA); budući da je Ugovor o svemiru, osnovni pravni okvir za međunarodno svemirsko pravo, stupio na snagu u listopadu 1967.; |
| --- | --- |

K.

budući da se europska svemirska sredstva posljednjih pedeset godina razvijaju zahvaljujući koordiniranim naporima nacionalnih svemirskih agencija te u posljednje vrijeme Europske svemirske agencije (ESA); budući da je Ugovor o svemiru, osnovni pravni okvir za međunarodno svemirsko pravo, stupio na snagu u listopadu 1967.;

| L. | budući da razvoj i održavanje svemirskih kapaciteta za sigurnost i obranu u Europi nužno zahtijeva učinkovitu suradnju i sinergiju među državama članicama te s europskim i međunarodnim institucijama; |
| --- | --- |

L.

budući da razvoj i održavanje svemirskih kapaciteta za sigurnost i obranu u Europi nužno zahtijeva učinkovitu suradnju i sinergiju među državama članicama te s europskim i međunarodnim institucijama;

| M. | budući da svemirski kapaciteti EU-a moraju biti usklađeni s kapacitetima NATO-a i SAD-a kako bi se mogli u potpunosti upotrebljavati kao mreža u slučaju krize; |
| --- | --- |

M.

budući da svemirski kapaciteti EU-a moraju biti usklađeni s kapacitetima NATO-a i SAD-a kako bi se mogli u potpunosti upotrebljavati kao mreža u slučaju krize;

| N. | budući da je istraživanje i razvoj u području svemirske tehnologije sektor s velikim povratom ulaganja u okviru kojeg se također proizvode nusproizvodi visoke kvalitete u području programske i strojne računalne opreme s raznim komercijalnim primjenama; |
| --- | --- |

N.

budući da je istraživanje i razvoj u području svemirske tehnologije sektor s velikim povratom ulaganja u okviru kojeg se također proizvode nusproizvodi visoke kvalitete u području programske i strojne računalne opreme s raznim komercijalnim primjenama;

| 1. | smatra da svemirski kapaciteti i usluge igraju važnu ulogu, između ostalog, u kontekstu europske sigurnosti i obrane; uvjeren je da će sadašnji i budući svemirski kapaciteti i usluge državama članicama i Uniji pružiti povećanu dvojno namijenjenu operacijsku sposobnost za provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike te drugih politika EU-a u područjima kao što su vanjsko djelovanje, upravljanje granicama, pomorska sigurnost, poljoprivreda, zaštita okoliša, klimatska politika, energetska sigurnost, upravljanje katastrofama, humanitarna pomoć i prijevoz; |
| --- | --- |

1.

smatra da svemirski kapaciteti i usluge igraju važnu ulogu, između ostalog, u kontekstu europske sigurnosti i obrane; uvjeren je da će sadašnji i budući svemirski kapaciteti i usluge državama članicama i Uniji pružiti povećanu dvojno namijenjenu operacijsku sposobnost za provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike te drugih politika EU-a u područjima kao što su vanjsko djelovanje, upravljanje granicama, pomorska sigurnost, poljoprivreda, zaštita okoliša, klimatska politika, energetska sigurnost, upravljanje katastrofama, humanitarna pomoć i prijevoz;

| 2. | smatra da je potrebna daljnja provedba ZSOP-a; ponovno potvrđuje potrebu za povećanjem učinkovitosti, vidljivosti i utjecaja ZSOP-a; ponovno potvrđuje važnost i dodanu vrijednost svemirske politike u okviru ZSOP-a; smatra da je svemirsku politiku potrebno uključiti u buduće politike Unije (npr. u politike o unutarnjoj sigurnosti, prijevozu, svemiru, energiji, istraživanjima) te da je sinergije s njom potrebno dodatno ojačati i iskoristiti; naglašava da je u ratu protiv terorizma i terorističkih organizacija ključna uporaba svemirskih kapaciteta zbog mogućnosti lociranja i nadziranja njihovih kampova za obuku; |
| --- | --- |

2.

smatra da je potrebna daljnja provedba ZSOP-a; ponovno potvrđuje potrebu za povećanjem učinkovitosti, vidljivosti i utjecaja ZSOP-a; ponovno potvrđuje važnost i dodanu vrijednost svemirske politike u okviru ZSOP-a; smatra da je svemirsku politiku potrebno uključiti u buduće politike Unije (npr. u politike o unutarnjoj sigurnosti, prijevozu, svemiru, energiji, istraživanjima) te da je sinergije s njom potrebno dodatno ojačati i iskoristiti; naglašava da je u ratu protiv terorizma i terorističkih organizacija ključna uporaba svemirskih kapaciteta zbog mogućnosti lociranja i nadziranja njihovih kampova za obuku;

| 3. | smatra da nacionalne vlade i Unija treba poboljšati pristup svemirskoj satelitskoj komunikaciji, informiranosti o stanju u svemiru, preciznoj navigaciji i promatranju Zemlje te zajamčiti neovisnost Europe u pogledu svemirskih tehnologija od presudne važnosti i pristupa svemiru; smatra da će osobito informiranost o stanju u svemiru i dalje imati ključnu ulogu u vojnim i civilnim pitanjima; ističe obvezu nemilitarizacije svemira; prepoznaje da su za postizanje tog cilja potrebna dostatna financijska ulaganja; apelira, s time u vezi, na Komisiju i države članice da zajamče autonomiju EU-a u pogledu struktura u svemiru uz istodobno osiguravanje resursa potrebnih u te svrhe; zauzima stajalište da je taj cilj od ključne važnosti za civilne aktivnosti (procjenjuje se da u zapadnim zemljama između 6 i 7 % BDP-a ovisi o položaju satelita i navigacijskoj tehnologiji) te za sigurnost i obranu; smatra da treba pokrenuti suradnju među vladama i u okviru ESA-e; |
| --- | --- |

3.

smatra da nacionalne vlade i Unija treba poboljšati pristup svemirskoj satelitskoj komunikaciji, informiranosti o stanju u svemiru, preciznoj navigaciji i promatranju Zemlje te zajamčiti neovisnost Europe u pogledu svemirskih tehnologija od presudne važnosti i pristupa svemiru; smatra da će osobito informiranost o stanju u svemiru i dalje imati ključnu ulogu u vojnim i civilnim pitanjima; ističe obvezu nemilitarizacije svemira; prepoznaje da su za postizanje tog cilja potrebna dostatna financijska ulaganja; apelira, s time u vezi, na Komisiju i države članice da zajamče autonomiju EU-a u pogledu struktura u svemiru uz istodobno osiguravanje resursa potrebnih u te svrhe; zauzima stajalište da je taj cilj od ključne važnosti za civilne aktivnosti (procjenjuje se da u zapadnim zemljama između 6 i 7 % BDP-a ovisi o položaju satelita i navigacijskoj tehnologiji) te za sigurnost i obranu; smatra da treba pokrenuti suradnju među vladama i u okviru ESA-e;

| 4. | ističe sigurnosnu dimenziju programa Copernicus, a posebno primjene koje imaju za cilj sprečavanje kriza i odgovor na krize, pružanje humanitarne pomoći i suradnju, sprečavanje sukoba koje uključuje nadzor usklađenosti s međunarodnim ugovorima i pomorski nadzor; potiče Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice na to da se stavi snažniji naglasak na cilj sprečavanja sukoba u okviru primjene svemirskih kapaciteta; |
| --- | --- |

4.

ističe sigurnosnu dimenziju programa Copernicus, a posebno primjene koje imaju za cilj sprečavanje kriza i odgovor na krize, pružanje humanitarne pomoći i suradnju, sprečavanje sukoba koje uključuje nadzor usklađenosti s međunarodnim ugovorima i pomorski nadzor; potiče Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice na to da se stavi snažniji naglasak na cilj sprečavanja sukoba u okviru primjene svemirskih kapaciteta;

| 5. | ističe da se u okviru svemirske politike EU-a promiču znanstveni i tehnički napredak, industrijska konkurentnost i provedba svih politika EU-a, u skladu s člankom 189. UFEU-a, koji uključuje sigurnosnu i obrambenu politiku; podsjeća da su dva glavna programa EU-a, Galileo i Copernicus, civilni programi pod civilnim nadzorom i da je europska priroda Galilea i Copernicusa omogućila te programe i zajamčila njihov uspjeh; potiče Vijeće, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da u okviru europskih svemirskih programa zajamče razvitak civilnih svemirskih kapaciteta i usluga s važnošću za europske sigurnosne i obrambene mogućnosti, posebno dodjeljivanjem odgovarajućih sredstava za istraživanje; smatra da je mogućnost dvojne namjene svemirskih kapaciteta važna kako bi se resursi iskoristili na najučinkovitiji način; |
| --- | --- |

5.

ističe da se u okviru svemirske politike EU-a promiču znanstveni i tehnički napredak, industrijska konkurentnost i provedba svih politika EU-a, u skladu s člankom 189. UFEU-a, koji uključuje sigurnosnu i obrambenu politiku; podsjeća da su dva glavna programa EU-a, Galileo i Copernicus, civilni programi pod civilnim nadzorom i da je europska priroda Galilea i Copernicusa omogućila te programe i zajamčila njihov uspjeh; potiče Vijeće, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da u okviru europskih svemirskih programa zajamče razvitak civilnih svemirskih kapaciteta i usluga s važnošću za europske sigurnosne i obrambene mogućnosti, posebno dodjeljivanjem odgovarajućih sredstava za istraživanje; smatra da je mogućnost dvojne namjene svemirskih kapaciteta važna kako bi se resursi iskoristili na najučinkovitiji način;

| 6. | naglašava da svemirski programi nose sa sobom sigurnosnu i obrambenu korist koja je tehnološki povezana s civilnom koristi i s tim u vezi ističe mogućnost dvojne namjene Galilea i Copernicusa; smatra da bi u sljedećim generacijama u potpunosti trebalo razviti tu mogućnost, uključujući primjerice bolju preciznost, autentifikaciju, šifriranje, kontinuitet i integritet (Galileo); naglašava da su podaci o promatranju Zemlje i sustavi pozicioniranja visoke rezolucije korisni za primjenu u civilnoj domeni i domeni sigurnosti, primjerice u području upravljanja katastrofama, humanitarnih akcija, pomoći izbjeglicama, pomorskog nadzora, globalnog zagrijavanja, energetske sigurnosti i globalne sigurnosti opskrbe hranom te pri otkrivanju globalnih prirodnih katastrofa i odgovaranju na njih, posebno kada je riječ o sušama, potresima, poplavama i šumskim požarima; napominje da je potrebna bolja interakcija između bespilotnih letjelica i satelita; poziva da se tijekom revizije sredinom razdoblja izdvoje dostatna sredstva za budući razvoj svih satelitskih sustava; |
| --- | --- |

6.

naglašava da svemirski programi nose sa sobom sigurnosnu i obrambenu korist koja je tehnološki povezana s civilnom koristi i s tim u vezi ističe mogućnost dvojne namjene Galilea i Copernicusa; smatra da bi u sljedećim generacijama u potpunosti trebalo razviti tu mogućnost, uključujući primjerice bolju preciznost, autentifikaciju, šifriranje, kontinuitet i integritet (Galileo); naglašava da su podaci o promatranju Zemlje i sustavi pozicioniranja visoke rezolucije korisni za primjenu u civilnoj domeni i domeni sigurnosti, primjerice u području upravljanja katastrofama, humanitarnih akcija, pomoći izbjeglicama, pomorskog nadzora, globalnog zagrijavanja, energetske sigurnosti i globalne sigurnosti opskrbe hranom te pri otkrivanju globalnih prirodnih katastrofa i odgovaranju na njih, posebno kada je riječ o sušama, potresima, poplavama i šumskim požarima; napominje da je potrebna bolja interakcija između bespilotnih letjelica i satelita; poziva da se tijekom revizije sredinom razdoblja izdvoje dostatna sredstva za budući razvoj svih satelitskih sustava;

| 7. | smatra da je nužan cjelovit i integriran pristup svemirskom sektoru na razini EU-a; vjeruje da bi svemirski sektor trebao biti spomenut u okviru nove globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, uzimajući u obzir trenutačan razvoj svemirskih programa s dvojnom namjenom EU-a i potrebu daljnjeg razvoja civilnih svemirskih programa EU-a koji se mogu koristiti u civilne sigurnosne i obrambene svrhe; |
| --- | --- |

7.

smatra da je nužan cjelovit i integriran pristup svemirskom sektoru na razini EU-a; vjeruje da bi svemirski sektor trebao biti spomenut u okviru nove globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, uzimajući u obzir trenutačan razvoj svemirskih programa s dvojnom namjenom EU-a i potrebu daljnjeg razvoja civilnih svemirskih programa EU-a koji se mogu koristiti u civilne sigurnosne i obrambene svrhe;

| 8. | pozdravlja multilateralnu inicijativu koju financijski podupire EU u vezi Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru kao načina uvođenja standarda ponašanja u svemiru, budući da se njome pokušava postići veća sigurnost i održivost u svemiru stavljanjem naglaska na činjenicu da bi svemirsko djelovanje trebalo uključivati visok stupanj zaštite, pažnje i odgovarajuće transparentnosti s ciljem stvaranja povjerenja u okviru svemirskog sektora; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja multilateralnu inicijativu koju financijski podupire EU u vezi Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru kao načina uvođenja standarda ponašanja u svemiru, budući da se njome pokušava postići veća sigurnost i održivost u svemiru stavljanjem naglaska na činjenicu da bi svemirsko djelovanje trebalo uključivati visok stupanj zaštite, pažnje i odgovarajuće transparentnosti s ciljem stvaranja povjerenja u okviru svemirskog sektora;

| 9. | traži od Komisije da žurno definira potrebe EU-a u pogledu mogućeg doprinosa svemirske politike ZSOP-u za sve glavne aspekte: lansiranje, pozicioniranje, satelitske slike, komunikaciju, vremenske prilike u svemiru, svemirski otpad, kibersigurnost, ometanje, zavaravanje i druge namjerne prijetnje, sigurnost zemaljskog segmenta; smatra da budući elementi postojećih europskih sustava u vezi sa svemirom trebaju biti uspostavljeni u skladu sa zahtjevima ZSOP-a te da trebaju obuhvaćati sve prethodno navedene povezane aspekte; |
| --- | --- |

9.

traži od Komisije da žurno definira potrebe EU-a u pogledu mogućeg doprinosa svemirske politike ZSOP-u za sve glavne aspekte: lansiranje, pozicioniranje, satelitske slike, komunikaciju, vremenske prilike u svemiru, svemirski otpad, kibersigurnost, ometanje, zavaravanje i druge namjerne prijetnje, sigurnost zemaljskog segmenta; smatra da budući elementi postojećih europskih sustava u vezi sa svemirom trebaju biti uspostavljeni u skladu sa zahtjevima ZSOP-a te da trebaju obuhvaćati sve prethodno navedene povezane aspekte;

| 10. | poziva na to da se potrebni zahtjevi za buduće sustave, privatne ili javne, koji doprinose aplikacijama za sigurnost života (npr. pozicioniranje, upravljanje zračnim prometom (ATM)) utvrde s obzirom na zaštitu od mogućih sigurnosnih napada (ometanje, zavaravanje, kibernapadi, vremenske prilike u svemiru i svemirski otpad); smatra da se takvi sigurnosni zahtjevi moraju moći certificirati te da moraju biti pod nadzorom nekog europskog subjekta (npr. EASA-e); |
| --- | --- |

10.

poziva na to da se potrebni zahtjevi za buduće sustave, privatne ili javne, koji doprinose aplikacijama za sigurnost života (npr. pozicioniranje, upravljanje zračnim prometom (ATM)) utvrde s obzirom na zaštitu od mogućih sigurnosnih napada (ometanje, zavaravanje, kibernapadi, vremenske prilike u svemiru i svemirski otpad); smatra da se takvi sigurnosni zahtjevi moraju moći certificirati te da moraju biti pod nadzorom nekog europskog subjekta (npr. EASA-e);

| 11. | u tom pogledu naglašava da bi razvoj europskih svemirskih kapaciteta za europsku sigurnost i obranu trebao slijediti dva ključna strateška cilja: sigurnost na planetu uz pomoć svemirskih sustava u orbiti čija je svrha nadziranje Zemljine površine ili pružanje informacija o pozicioniranju, navigaciji i određivanju vremena ili satelitskih komunikacija i sigurnosti u vanjskom svemiru kao i svemirske sigurnosti, tj. sigurnosti u orbiti i u svemiru zahvaljujući sustavima informiranosti o stanju u svemiru na Zemlji i u orbiti; |
| --- | --- |

11.

u tom pogledu naglašava da bi razvoj europskih svemirskih kapaciteta za europsku sigurnost i obranu trebao slijediti dva ključna strateška cilja: sigurnost na planetu uz pomoć svemirskih sustava u orbiti čija je svrha nadziranje Zemljine površine ili pružanje informacija o pozicioniranju, navigaciji i određivanju vremena ili satelitskih komunikacija i sigurnosti u vanjskom svemiru kao i svemirske sigurnosti, tj. sigurnosti u orbiti i u svemiru zahvaljujući sustavima informiranosti o stanju u svemiru na Zemlji i u orbiti;

| 12. | prepoznaje opasnost koju kiberratovanje i hibridne prijetnje predstavljaju za europske svemirske programe, uzimajući u obzir da zavaravanje ili ometanje mogu poremetiti vojne misije ili imati dalekosežne posljedice na svakodnevni život na Zemlji; smatra da kibersigurnost iziskuje zajednički pristup EU-a, njegovih država članica te poslovnih stručnjaka i stručnjaka za internet; stoga poziva Komisiju da uključi svemirske programe u svoje aktivnosti u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

12.

prepoznaje opasnost koju kiberratovanje i hibridne prijetnje predstavljaju za europske svemirske programe, uzimajući u obzir da zavaravanje ili ometanje mogu poremetiti vojne misije ili imati dalekosežne posljedice na svakodnevni život na Zemlji; smatra da kibersigurnost iziskuje zajednički pristup EU-a, njegovih država članica te poslovnih stručnjaka i stručnjaka za internet; stoga poziva Komisiju da uključi svemirske programe u svoje aktivnosti u području kibersigurnosti;

| 13. | smatra da bi trebalo ojačati koordinaciju svemirskih sustava koje na fragmentirani način za razne nacionalne potrebe koriste razne države članice kako bi se brzo mogli predvidjeti poremećaji različitih aplikacija (npr. za upravljanje zračnim prometom); |
| --- | --- |

13.

smatra da bi trebalo ojačati koordinaciju svemirskih sustava koje na fragmentirani način za razne nacionalne potrebe koriste razne države članice kako bi se brzo mogli predvidjeti poremećaji različitih aplikacija (npr. za upravljanje zračnim prometom);

| 14. | naglašava da je suradnja između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje, Agencije za europski GNSS, Europske obrambene agencije, Europske svemirske agencije i država članica ključna za poboljšanje europskih svemirskih kapaciteta i usluga; smatra da bi Unija, točnije potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, trebala koordinirati i potpomagati takvu suradnju u području svemirske sigurnosti i obrane te joj pružiti podršku, i to preko posebnog operativnog centra za koordinaciju; uvjeren je da bi Europska svemirska agencija trebala igrati važnu ulogu u definiranju i provedbi jedinstvene europske svemirske politike koja uključuje sigurnosnu i obrambenu politiku; |
| --- | --- |

14.

naglašava da je suradnja između Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje, Agencije za europski GNSS, Europske obrambene agencije, Europske svemirske agencije i država članica ključna za poboljšanje europskih svemirskih kapaciteta i usluga; smatra da bi Unija, točnije potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, trebala koordinirati i potpomagati takvu suradnju u području svemirske sigurnosti i obrane te joj pružiti podršku, i to preko posebnog operativnog centra za koordinaciju; uvjeren je da bi Europska svemirska agencija trebala igrati važnu ulogu u definiranju i provedbi jedinstvene europske svemirske politike koja uključuje sigurnosnu i obrambenu politiku;

| 15. | poziva Europsku komisiju da predoči rezultate uspostavljenog europskog okvira za suradnju za istraživanje sigurnosti i obrane u svemiru i zahtijeva preporuke za daljnji razvoj tog okvira; poziva Komisiju da pojasni kako je civilno-vojno istraživanje u okviru programa Obzor 2020. poslužilo provedbi ZSOP-a u području svemirskih kapaciteta; |
| --- | --- |

15.

poziva Europsku komisiju da predoči rezultate uspostavljenog europskog okvira za suradnju za istraživanje sigurnosti i obrane u svemiru i zahtijeva preporuke za daljnji razvoj tog okvira; poziva Komisiju da pojasni kako je civilno-vojno istraživanje u okviru programa Obzor 2020. poslužilo provedbi ZSOP-a u području svemirskih kapaciteta;

| 16. | pozdravlja uspostavu Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o provedbi okvira i utjecajima tog okvira na sigurnost i obranu; poziva Komisiju da uspostavi provedbeni plan odvijanja koji obuhvaća definiciju predviđene arhitekture; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja uspostavu Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru; poziva Komisiju da obavijesti Parlament o provedbi okvira i utjecajima tog okvira na sigurnost i obranu; poziva Komisiju da uspostavi provedbeni plan odvijanja koji obuhvaća definiciju predviđene arhitekture;

| 17. | naglašava stratešku važnost poticanja inovacija i istraživanja u području svemira za sigurnost i obranu; uviđa znatan potencijal ključnih svemirskih tehnologija, kao što je Europski sustav za prijenos podataka, koji omogućava kontinuirano promatranje Zemlje u stvarnom vremenu, upotreba megakonstelacija nanosatelita i, na kraju, izgradnja učinkovitog svemirskog kapaciteta; naglašava potrebu za inovativnim tehnologijama u području velikih podataka (big data) kako bi se iskoristio puni potencijal svemirskih podataka za sigurnost i obranu; poziva Komisiju da te tehnologije uvrsti u svoju svemirsku strategiju za Europu; |
| --- | --- |

17.

naglašava stratešku važnost poticanja inovacija i istraživanja u području svemira za sigurnost i obranu; uviđa znatan potencijal ključnih svemirskih tehnologija, kao što je Europski sustav za prijenos podataka, koji omogućava kontinuirano promatranje Zemlje u stvarnom vremenu, upotreba megakonstelacija nanosatelita i, na kraju, izgradnja učinkovitog svemirskog kapaciteta; naglašava potrebu za inovativnim tehnologijama u području velikih podataka (big data) kako bi se iskoristio puni potencijal svemirskih podataka za sigurnost i obranu; poziva Komisiju da te tehnologije uvrsti u svoju svemirsku strategiju za Europu;

| 18. | poziva na razvoj raznih diplomatskih inicijativa EU-a o pitanjima svemira, i u bilateralnom i multilateralnom kontekstu, koje bi doprinijele razvoju institucionalizacije svemira, većoj transparentnosti i povećanju mjera za izgradnju povjerenja; ističe potrebu za jačanjem napora u promicanju Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru; potiče ESVD da razmotri mogućnost uvođenja pitanja svemira u pregovore u drugim područjima; |
| --- | --- |

18.

poziva na razvoj raznih diplomatskih inicijativa EU-a o pitanjima svemira, i u bilateralnom i multilateralnom kontekstu, koje bi doprinijele razvoju institucionalizacije svemira, većoj transparentnosti i povećanju mjera za izgradnju povjerenja; ističe potrebu za jačanjem napora u promicanju Međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru; potiče ESVD da razmotri mogućnost uvođenja pitanja svemira u pregovore u drugim područjima;

| 19. | potiče države članice da provode i finaliziraju zajedničke programe i inicijative kao što su Multinacionalni svemirski sustav za snimanje u svrhu nadzora, izviđanja i promatranja, Satelitska komunikacija vlade (GovSatcom) i Nadzor i praćenje u svemiru (SST) te da surađuju i razmjenjuju informacije u području obrane i sigurnosti te izražava svoju podršku takvim zajedničkim programima i inicijativama; |
| --- | --- |

19.

potiče države članice da provode i finaliziraju zajedničke programe i inicijative kao što su Multinacionalni svemirski sustav za snimanje u svrhu nadzora, izviđanja i promatranja, Satelitska komunikacija vlade (GovSatcom) i Nadzor i praćenje u svemiru (SST) te da surađuju i razmjenjuju informacije u području obrane i sigurnosti te izražava svoju podršku takvim zajedničkim programima i inicijativama;

| 20. | pozdravlja EDA-in i ESA-in trenutačni projekt o satelitskoj komunikaciji vlade (Govsatcom) koji je Europsko vijeće u prosincu 2013. prepoznalo kao jedan od vodećih EDA-inih programa; poziva, u tom pogledu, uključene aktere da uspostave trajan program te da europsku dodanu vrijednost EDA-e upotrijebe i za vojnu satelitsku komunikaciju; pozdravlja EDA-ino i ESA-ino uspješno dovršenje projekta DESIRE I i pokretanje projekta DESIRE II za demonstraciju budućeg rada EDA-e i ESA-e sa zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS) u neizdvojenom zračnom prostoru; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja EDA-in i ESA-in trenutačni projekt o satelitskoj komunikaciji vlade (Govsatcom) koji je Europsko vijeće u prosincu 2013. prepoznalo kao jedan od vodećih EDA-inih programa; poziva, u tom pogledu, uključene aktere da uspostave trajan program te da europsku dodanu vrijednost EDA-e upotrijebe i za vojnu satelitsku komunikaciju; pozdravlja EDA-ino i ESA-ino uspješno dovršenje projekta DESIRE I i pokretanje projekta DESIRE II za demonstraciju budućeg rada EDA-e i ESA-e sa zrakoplovnim sustavima na daljinsko upravljanje (RPAS) u neizdvojenom zračnom prostoru;

| 21. | smatra da bi suradnja EU-a i SAD-a na budućim svemirskim kapacitetima i uslugama u svrhu sigurnosti i obrane bila uzajamno korisna; smatra da je suradnja EU-a i SAD-a učinkovitija i djelovanje usklađenije ako su obje strane na istoj tehnološkoj razini i istoj razini u pogledu kapaciteta s kojima raspolažu; poziva na utvrđivanje svih mogućih tehnoloških nerazmjera i poziva Komisiju na rješavanje tog pitanja; prima na znanje rad koji je uložen u treću strategiju protuteže SAD-a; apelira na Uniju da uzme u obzir taj razvoj situacije kada bude pripremala svoju globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku i da uključi u okviru te strategije svemirske kapacitete za sigurnost i obranu; smatra da bi se, kada je to prikladno, mogli iskoristiti prethodno uspostavljeni bilateralni odnosi između država članica i SAD-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da s ministrima obrane održi raspravu o strateškim pristupima koje bi trebalo primijeniti i da o tijeku rasprave obavještava Parlament; |
| --- | --- |

21.

smatra da bi suradnja EU-a i SAD-a na budućim svemirskim kapacitetima i uslugama u svrhu sigurnosti i obrane bila uzajamno korisna; smatra da je suradnja EU-a i SAD-a učinkovitija i djelovanje usklađenije ako su obje strane na istoj tehnološkoj razini i istoj razini u pogledu kapaciteta s kojima raspolažu; poziva na utvrđivanje svih mogućih tehnoloških nerazmjera i poziva Komisiju na rješavanje tog pitanja; prima na znanje rad koji je uložen u treću strategiju protuteže SAD-a; apelira na Uniju da uzme u obzir taj razvoj situacije kada bude pripremala svoju globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku i da uključi u okviru te strategije svemirske kapacitete za sigurnost i obranu; smatra da bi se, kada je to prikladno, mogli iskoristiti prethodno uspostavljeni bilateralni odnosi između država članica i SAD-a; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da s ministrima obrane održi raspravu o strateškim pristupima koje bi trebalo primijeniti i da o tijeku rasprave obavještava Parlament;

| 22. | smatra da EU treba i dalje potpomagati uspostavu međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru radi zaštite svemirske infrastrukture, istodobno sprečavajući naoružavanje u svemiru; smatra da je u tom pogledu ključan razvoj programa informiranosti o stanju u svemiru (SSA); poziva Uniju da radi na postizanju tog cilja u suradnji s Odborom UN-a za miroljubivo korištenje svemira i drugim bitnim partnerima; |
| --- | --- |

22.

smatra da EU treba i dalje potpomagati uspostavu međunarodnog kodeksa ponašanja za aktivnosti u svemiru radi zaštite svemirske infrastrukture, istodobno sprečavajući naoružavanje u svemiru; smatra da je u tom pogledu ključan razvoj programa informiranosti o stanju u svemiru (SSA); poziva Uniju da radi na postizanju tog cilja u suradnji s Odborom UN-a za miroljubivo korištenje svemira i drugim bitnim partnerima;

| 23. | podsjeća da je bliska suradnja između EU-a i NATO-a u području sigurnosti i obrane nužna; izražava uvjerenje da bi suradnja EU-a i NATO-a trebala obuhvaćati jačanje otpornosti tih dvaju sudionika u suradnji sa susjedima EU-a te ulaganja u obranu; smatra da bi suradnja na svemirskim kapacitetima i uslugama mogla ponuditi mogućnost poboljšavanja kompatibilnosti tih dvaju okvira; uvjeren je da bi se time osnažila uloga NATO-a u sigurnosnoj i obrambenoj politici i u zajedničkoj obrani; |
| --- | --- |

23.

podsjeća da je bliska suradnja između EU-a i NATO-a u području sigurnosti i obrane nužna; izražava uvjerenje da bi suradnja EU-a i NATO-a trebala obuhvaćati jačanje otpornosti tih dvaju sudionika u suradnji sa susjedima EU-a te ulaganja u obranu; smatra da bi suradnja na svemirskim kapacitetima i uslugama mogla ponuditi mogućnost poboljšavanja kompatibilnosti tih dvaju okvira; uvjeren je da bi se time osnažila uloga NATO-a u sigurnosnoj i obrambenoj politici i u zajedničkoj obrani;

| 24. | podsjeća, međutim, da EU mora i dalje nastojati postići najveću moguću autonomiju na svemirskoj i vojnoj razini; ističe da dugoročno EU mora raspolagati vlastitim instrumentima za uspostavu obrambene unije; |
| --- | --- |

24.

podsjeća, međutim, da EU mora i dalje nastojati postići najveću moguću autonomiju na svemirskoj i vojnoj razini; ističe da dugoročno EU mora raspolagati vlastitim instrumentima za uspostavu obrambene unije;

| 25. | smatra da bi zaštita svemirskih kapaciteta i usluga u svrhu zaštite i obrane od kibernetičkih napada, fizičkih prijetnji, otpada i drugih štetnih ometanja mogla ponuditi mogućnosti za suradnju između EU-a i NATO-a koja bi rezultirala potrebnom tehnološkom infrastrukturom nužnom za osiguravanje imovine, jer bi u protivnom moglo propasti ulaganje novca poraznih obveznika u europsku svemirsku infrastrukturu u iznosu od više milijardi eura; prima na znanje da komercijalne satelitske telekomunikacije njihova sve veća primjena u vojne svrhe izlaže riziku od napada; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da obavještava Parlament o razvoju suradnje EU-a i NATO-a u tom području; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi zaštita svemirskih kapaciteta i usluga u svrhu zaštite i obrane od kibernetičkih napada, fizičkih prijetnji, otpada i drugih štetnih ometanja mogla ponuditi mogućnosti za suradnju između EU-a i NATO-a koja bi rezultirala potrebnom tehnološkom infrastrukturom nužnom za osiguravanje imovine, jer bi u protivnom moglo propasti ulaganje novca poraznih obveznika u europsku svemirsku infrastrukturu u iznosu od više milijardi eura; prima na znanje da komercijalne satelitske telekomunikacije njihova sve veća primjena u vojne svrhe izlaže riziku od napada; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da obavještava Parlament o razvoju suradnje EU-a i NATO-a u tom području;

| 26. | smatra da civilni svemirski programi EU-a pružaju velik raspon kapaciteta i usluga koje je moguće primijeniti u mnogim sektorima, uključujući u sljedećim fazama razvoja programa Copernicus i Galileo; napominje da je potrebno od njihova samog početka razmotriti sva sigurnosna i obrambena pitanja; smatra da su informiranost o stanju u svemiru/vremenski uvjeti u svemiru, satelitska komunikacija, elektroničko prikupljanje obavještajnih podataka i sustavi ranog upozoravanja područja kojima mogu pogodovati veća suradnja između javnog i privatnog sektora, dodatna potpora na razini EU-a te stalna ulaganja i potpora agencija iz područja svemira, sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

26.

smatra da civilni svemirski programi EU-a pružaju velik raspon kapaciteta i usluga koje je moguće primijeniti u mnogim sektorima, uključujući u sljedećim fazama razvoja programa Copernicus i Galileo; napominje da je potrebno od njihova samog početka razmotriti sva sigurnosna i obrambena pitanja; smatra da su informiranost o stanju u svemiru/vremenski uvjeti u svemiru, satelitska komunikacija, elektroničko prikupljanje obavještajnih podataka i sustavi ranog upozoravanja područja kojima mogu pogodovati veća suradnja između javnog i privatnog sektora, dodatna potpora na razini EU-a te stalna ulaganja i potpora agencija iz područja svemira, sigurnosti i obrane;

| 27. | primjećuje važnost sustava javno regulirane usluge (PRS) u okviru programa Galileo za navigaciju i vođenje vojnih sustava; poziva Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice EU-a da povećaju svoje napore u pogledu moguće revizije Ugovora o svemiru iz 1967. ili da potaknu uspostavu novog regulatornog okvira koji uzima u obzir tehnološki napredak postignut od 1960-tih i koji ima za cilj sprečavanje utrke u naoružanju u svemiru; |
| --- | --- |

27.

primjećuje važnost sustava javno regulirane usluge (PRS) u okviru programa Galileo za navigaciju i vođenje vojnih sustava; poziva Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice EU-a da povećaju svoje napore u pogledu moguće revizije Ugovora o svemiru iz 1967. ili da potaknu uspostavu novog regulatornog okvira koji uzima u obzir tehnološki napredak postignut od 1960-tih i koji ima za cilj sprečavanje utrke u naoružanju u svemiru;

| 28. | napominje da su transparentnost i učinkovito podizanje javne svijesti među Europljanima o primjenama svemirskih programa EU-a koji imaju izravan utjecaj na korisnike, kao što su usluge projekata Galileo i Copernicus, od ključne važnosti za uspjeh tih programa; smatra da bi se ti programi mogli iskoristiti za postizanje veće učinkovitosti u djelovanju i donošenju strategija u kontekstu ZSOP-a; potiče na utvrđivanje i razvoj potreba u pogledu kapaciteta u području sigurnosti i obrane za sljedeće generacije sustava Galileo i Copernicus; |
| --- | --- |

28.

napominje da su transparentnost i učinkovito podizanje javne svijesti među Europljanima o primjenama svemirskih programa EU-a koji imaju izravan utjecaj na korisnike, kao što su usluge projekata Galileo i Copernicus, od ključne važnosti za uspjeh tih programa; smatra da bi se ti programi mogli iskoristiti za postizanje veće učinkovitosti u djelovanju i donošenju strategija u kontekstu ZSOP-a; potiče na utvrđivanje i razvoj potreba u pogledu kapaciteta u području sigurnosti i obrane za sljedeće generacije sustava Galileo i Copernicus;

| 29. | skreće pozornost na javnu reguliranu uslugu (PRS) u okviru programa Galileo, koja je ograničena na korisnike koje je ovlastila vlada te je prikladna za osjetljive aplikacije u kojima otpornost i potpuna pouzdanost moraju biti zajamčene; smatra da bi kapacitete PRS-a trebalo dodatno unaprijediti u sljedećim generacijama kako bi se odgovorilo na nove prijetnje; poziva Komisiju da se pobrine za maksimalnu učinkovitost operativnih postupaka, posebno u slučaju krize; ističe da je potrebno nastaviti razvijati i promicati aplikacije koje se temelje na kapacitetima programa Galileo, uključujući one koje su potrebne za ZSOP, kako bi se ostvarila što veća socioekonomska korist; također podsjeća da treba ojačati sigurnost infrastrukture programa Galileo, uključujući zemaljski segment, te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama poduzme potrebne korake u tom smjeru; |
| --- | --- |

29.

skreće pozornost na javnu reguliranu uslugu (PRS) u okviru programa Galileo, koja je ograničena na korisnike koje je ovlastila vlada te je prikladna za osjetljive aplikacije u kojima otpornost i potpuna pouzdanost moraju biti zajamčene; smatra da bi kapacitete PRS-a trebalo dodatno unaprijediti u sljedećim generacijama kako bi se odgovorilo na nove prijetnje; poziva Komisiju da se pobrine za maksimalnu učinkovitost operativnih postupaka, posebno u slučaju krize; ističe da je potrebno nastaviti razvijati i promicati aplikacije koje se temelje na kapacitetima programa Galileo, uključujući one koje su potrebne za ZSOP, kako bi se ostvarila što veća socioekonomska korist; također podsjeća da treba ojačati sigurnost infrastrukture programa Galileo, uključujući zemaljski segment, te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama poduzme potrebne korake u tom smjeru;

| 30. | ističe visoku razinu sigurnosti europskog GNSS-a; naglašava da je Agencija za europski GNSS uspješno izvršila zadaće koje su joj dodijeljene, posebno zahvaljujući Odboru za sigurnosnu akreditaciju i centrima za praćenje sigurnosti Galilea; u tom pogledu poziva da se stručnost i sigurnosna infrastruktura Agencije za europski GNSS iskoristi i za program Copernicus; poziva da se to pitanje razmotri u okviru revizije Galilea i Copernicusa u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

30.

ističe visoku razinu sigurnosti europskog GNSS-a; naglašava da je Agencija za europski GNSS uspješno izvršila zadaće koje su joj dodijeljene, posebno zahvaljujući Odboru za sigurnosnu akreditaciju i centrima za praćenje sigurnosti Galilea; u tom pogledu poziva da se stručnost i sigurnosna infrastruktura Agencije za europski GNSS iskoristi i za program Copernicus; poziva da se to pitanje razmotri u okviru revizije Galilea i Copernicusa u sredini razdoblja;

| 31. | posebno ističe operativnu potrebu za podacima o promatranju Zemlje vrlo visoke rezolucije u okviru programa Copernicus te poziva Komisiju da procijeni kako bi se ta potreba mogla zadovoljiti uzimajući u obzir zahtjeve ZSOP-a; ističe dostignuća kao što su promatranje i videoprijenos iz svemira u gotovo stvarnom vremenu te preporuča Komisiji da istraži načine na koje se ta dostignuća mogu iskoristiti, među ostalim u svrhu sigurnosti i obrane; također podsjeća da treba ojačati sigurnost infrastrukture programa Copernicus, uključujući zemaljski segment, kao i sigurnost podataka, te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama poduzme potrebne korake u tom smjeru; osim toga upozorava da je važno razmotriti načine na koje bi se industrija mogla uključiti u upravljanje operacijama u okviru Copernicusa; |
| --- | --- |

31.

posebno ističe operativnu potrebu za podacima o promatranju Zemlje vrlo visoke rezolucije u okviru programa Copernicus te poziva Komisiju da procijeni kako bi se ta potreba mogla zadovoljiti uzimajući u obzir zahtjeve ZSOP-a; ističe dostignuća kao što su promatranje i videoprijenos iz svemira u gotovo stvarnom vremenu te preporuča Komisiji da istraži načine na koje se ta dostignuća mogu iskoristiti, među ostalim u svrhu sigurnosti i obrane; također podsjeća da treba ojačati sigurnost infrastrukture programa Copernicus, uključujući zemaljski segment, kao i sigurnost podataka, te poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama poduzme potrebne korake u tom smjeru; osim toga upozorava da je važno razmotriti načine na koje bi se industrija mogla uključiti u upravljanje operacijama u okviru Copernicusa;

| 32. | naglašava da je potrebno poboljšati proces širenja informacija od satelita do korisnika, što uključuje izgradnju nužne tehnološke infrastrukture; prima na znanje činjenicu navedenu u komunikaciji Komisije da se 60 % elektroničke opreme na europskim satelitima trenutačno uvozi iz SAD-a; poziva na inicijativu za zaštitu osjetljivih i osobnih podataka u vezi s tim; |
| --- | --- |

32.

naglašava da je potrebno poboljšati proces širenja informacija od satelita do korisnika, što uključuje izgradnju nužne tehnološke infrastrukture; prima na znanje činjenicu navedenu u komunikaciji Komisije da se 60 % elektroničke opreme na europskim satelitima trenutačno uvozi iz SAD-a; poziva na inicijativu za zaštitu osjetljivih i osobnih podataka u vezi s tim;

| 33. | pozdravlja napore koji se ulažu u to da se EU-u omogući autonoman pristup državnoj satelitskoj komunikaciji (GovSatcom) i poziva Komisiju da nastavi s radom na tom predmetu; podsjeća da je prvi korak u tom procesu bilo utvrđivanje civilnih i vojnih potreba koje su provele Komisija odnosno Europska obrambena agencija i smatra da bi ta inicijativa trebala obuhvaćati udruživanje potražnje i da bi trebala biti osmišljena tako da na najbolji mogući način zadovoljava utvrđene potrebe; poziva Komisiju da na temelju potreba i zahtjeva korisnika izradi procjenu troškova i koristi za različita rješenja:






  — | pružanje usluga od strane komercijalnih subjekata, |
| --- | --- | --- |

33.

pozdravlja napore koji se ulažu u to da se EU-u omogući autonoman pristup državnoj satelitskoj komunikaciji (GovSatcom) i poziva Komisiju da nastavi s radom na tom predmetu; podsjeća da je prvi korak u tom procesu bilo utvrđivanje civilnih i vojnih potreba koje su provele Komisija odnosno Europska obrambena agencija i smatra da bi ta inicijativa trebala obuhvaćati udruživanje potražnje i da bi trebala biti osmišljena tako da na najbolji mogući način zadovoljava utvrđene potrebe; poziva Komisiju da na temelju potreba i zahtjeva korisnika izradi procjenu troškova i koristi za različita rješenja:

—

pružanje usluga od strane komercijalnih subjekata,

| — | sustav koji se oslanja na trenutačne kapacitete uz mogućnost integriranja budućih kapaciteta, ili |
| --- | --- |

—

sustav koji se oslanja na trenutačne kapacitete uz mogućnost integriranja budućih kapaciteta, ili

| — | stvaranje novih kapaciteta uz pomoć namjenskog sustava; |
| --- | --- |

—

stvaranje novih kapaciteta uz pomoć namjenskog sustava;

s tim u vezi poziva Komisiju da se pozabavi pitanjem vlasništva i odgovornosti; napominje da bi, neovisno o konačnoj odluci, svaka nova inicijativa trebala biti u javnom interesu i pogodovati europskoj industriji (proizvođačima, gospodarskim subjektima, pružateljima usluga lansiranja i drugim segmentima industrije); smatra da bi na GovSatcom trebalo gledati i kao na priliku za poticanje konkurentnosti i inovacija iskorištavanjem razvoja dvojnih tehnologija u iznimno konkurentnom i dinamičnom kontekstu tržišta satelitske komunikacije; naglašava potrebu za manjim oslanjanjem na dobavljače opreme i usluga izvan EU-a;

| 34. | skreće pozornost na razvoj nadzora i praćenja u svemiru (SST) kao na dobru inicijative u suradnji u području svemira i kao korak prema ostvarenju sigurnosti u svemiru; poziva na daljnji razvoj vlastitih kapaciteta za SST kao prioritet Unije za zaštitu gospodarstva, društva i sigurnosti građana i u području svemirskih kapaciteta za europsku sigurnost i obranu; smatra bi SST trebao postati program EU-a s vlastitim proračunom, pri čemu treba zajamčiti da zbog toga neće doći do smanjenja sredstava za tekuće projekte; također smatra da bi EU trebao razviti više holističku sposobnost sustava informiranosti o stanju u svemiru, s većom mogućnošću predviđanja, koja bi obuhvaćala nadziranje svemira te analizu i procjenu potencijalnih prijetnji i opasnosti za svemirske aktivnosti; stoga poziva Komisiju da unaprijedi SST razvojem šireg koncepta informiranosti o stanju u svemiru koji bi se također bavio i namjernim prijetnjama svemirskim sustavima te bi u suradnji s Europskom svemirskom agencijom uzimao u obzir vremenske prilike u svemiru i objekte u blizini Zemlje te potrebu za istraživanjem tehnoloških sustava za sprečavanje i uklanjanje svemirskog otpada; smatra da bi holističku koordinaciju svemirskih aktivnosti trebalo ostvariti bez ograničavanja slobode korištenja svemirom; poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se privatnom sektoru omogući da preuzme važnu ulogu u daljnjem razvoju i održavanju neosjetljivog dijela sustava SST-a, za što bi kao primjer mogla poslužiti dvostrana upravljačka struktura Galilea; |
| --- | --- |

34.

skreće pozornost na razvoj nadzora i praćenja u svemiru (SST) kao na dobru inicijative u suradnji u području svemira i kao korak prema ostvarenju sigurnosti u svemiru; poziva na daljnji razvoj vlastitih kapaciteta za SST kao prioritet Unije za zaštitu gospodarstva, društva i sigurnosti građana i u području svemirskih kapaciteta za europsku sigurnost i obranu; smatra bi SST trebao postati program EU-a s vlastitim proračunom, pri čemu treba zajamčiti da zbog toga neće doći do smanjenja sredstava za tekuće projekte; također smatra da bi EU trebao razviti više holističku sposobnost sustava informiranosti o stanju u svemiru, s većom mogućnošću predviđanja, koja bi obuhvaćala nadziranje svemira te analizu i procjenu potencijalnih prijetnji i opasnosti za svemirske aktivnosti; stoga poziva Komisiju da unaprijedi SST razvojem šireg koncepta informiranosti o stanju u svemiru koji bi se također bavio i namjernim prijetnjama svemirskim sustavima te bi u suradnji s Europskom svemirskom agencijom uzimao u obzir vremenske prilike u svemiru i objekte u blizini Zemlje te potrebu za istraživanjem tehnoloških sustava za sprečavanje i uklanjanje svemirskog otpada; smatra da bi holističku koordinaciju svemirskih aktivnosti trebalo ostvariti bez ograničavanja slobode korištenja svemirom; poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se privatnom sektoru omogući da preuzme važnu ulogu u daljnjem razvoju i održavanju neosjetljivog dijela sustava SST-a, za što bi kao primjer mogla poslužiti dvostrana upravljačka struktura Galilea;

| 35. | ističe potrebu za razvojem politika i istraživačkih kapaciteta kako bi se omogućile buduće aplikacije i razvila konkurentna europska industrija koja može ostvariti komercijalni uspjeh temeljen na zdravom gospodarskom okruženju; napominje sve veću važnost privatnih subjekata na svemirskom tržištu; naglašava potrebu za uključivanjem malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) u proces istraživanja, razvoja i proizvodnje u vezi sa svemirskim tehnologijama, a posebno onih koja su bitna za područje sigurnost i koristi koje iz toga proizlaze; i dalje je oprezan u pogledu rizika povezanih s nereguliranim privatnim inicijativama sa sigurnosnim i obrambenim implikacijama; ističe da se ravnoteža između rizika i koristi može razlikovati u pojedinim segmentima svemirskih aktivnosti te da ju je stoga potrebno ocjenjivati od slučaja do slučaja, posebno u vidu specifičnih karakteristika s obzirom na suverenitet i stratešku autonomiju; poziva Komisiju i Potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uspostave potrebne mehanizme namijenjene ograničavanju tih rizika; |
| --- | --- |

35.

ističe potrebu za razvojem politika i istraživačkih kapaciteta kako bi se omogućile buduće aplikacije i razvila konkurentna europska industrija koja može ostvariti komercijalni uspjeh temeljen na zdravom gospodarskom okruženju; napominje sve veću važnost privatnih subjekata na svemirskom tržištu; naglašava potrebu za uključivanjem malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) u proces istraživanja, razvoja i proizvodnje u vezi sa svemirskim tehnologijama, a posebno onih koja su bitna za područje sigurnost i koristi koje iz toga proizlaze; i dalje je oprezan u pogledu rizika povezanih s nereguliranim privatnim inicijativama sa sigurnosnim i obrambenim implikacijama; ističe da se ravnoteža između rizika i koristi može razlikovati u pojedinim segmentima svemirskih aktivnosti te da ju je stoga potrebno ocjenjivati od slučaja do slučaja, posebno u vidu specifičnih karakteristika s obzirom na suverenitet i stratešku autonomiju; poziva Komisiju i Potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uspostave potrebne mehanizme namijenjene ograničavanju tih rizika;

| 36. | naglašava da, u pogledu svemira i s obzirom na njegovu stratešku važnost, odgovornost u pogledu ulagačkih napora mora snositi javni sektor; zauzima stajalište da se, s obzirom na velike troškove razvoja svemirskih programa i infrastrukture, održivost takvih projekata može jamčiti jedino putem odlučnih napora javnog sektora u usmjeravanju privatnih inicijativa; |
| --- | --- |

36.

naglašava da, u pogledu svemira i s obzirom na njegovu stratešku važnost, odgovornost u pogledu ulagačkih napora mora snositi javni sektor; zauzima stajalište da se, s obzirom na velike troškove razvoja svemirskih programa i infrastrukture, održivost takvih projekata može jamčiti jedino putem odlučnih napora javnog sektora u usmjeravanju privatnih inicijativa;

| 37. | u vezi s budućim financiranjem europskih svemirskih programa ističe da bi bilo poželjno utvrditi kada bi se mogli upotrijebiti oblici javno-privatnog partnerstva; |
| --- | --- |

37.

u vezi s budućim financiranjem europskih svemirskih programa ističe da bi bilo poželjno utvrditi kada bi se mogli upotrijebiti oblici javno-privatnog partnerstva;

| 38. | ističe da treba uspostaviti prave regulatorne i političke okvire kako bi se industriji pružio dodatni zamah i poticaji za bavljenje tehnološkim razvojem i istraživanjem svemirskih kapaciteta; poziva na to da se u gore spomenutim domenama osiguraju potrebna sredstva za istraživanje povezano sa svemirom; napominje da Obzor 2020. može imati važnu ulogu u smanjenju ovisnosti EU-a u pogledu ključnih svemirskih tehnologija; s tim u vezi podsjeća da je svemirski aspekt Obzora 2020. dio prioriteta „industrijsko vodstvo”, odnosno konkretnog cilja „vodstvo u razvojnim i industrijskim tehnologijama”; stoga smatra da bi Obzor 2020. trebalo iskoristiti za potporu temeljima svemirske tehnologije i kapacitetima svemirske industrije; poziva Komisiju da prilikom revizije Obzora 2020. u sredini razdoblja izdvoji dostatna sredstva za ključnu svemirsku tehnologiju za sigurnost i obranu; |
| --- | --- |

38.

ističe da treba uspostaviti prave regulatorne i političke okvire kako bi se industriji pružio dodatni zamah i poticaji za bavljenje tehnološkim razvojem i istraživanjem svemirskih kapaciteta; poziva na to da se u gore spomenutim domenama osiguraju potrebna sredstva za istraživanje povezano sa svemirom; napominje da Obzor 2020. može imati važnu ulogu u smanjenju ovisnosti EU-a u pogledu ključnih svemirskih tehnologija; s tim u vezi podsjeća da je svemirski aspekt Obzora 2020. dio prioriteta „industrijsko vodstvo”, odnosno konkretnog cilja „vodstvo u razvojnim i industrijskim tehnologijama”; stoga smatra da bi Obzor 2020. trebalo iskoristiti za potporu temeljima svemirske tehnologije i kapacitetima svemirske industrije; poziva Komisiju da prilikom revizije Obzora 2020. u sredini razdoblja izdvoji dostatna sredstva za ključnu svemirsku tehnologiju za sigurnost i obranu;

| 39. | vjeruje da bi EU mogla imati ulogu u stvaranju pouzdanijih, otpornijih i receptivnijih europskih svemirskih kapaciteta; uvjeren je da bi se kapaciteti za brzu reakciju na zamjeni ili obnovi oštećenih ili dotrajalih kapaciteta u svemiru tijekom krize trebali djelotvorno razviti u okviru partnerstava više država, uključujući na europskoj razini; pohvaljuje ESA-in rad na razvoju programa informiranosti o stanju u svemiru (SSA) radi otkrivanja i predviđanja pojave svemirskog otpada ili sudara satelita; ističe hitnu potrebu za smanjenjem rizika od sudara zbog rastućeg broja satelita i svemirskog otpada; poziva Komisiju i Vijeće da nastave financirati taj projekt nakon 2016.; stoga pozdravlja inicijativu Komisije o Europskom sustavu za nadzor i praćenje svemira (SST) koji će osigurati neovisnost EU-a u svemiru; pita se jesu li uspostavljene odgovarajuće upravljačke strukture za upravljanje PRS-om i drugim ključnim svemirskim infrastrukturama u slučaju oružanog napada ili neke druge veće sigurnosne krize; |
| --- | --- |

39.

vjeruje da bi EU mogla imati ulogu u stvaranju pouzdanijih, otpornijih i receptivnijih europskih svemirskih kapaciteta; uvjeren je da bi se kapaciteti za brzu reakciju na zamjeni ili obnovi oštećenih ili dotrajalih kapaciteta u svemiru tijekom krize trebali djelotvorno razviti u okviru partnerstava više država, uključujući na europskoj razini; pohvaljuje ESA-in rad na razvoju programa informiranosti o stanju u svemiru (SSA) radi otkrivanja i predviđanja pojave svemirskog otpada ili sudara satelita; ističe hitnu potrebu za smanjenjem rizika od sudara zbog rastućeg broja satelita i svemirskog otpada; poziva Komisiju i Vijeće da nastave financirati taj projekt nakon 2016.; stoga pozdravlja inicijativu Komisije o Europskom sustavu za nadzor i praćenje svemira (SST) koji će osigurati neovisnost EU-a u svemiru; pita se jesu li uspostavljene odgovarajuće upravljačke strukture za upravljanje PRS-om i drugim ključnim svemirskim infrastrukturama u slučaju oružanog napada ili neke druge veće sigurnosne krize;

| 40. | potiče Komisiju i europske agencije u području svemira, sigurnosti i obrane da zajedno sastave bijelu knjigu uvjeta osposobljenosti u pogledu svemirskih kapaciteta i usluga u svrhu sigurnosti i obrane; smatra da je potrebno mobilizirati sredstva EU-a za pilot-osposobljavanje u područjima u kojima države članice i nadležne europske agencije utvrde jasnu potrebu; |
| --- | --- |

40.

potiče Komisiju i europske agencije u području svemira, sigurnosti i obrane da zajedno sastave bijelu knjigu uvjeta osposobljenosti u pogledu svemirskih kapaciteta i usluga u svrhu sigurnosti i obrane; smatra da je potrebno mobilizirati sredstva EU-a za pilot-osposobljavanje u područjima u kojima države članice i nadležne europske agencije utvrde jasnu potrebu;

| 41. | smatra da je pružanje daljnje financijske i političke potpore razvoju i primjeni lansirnog sustava EU-a te programu za višekratni demonstrator u orbiti za Europu (PRIDE) od strateške važnosti jer je demonstrator ekonomičniji i zbog toga što osigurava neovisnost u pristupu svemiru, kao i plan za upravljanje krizom u svemiru; |
| --- | --- |

41.

smatra da je pružanje daljnje financijske i političke potpore razvoju i primjeni lansirnog sustava EU-a te programu za višekratni demonstrator u orbiti za Europu (PRIDE) od strateške važnosti jer je demonstrator ekonomičniji i zbog toga što osigurava neovisnost u pristupu svemiru, kao i plan za upravljanje krizom u svemiru;

| 42. | izražava zabrinutost zbog povećanih troškova programa Copernicus i Galileo koji znatno nadmašuju iznose koji su prvotno dodijeljeni tim programima u okviru proračuna; daje potporu daljnjem razvoju svemirskih kapaciteta EU-a, ali istodobno zahtijeva prikladno upravljanje financijskim resursima; |
| --- | --- |

42.

izražava zabrinutost zbog povećanih troškova programa Copernicus i Galileo koji znatno nadmašuju iznose koji su prvotno dodijeljeni tim programima u okviru proračuna; daje potporu daljnjem razvoju svemirskih kapaciteta EU-a, ali istodobno zahtijeva prikladno upravljanje financijskim resursima;

| 43. | poziva države članice koje nisu ratificirale Ugovor o svemiru da to učine s obzirom na njegovu važnost za održavanje sustava prava u svemiru; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice koje nisu ratificirale Ugovor o svemiru da to učine s obzirom na njegovu važnost za održavanje sustava prava u svemiru;

| 44. | pozdravlja proces i planove razvoja novih europskih lansirnih sustava Ariane 6 i VEGA te smatra da je razvoj tih lansirnih sustava od ključne važnosti za dugoročnu održivost i neovisnost europskih svemirskih programa koji služe u svrhu obrane i sigurnosti; čvrstog je stajališta da zadržavanje položaja prevlasti europskog lansirnog sustava mora biti strateški europski cilj u vrijeme kada se pojavljuju novi konkurenti koji imaju snažnu potporu u konkurentskim modelima financiranja; zauzima stajalište da su za postizanje tog cilja potrebne odgovarajuće strukturne i zakonodavne promjene te promjene u pogledu financiranja kako bi se potaknuo razvoj inovativnih i konkurentnih projekata na europskoj razini; zagovara, među ostalim pitanjima, traženje inovativnih rješenja u pogledu ponovne uporabe sastavnih dijelova jer to predstavlja značajan korak naprijed, kako u pogledu učinkovitosti tako i u pogledu održivosti; smatra da bi EU trebao posvetiti posebnu pažnju utjecaju određenih projekata povezanih s njegovom neovisnošću, kao što je suradnja s Rusijom u osjetljivim područjima kao što je lansiranje satelita uz pomoć raketa Soyuz; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja proces i planove razvoja novih europskih lansirnih sustava Ariane 6 i VEGA te smatra da je razvoj tih lansirnih sustava od ključne važnosti za dugoročnu održivost i neovisnost europskih svemirskih programa koji služe u svrhu obrane i sigurnosti; čvrstog je stajališta da zadržavanje položaja prevlasti europskog lansirnog sustava mora biti strateški europski cilj u vrijeme kada se pojavljuju novi konkurenti koji imaju snažnu potporu u konkurentskim modelima financiranja; zauzima stajalište da su za postizanje tog cilja potrebne odgovarajuće strukturne i zakonodavne promjene te promjene u pogledu financiranja kako bi se potaknuo razvoj inovativnih i konkurentnih projekata na europskoj razini; zagovara, među ostalim pitanjima, traženje inovativnih rješenja u pogledu ponovne uporabe sastavnih dijelova jer to predstavlja značajan korak naprijed, kako u pogledu učinkovitosti tako i u pogledu održivosti; smatra da bi EU trebao posvetiti posebnu pažnju utjecaju određenih projekata povezanih s njegovom neovisnošću, kao što je suradnja s Rusijom u osjetljivim područjima kao što je lansiranje satelita uz pomoć raketa Soyuz;

| 45. | upozorava na stratešku važnost neovisnog pristupa svemiru i potrebu za posebno usmjerenim djelovanjem EU-a, među ostalim u pogledu sigurnosti i obrane, jer bi se time Europi omogućilo da ostvari pristup svemiru u slučaju krize; poziva Komisiju da u suradnji s Europskom svemirskom agencijom i državama članicama:






  — | koordinira, dijeli i razvija planirane svemirske projekte i europska tržišta kako bi europska industrija mogla predvidjeti potražnju (čime bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i industrija u Europi) i također stvoriti vlastitu potražnju u smislu upotrebe vođene poslovanjem, |
| --- | --- | --- |

45.

upozorava na stratešku važnost neovisnog pristupa svemiru i potrebu za posebno usmjerenim djelovanjem EU-a, među ostalim u pogledu sigurnosti i obrane, jer bi se time Europi omogućilo da ostvari pristup svemiru u slučaju krize; poziva Komisiju da u suradnji s Europskom svemirskom agencijom i državama članicama:

—

koordinira, dijeli i razvija planirane svemirske projekte i europska tržišta kako bi europska industrija mogla predvidjeti potražnju (čime bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i industrija u Europi) i također stvoriti vlastitu potražnju u smislu upotrebe vođene poslovanjem,

| — | podržava infrastrukturu za lansiranje, i |
| --- | --- |

—

podržava infrastrukturu za lansiranje, i

| — | promiče istraživanje i razvoj, među ostalim uz pomoć javno-privatnih partnerstava, posebno u području revolucionarnih tehnologija; |
| --- | --- |

—

promiče istraživanje i razvoj, među ostalim uz pomoć javno-privatnih partnerstava, posebno u području revolucionarnih tehnologija;

smatra da su ti napori nužni kako bi se Europi omogućilo da se natječe na globalnom tržištu lansiranja; osim toga smatra da se EU mora pobrinuti za to da ima čvrste temelje u pogledu svemirske tehnologije i potrebne industrijske kapacitete koji će mu omogućiti da osmišljava, razvija, lansira i iskorištava svemirske sustave te upravlja njima, što obuhvaća razne aspekte, od tehnološke autonomnosti i kibersigurnosti do pitanja opskrbe;

| 46. | smatra da bi Unija trebala poticati sve aktere lanaca opskrbe iz područja tehnologije i stručnog znanja i iskustva da usmjere pozornost na svemirske kapacitete i tehnologije za dvojne namjene koje su od važnosti za obranu i sigurnost i u tom području promicati razvoj inovativnih primjena i novih poslovnih ideja, s posebnim naglaskom na malim i srednjim poduzećima te razvoju poduzetništva u tom sektoru; napominje da su potrebna stalna financijska ulaganja radi održavanja istraživanja i razvoja u području tehnologije; čvrsto vjeruje da javni sektor mora pružiti poticaje za stvaranje specijalističkih inkubatora i fondova osmišljenih radi odvajanja financijskih sredstava za inovativna novoosnovana poduzeća kako bi se zajamčilo da visoki troškovi svemirskih istraživanja nisu zapreka razvoju inovativnih projekata; poziva na donošenje plana za dvojnu upotrebu svemirske tehnologije u tom sektoru radi pridonošenja razvoju europske obrambene industrije i veće konkurentnosti; |
| --- | --- |

46.

smatra da bi Unija trebala poticati sve aktere lanaca opskrbe iz područja tehnologije i stručnog znanja i iskustva da usmjere pozornost na svemirske kapacitete i tehnologije za dvojne namjene koje su od važnosti za obranu i sigurnost i u tom području promicati razvoj inovativnih primjena i novih poslovnih ideja, s posebnim naglaskom na malim i srednjim poduzećima te razvoju poduzetništva u tom sektoru; napominje da su potrebna stalna financijska ulaganja radi održavanja istraživanja i razvoja u području tehnologije; čvrsto vjeruje da javni sektor mora pružiti poticaje za stvaranje specijalističkih inkubatora i fondova osmišljenih radi odvajanja financijskih sredstava za inovativna novoosnovana poduzeća kako bi se zajamčilo da visoki troškovi svemirskih istraživanja nisu zapreka razvoju inovativnih projekata; poziva na donošenje plana za dvojnu upotrebu svemirske tehnologije u tom sektoru radi pridonošenja razvoju europske obrambene industrije i veće konkurentnosti;

| 47. | ističe potrebu za pružanjem potpore u naporima za jačanje europske suradnje u sektoru u svrhu prevladavanja visoke razine rascjepkanosti, a posebno u odnosu na institucionalnu potražnju; uvjeren je da samo ekonomičnija, transparentnija i bolje konsolidirana europska svemirska industrija može biti konkurentna na međunarodnoj razini; naglašava da se europska politika na području svemirske industrije mora dalje razviti u koordinaciji s Europskom svemirskom agencijom (ESA) kako bi se osigurala komplementarnost; |
| --- | --- |

47.

ističe potrebu za pružanjem potpore u naporima za jačanje europske suradnje u sektoru u svrhu prevladavanja visoke razine rascjepkanosti, a posebno u odnosu na institucionalnu potražnju; uvjeren je da samo ekonomičnija, transparentnija i bolje konsolidirana europska svemirska industrija može biti konkurentna na međunarodnoj razini; naglašava da se europska politika na području svemirske industrije mora dalje razviti u koordinaciji s Europskom svemirskom agencijom (ESA) kako bi se osigurala komplementarnost;

| 48. | podsjeća da je, radi održavanja i jačanja sigurnosti, obrane i stabilnosti Europe, važno spriječiti izvoz osjetljivih svemirskih tehnologija u zemlje koje ugrožavaju regionalnu ili svjetsku sigurnost i stabilnost, koje vode agresivnu vanjsku politiku, koje izravno ili neizravno podupiru terorizam ili vode represivnu unutarnju politiku prema svojim stanovnicima; potiče Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, države članice EU-a i Komisiju da se pobrinu da se osam kriterija iz Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP i pravila Uredbe (EZ) br. 428/2009 o dvojnoj namjeni u potpunosti poštuju u pogledu izvoza osjetljivih tehnologija koje se odnose na svemirski sektor; |
| --- | --- |

48.

podsjeća da je, radi održavanja i jačanja sigurnosti, obrane i stabilnosti Europe, važno spriječiti izvoz osjetljivih svemirskih tehnologija u zemlje koje ugrožavaju regionalnu ili svjetsku sigurnost i stabilnost, koje vode agresivnu vanjsku politiku, koje izravno ili neizravno podupiru terorizam ili vode represivnu unutarnju politiku prema svojim stanovnicima; potiče Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, države članice EU-a i Komisiju da se pobrinu da se osam kriterija iz Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP i pravila Uredbe (EZ) br. 428/2009 o dvojnoj namjeni u potpunosti poštuju u pogledu izvoza osjetljivih tehnologija koje se odnose na svemirski sektor;

| 49. | naglašava da je potrebno bolje koordinirati svemirske kapacitete EU-a razvojem nužnih arhitektura sustava i postupaka kojima se jamči odgovarajuća razina sigurnosti, uključujući sigurnost podataka; poziva Komisiju da izradi i predstavi model upravljanja za svaki sustav koji pruža usluge povezane sa sigurnošću i obranom; smatra da bi, kako bi se krajnjim korisnicima pružila integrirana usluga, svemirskim kapacitetima EU-a namijenjenim za sigurnost i obranu trebao upravljati poseban centar za koordinaciju operativnih usluga (Centar za zapovijedanje i nadzor, kako je navedeno u programu rada Obzora 2020. za 2014. – 2015.); smatra da bi ga radi troškovne učinkovitosti trebalo pripojiti nekom od postojećih tijela EU-a, kao što je Agencija za europski GNSS, Satelitski centar EU-a ili Europska obrambena agencija, uzimajući u obzir već postojeće kapacitete tih agencija; |
| --- | --- |

49.

naglašava da je potrebno bolje koordinirati svemirske kapacitete EU-a razvojem nužnih arhitektura sustava i postupaka kojima se jamči odgovarajuća razina sigurnosti, uključujući sigurnost podataka; poziva Komisiju da izradi i predstavi model upravljanja za svaki sustav koji pruža usluge povezane sa sigurnošću i obranom; smatra da bi, kako bi se krajnjim korisnicima pružila integrirana usluga, svemirskim kapacitetima EU-a namijenjenim za sigurnost i obranu trebao upravljati poseban centar za koordinaciju operativnih usluga (Centar za zapovijedanje i nadzor, kako je navedeno u programu rada Obzora 2020. za 2014. – 2015.); smatra da bi ga radi troškovne učinkovitosti trebalo pripojiti nekom od postojećih tijela EU-a, kao što je Agencija za europski GNSS, Satelitski centar EU-a ili Europska obrambena agencija, uzimajući u obzir već postojeće kapacitete tih agencija;

| 50. | smatra da bi se uspostavom, kroz duže razdoblje, pravnog okvira kojim bi se omogućila trajna ulaganja u sigurnosne i obrambene kapacitete na razini EU-a mogla potaknuti šira i sustavnija europska suradnja u svrhu osiguravanja ključnih kapaciteta; stoga prima na znanje zaključke Europskog vijeća iz lipnja 2015.; apelira na Vijeće, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da razviju okvir potreban za financiranje na razini EU-a; |
| --- | --- |

50.

smatra da bi se uspostavom, kroz duže razdoblje, pravnog okvira kojim bi se omogućila trajna ulaganja u sigurnosne i obrambene kapacitete na razini EU-a mogla potaknuti šira i sustavnija europska suradnja u svrhu osiguravanja ključnih kapaciteta; stoga prima na znanje zaključke Europskog vijeća iz lipnja 2015.; apelira na Vijeće, potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da razviju okvir potreban za financiranje na razini EU-a;

| 51. | napominje da je europska svemirska industrija snažno koncentrirana, s visokim stupnjem vertikalne integracije, pri čemu je u četiri poduzeća zaposleno više od 70 % ukupno zaposlenih u europskom svemirskom sektoru, dok se 90 % poslova u proizvodnji u svemirskom sektoru nalazi u šest zemalja; ističe da se ne smije zanemariti potencijal zemalja koje pokazuju dobre rezultate u pogledu prijava patenata u području visoke tehnologije, ali nemaju tradiciju svemirskih aktivnosti i poziva na uspostavu politika koje potiču sudjelovanje takvih zemalja u europskom svemirskom sektoru, uključujući, između ostalog, uz pomoć alata u okviru programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

51.

napominje da je europska svemirska industrija snažno koncentrirana, s visokim stupnjem vertikalne integracije, pri čemu je u četiri poduzeća zaposleno više od 70 % ukupno zaposlenih u europskom svemirskom sektoru, dok se 90 % poslova u proizvodnji u svemirskom sektoru nalazi u šest zemalja; ističe da se ne smije zanemariti potencijal zemalja koje pokazuju dobre rezultate u pogledu prijava patenata u području visoke tehnologije, ali nemaju tradiciju svemirskih aktivnosti i poziva na uspostavu politika koje potiču sudjelovanje takvih zemalja u europskom svemirskom sektoru, uključujući, između ostalog, uz pomoć alata u okviru programa Obzor 2020.

| 52. | smatra također da je u okviru sustavnog političkog okvira EU-a potrebno osnažiti istraživanje i razvoj u području svemirskih tehnologija i usluga; |
| --- | --- |

52.

smatra također da je u okviru sustavnog političkog okvira EU-a potrebno osnažiti istraživanje i razvoj u području svemirskih tehnologija i usluga;

| 53. | smatra da bi „bijela knjiga” o sigurnosti i obrani na razini EU-a bila odgovarajuće sredstvo za strukturiranje budućeg angažmana EU-a u svemirskim sigurnosnim i obrambenim kapacitetima; poziva Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednicu Komisije da pokrene raspravu o definiranju ambicija EU-a u pogledu područja svemirskih kapaciteta koja se preklapaju te sigurnosti i obrane; smatra da bi se tako mogao omogućiti dosljedan razvoj svih oblika kapaciteta kada je riječ o održavanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti, u skladu s načelima Povelje Ujedinjenih naroda; poziva Komisiju da u budućem europskom akcijskom planu obrane istakne svoje planove u pogledu svemirskih aktivnosti u svrhu potpore sigurnosti i obrani; u isto vrijeme uviđa prednosti međunarodne suradnje u području svemira povezane sa sigurnošću s pouzdanim partnerima EU-a; |
| --- | --- |

53.

smatra da bi „bijela knjiga” o sigurnosti i obrani na razini EU-a bila odgovarajuće sredstvo za strukturiranje budućeg angažmana EU-a u svemirskim sigurnosnim i obrambenim kapacitetima; poziva Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednicu Komisije da pokrene raspravu o definiranju ambicija EU-a u pogledu područja svemirskih kapaciteta koja se preklapaju te sigurnosti i obrane; smatra da bi se tako mogao omogućiti dosljedan razvoj svih oblika kapaciteta kada je riječ o održavanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti, u skladu s načelima Povelje Ujedinjenih naroda; poziva Komisiju da u budućem europskom akcijskom planu obrane istakne svoje planove u pogledu svemirskih aktivnosti u svrhu potpore sigurnosti i obrani; u isto vrijeme uviđa prednosti međunarodne suradnje u području svemira povezane sa sigurnošću s pouzdanim partnerima EU-a;

| 54. | podsjeća da je svemirski otpad rastući problem za sigurnost u svemiru i poziva EU da podupire istraživanja i razvije tehnologije za uklanjanje aktivnih krhotina (ADR); potiče EU da ulaže napore u stvaranje međunarodnog sporazuma koji bi pružio pravnu definiciju svemirskog otpada te kojim si se ustanovila pravila i propisi o njegovu uklanjanju te pojasnila pitanja odgovornosti; ističe potrebu za poboljšanim mehanizmom informiranosti o stanju u svemiru na globalnoj razini i poziva na povezivanje europskog sustava SSA s partnerima kao što je SAD te na uspostavu više mjera za izgradnju povjerenja i razmjenu informacija s drugim sudionicima; |
| --- | --- |

54.

podsjeća da je svemirski otpad rastući problem za sigurnost u svemiru i poziva EU da podupire istraživanja i razvije tehnologije za uklanjanje aktivnih krhotina (ADR); potiče EU da ulaže napore u stvaranje međunarodnog sporazuma koji bi pružio pravnu definiciju svemirskog otpada te kojim si se ustanovila pravila i propisi o njegovu uklanjanju te pojasnila pitanja odgovornosti; ističe potrebu za poboljšanim mehanizmom informiranosti o stanju u svemiru na globalnoj razini i poziva na povezivanje europskog sustava SSA s partnerima kao što je SAD te na uspostavu više mjera za izgradnju povjerenja i razmjenu informacija s drugim sudionicima;

| 55. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, agencijama EU-a u područjima svemira, sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

55.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, agencijama EU-a u područjima svemira, sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 122, 24.4.2014., str. 44.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 158, 27.5.2014., str. 227.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/95

---

P8_TA(2016)0268

Razvoj svemirskog tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta (2016/2731(RSP))

(2018/C 086/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 189. glave XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 189. glave XIX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. veljače 2013. naslovljenu „Politika svemirske industrije EU-a” (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. veljače 2013. naslovljenu „Politika svemirske industrije EU-a” (COM(2013)0108),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. naslovljenu „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima” (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. naslovljenu „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima” (COM(2011)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. travnja 2016. naslovljenu „Inicijativa Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. travnja 2016. naslovljenu „Inicijativa Europski oblak – Stvaranje konkurentnog podatkovnoga gospodarstva znanja u Europi” (COM(2016)0178),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2010. naslovljenu „Akcijski plan za aplikacije globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. lipnja 2010. naslovljenu „Akcijski plan za aplikacije globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” (COM(2010)0308),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 512/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 512/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 912/2010 o osnivanju Agencije za europski GNSS (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1321/2004 o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije i izmjeni Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1321/2004 o uspostavi struktura za upravljanje europskim programima satelitske radionavigacije i izmjeni Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/758 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/758 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zahtjevima za homologaciju za uvođenje sustava eCall ugrađenog u vozilo koji se temelji na službi 112 te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke mjerodavnoga Vijeća i Ministarsku izjavu iz Amsterdama od 14. travnja 2016. o suradnji u području umrežene i automatizirane vožnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke mjerodavnoga Vijeća i Ministarsku izjavu iz Amsterdama od 14. travnja 2016. o suradnji u području umrežene i automatizirane vožnje,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. lipnja 2016. o svemirskim kapacitetima za europsku sigurnost i obranu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o politici EU-a na području svemirske industrije i razvoju potencijala za rast u svemirskom sektoru (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o politici EU-a na području svemirske industrije i razvoju potencijala za rast u svemirskom sektoru (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2012. o svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2011. o primjeni globalnih satelitskih navigacijskih sustava u prometu – kratkoročna i srednjoročna politika EU-a (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2011. o primjeni globalnih satelitskih navigacijskih sustava u prometu – kratkoročna i srednjoročna politika EU-a (10),

| — | uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta u Europi (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. o razvoju svemirskoga tržišta u Europi (11),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su svemirske aktivnosti EU-a iznimno važne za znanstveni i tehnički napredak, inovacije, gospodarski rast, industrijsku konkurentnost, socijalnu koheziju, stvaranje radnih mjesta i poduzeća koja zahtijevaju kvalificirane zaposlenike te nove mogućnosti i za uzlazno i za silazno tržište; |
| --- | --- |

A.

budući da su svemirske aktivnosti EU-a iznimno važne za znanstveni i tehnički napredak, inovacije, gospodarski rast, industrijsku konkurentnost, socijalnu koheziju, stvaranje radnih mjesta i poduzeća koja zahtijevaju kvalificirane zaposlenike te nove mogućnosti i za uzlazno i za silazno tržište;

| B. | budući da bi usluge satelitske navigacije, promatranja Zemlje i satelitske komunikacije mogle presudno doprinijeti provođenju širokoga niza politika Unije; budući da bi europski građani mogli imati znatne koristi od usluga satelitske navigacije i promatranja Zemlje; |
| --- | --- |

B.

budući da bi usluge satelitske navigacije, promatranja Zemlje i satelitske komunikacije mogle presudno doprinijeti provođenju širokoga niza politika Unije; budući da bi europski građani mogli imati znatne koristi od usluga satelitske navigacije i promatranja Zemlje;

| C. | budući da se provođenjem vodećih svemirskih programa pokazuje dodana vrijednost suradnje na razini EU-a; budući da EU još uvijek nema integriranu i koherentnu svemirsku politiku; |
| --- | --- |

C.

budući da se provođenjem vodećih svemirskih programa pokazuje dodana vrijednost suradnje na razini EU-a; budući da EU još uvijek nema integriranu i koherentnu svemirsku politiku;

| D. | budući da je autonomni pristup svemiru strateški važan za EU; budući da su iznimno pouzdane i točne informacije o položaju i vremenu te podaci dobiveni promatranjem Zemlje temeljno važni za jačanje europske autonomije i budući da programi europski GNSS i Copernicus imaju jedinstven inovativni pristup primjenjivanju tehnologije; budući da će Unija u razdoblju do 2020. uložiti više od 11 milijardi EUR u njihovu infrastrukturu; |
| --- | --- |

D.

budući da je autonomni pristup svemiru strateški važan za EU; budući da su iznimno pouzdane i točne informacije o položaju i vremenu te podaci dobiveni promatranjem Zemlje temeljno važni za jačanje europske autonomije i budući da programi europski GNSS i Copernicus imaju jedinstven inovativni pristup primjenjivanju tehnologije; budući da će Unija u razdoblju do 2020. uložiti više od 11 milijardi EUR u njihovu infrastrukturu;

| E. | budući da je Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), kojim se jača signal GPS-a, već u operativnoj fazi i da će se u okviru programa Galileo uskoro započeti s pružanjem prvih usluga; budući da je program Copernicus u operativnoj fazi i da su njegove glavne usluge već dostupne korisnicima, dok je pristup podacima slobodan diljem svijeta; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), kojim se jača signal GPS-a, već u operativnoj fazi i da će se u okviru programa Galileo uskoro započeti s pružanjem prvih usluga; budući da je program Copernicus u operativnoj fazi i da su njegove glavne usluge već dostupne korisnicima, dok je pristup podacima slobodan diljem svijeta;

| F. | budući da tehnologije razvijene u okviru svemirskih istraživanja imaju znatan učinak uzajamnog oplemenjivanja i nastanka drugih koristi za ostala politička područja; |
| --- | --- |

F.

budući da tehnologije razvijene u okviru svemirskih istraživanja imaju znatan učinak uzajamnog oplemenjivanja i nastanka drugih koristi za ostala politička područja;

| G. | budući da je povezivanje postojeće infrastrukture u domenama pohrane podataka, umrežavanja i računalstva visokih performansi u Europi potrebno za razvijanje kapaciteta za obradu i pohranjivanje velikih količina satelitskih podataka te je stoga važno za omogućavanje razvoja jake i konkurentne europske silazne industrije promatranja Zemlje; |
| --- | --- |

G.

budući da je povezivanje postojeće infrastrukture u domenama pohrane podataka, umrežavanja i računalstva visokih performansi u Europi potrebno za razvijanje kapaciteta za obradu i pohranjivanje velikih količina satelitskih podataka te je stoga važno za omogućavanje razvoja jake i konkurentne europske silazne industrije promatranja Zemlje;

| H. | budući da se očekuje da europski GNSS tijekom sljedećih dvaju desetljeća ostvari ekonomske i socijalne koristi vrijedne između 60 i 90 milijardi EUR; budući da se potencijalni godišnji promet tržišta silaznih usluga promatranja Zemlje koji će se postići do 2030. procjenjuje na 2,8 milijardi EUR, od čega bi više od 90 % trebalo proizići iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

H.

budući da se očekuje da europski GNSS tijekom sljedećih dvaju desetljeća ostvari ekonomske i socijalne koristi vrijedne između 60 i 90 milijardi EUR; budući da se potencijalni godišnji promet tržišta silaznih usluga promatranja Zemlje koji će se postići do 2030. procjenjuje na 2,8 milijardi EUR, od čega bi više od 90 % trebalo proizići iz programa Copernicus;

| I. | budući da je razvoj silaznih aplikacija i usluga koje se temelje na svemirskim podacima dosad bio ispod očekivanja; budući da je za potpuno iskorištavanje potencijala tržišta svemirskih podataka potrebno stimulirati i javnu i privatnu potražnju te je nužno prevladati rascjepkanost tržišta i sve tehničke, zakonodavne i druge prepreke funkcioniranju unutarnjega tržišta u području proizvoda i usluga koji se temelje na svemirskim podacima; |
| --- | --- |

I.

budući da je razvoj silaznih aplikacija i usluga koje se temelje na svemirskim podacima dosad bio ispod očekivanja; budući da je za potpuno iskorištavanje potencijala tržišta svemirskih podataka potrebno stimulirati i javnu i privatnu potražnju te je nužno prevladati rascjepkanost tržišta i sve tehničke, zakonodavne i druge prepreke funkcioniranju unutarnjega tržišta u području proizvoda i usluga koji se temelje na svemirskim podacima;

| J. | budući da je Komisija u svojem programu rada za 2016. najavila namjeru da predstavi Svemirsku strategiju za Europu te je u travnju 2016. započela javno savjetovanje; budući da će se ovom rezolucijom dati doprinos toj strategiji; |
| --- | --- |

J.

budući da je Komisija u svojem programu rada za 2016. najavila namjeru da predstavi Svemirsku strategiju za Europu te je u travnju 2016. započela javno savjetovanje; budući da će se ovom rezolucijom dati doprinos toj strategiji;

Svemirska strategija i razvoj tržišta

| 1. | potiče Komisiju da iznese sveobuhvatnu i ambicioznu strategiju okrenutu budućnosti, kojom će se u kratkom, srednjem i dugom roku jamčiti vodeći položaj Europe u svemirskim tehnologijama i uslugama na globalnim tržištima, neovisan pristup svemiru za Europu i jednaki uvjeti za europsku svemirsku industriju; |
| --- | --- |

1.

potiče Komisiju da iznese sveobuhvatnu i ambicioznu strategiju okrenutu budućnosti, kojom će se u kratkom, srednjem i dugom roku jamčiti vodeći položaj Europe u svemirskim tehnologijama i uslugama na globalnim tržištima, neovisan pristup svemiru za Europu i jednaki uvjeti za europsku svemirsku industriju;

| 2. | smatra da bi jedna od glavnih sastavnica te strategije trebao biti razvoj tržišta svemirskih podataka, usluga i aplikacija kako bi se u najvećoj mjeri ostvarile socioekonomske koristi svemirskih programa EU-a; |
| --- | --- |

2.

smatra da bi jedna od glavnih sastavnica te strategije trebao biti razvoj tržišta svemirskih podataka, usluga i aplikacija kako bi se u najvećoj mjeri ostvarile socioekonomske koristi svemirskih programa EU-a;

| 3. | poziva Komisiju da iznese prijedlog jasne europske politike o svemirskoj industriji kao dio skorašnje strategije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da iznese prijedlog jasne europske politike o svemirskoj industriji kao dio skorašnje strategije;

| 4. | ističe činjenicu da bi budući razvoj svemirskih programa EU-a trebao biti usmjeren na korisnike i vođen potrebama javnih, privatnih i znanstvenih korisnika; |
| --- | --- |

4.

ističe činjenicu da bi budući razvoj svemirskih programa EU-a trebao biti usmjeren na korisnike i vođen potrebama javnih, privatnih i znanstvenih korisnika;

| 5. | uviđa da u provođenju svemirske politike EU-a sudjeluje široki niz zainteresiranih strana, posebno Komisija, Agencija za europski GNSS (GSA), Europska svemirska agencija (ESA), pružatelji usluga za program Copernicus (Eumetsat, Europska agencija za okoliš, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Frontex, Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze, Zajednički istraživački centar, Mercator Ocean), države članice i industrija; potiče ih da dodatno unapređuju međusobnu suradnju, osobito suradnju EU-a i ESA-e; poziva Komisiju da preuzme važnu ulogu u razvoju kapaciteta europske industrije za poboljšanje dostupnosti podataka, razvoja tržišta i konkurentnosti na svjetskome tržištu; |
| --- | --- |

5.

uviđa da u provođenju svemirske politike EU-a sudjeluje široki niz zainteresiranih strana, posebno Komisija, Agencija za europski GNSS (GSA), Europska svemirska agencija (ESA), pružatelji usluga za program Copernicus (Eumetsat, Europska agencija za okoliš, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Frontex, Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze, Zajednički istraživački centar, Mercator Ocean), države članice i industrija; potiče ih da dodatno unapređuju međusobnu suradnju, osobito suradnju EU-a i ESA-e; poziva Komisiju da preuzme važnu ulogu u razvoju kapaciteta europske industrije za poboljšanje dostupnosti podataka, razvoja tržišta i konkurentnosti na svjetskome tržištu;

| 6. | ističe potrebu za pojednostavnjenim institucijskim okruženjem za svemirske aktivnosti EU-a kako bi se omogućilo sudjelovanje i javnih i privatnih korisnika; traži od Komisije da tu potrebu razmotri u svojoj strategiji i da ponudi jasne definicije uloga raznih aktera; |
| --- | --- |

6.

ističe potrebu za pojednostavnjenim institucijskim okruženjem za svemirske aktivnosti EU-a kako bi se omogućilo sudjelovanje i javnih i privatnih korisnika; traži od Komisije da tu potrebu razmotri u svojoj strategiji i da ponudi jasne definicije uloga raznih aktera;

| 7. | naglašava važnost regionalne dimenzije; podupire veće sudjelovanje regionalnih i lokalnih tijela u uspješnoj svemirskoj politici EU-a; ustraje u tome da je potrebno koordinirati lokalne inicijative na nacionalnoj razini kako bi se izbjeglo udvajanje napora Komisije i država članica; |
| --- | --- |

7.

naglašava važnost regionalne dimenzije; podupire veće sudjelovanje regionalnih i lokalnih tijela u uspješnoj svemirskoj politici EU-a; ustraje u tome da je potrebno koordinirati lokalne inicijative na nacionalnoj razini kako bi se izbjeglo udvajanje napora Komisije i država članica;

Tehničke prepreke

| 8. | pozdravlja napredak koji je postignut u pogledu oba vodeća svemirska programa, Galileo i Copernicus; vjeruje da ih je potrebno smatrati komplementarnim programima i da je nužno poticati daljnje sinergije; potiče Komisiju da poštuje rokove te zajamči brzo i potpuno funkcioniranje svemirske i kopnene infrastrukture i usluga u okviru oba vodeća programa; vjeruje da je nužno izbjeći daljnje odgode kako bi se zadržalo povjerenje privatnog sektora; ponovno ističe prilike koje se pružaju na svjetskom tržištu u pogledu europskog GNSS-a povezane s proširenjem pokrivenosti sustava EGNOS na jugoistočnu i istočnu Europu, Afriku i Bliski istok; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja napredak koji je postignut u pogledu oba vodeća svemirska programa, Galileo i Copernicus; vjeruje da ih je potrebno smatrati komplementarnim programima i da je nužno poticati daljnje sinergije; potiče Komisiju da poštuje rokove te zajamči brzo i potpuno funkcioniranje svemirske i kopnene infrastrukture i usluga u okviru oba vodeća programa; vjeruje da je nužno izbjeći daljnje odgode kako bi se zadržalo povjerenje privatnog sektora; ponovno ističe prilike koje se pružaju na svjetskom tržištu u pogledu europskog GNSS-a povezane s proširenjem pokrivenosti sustava EGNOS na jugoistočnu i istočnu Europu, Afriku i Bliski istok;

| 9. | podržava razvijanje integriranih aplikacija koji se koriste i programom EGNOS/Galileo i programom Copernicus; |
| --- | --- |

9.

podržava razvijanje integriranih aplikacija koji se koriste i programom EGNOS/Galileo i programom Copernicus;

| 10. | smatra da je širenje podataka u okviru programa Copernicus pretjerano rascjepkano i da je nužan pristup na razini EU-a kako bi se europska industrija njime okoristila; naglašava činjenicu da je poboljšani pristup podacima programa Copernicus dobivenim promatranjem Zemlje preduvjet za razvoj snažnog silaznog industrijskog sektora; posebno ističe potrebu za bržim pristupom velikim skupovima podataka dobivenih promatranjem Zemlje, kao što su vremenske serije; |
| --- | --- |

10.

smatra da je širenje podataka u okviru programa Copernicus pretjerano rascjepkano i da je nužan pristup na razini EU-a kako bi se europska industrija njime okoristila; naglašava činjenicu da je poboljšani pristup podacima programa Copernicus dobivenim promatranjem Zemlje preduvjet za razvoj snažnog silaznog industrijskog sektora; posebno ističe potrebu za bržim pristupom velikim skupovima podataka dobivenih promatranjem Zemlje, kao što su vremenske serije;

| 11. | potiče Komisiju da zajamči da su podaci iz programa Copernicus dostupni neovisnim platformama informacijsko-komunikacijske tehnologije, čime bi se omogućili pohrana i obrada velikih količina podataka te upravljanje i olakšani pristup njima, a postalo bi lakše integrirati skupine podataka iz što većeg broja izvora i pružiti ih korisnicima; smatra da bi se u okviru takne platforme trebala:






  — | prikupljati potražnja, čime se pomaže u rješavanju aktualne rascjepkanosti i stvaranju unutarnjeg tržišta podataka dobivenih promatranjem Zemlje bez potrebe za regulatornim mjerama; |
| --- | --- | --- |

11.

potiče Komisiju da zajamči da su podaci iz programa Copernicus dostupni neovisnim platformama informacijsko-komunikacijske tehnologije, čime bi se omogućili pohrana i obrada velikih količina podataka te upravljanje i olakšani pristup njima, a postalo bi lakše integrirati skupine podataka iz što većeg broja izvora i pružiti ih korisnicima; smatra da bi se u okviru takne platforme trebala:

—

prikupljati potražnja, čime se pomaže u rješavanju aktualne rascjepkanosti i stvaranju unutarnjeg tržišta podataka dobivenih promatranjem Zemlje bez potrebe za regulatornim mjerama;

| — | jamčiti otvoreni i nediskriminirajući pristup za korisnike; |
| --- | --- |

—

jamčiti otvoreni i nediskriminirajući pristup za korisnike;

| — | omogućiti industriji da na svojim platformama pruža koje god usluge smatra prikladnima; |
| --- | --- |

—

omogućiti industriji da na svojim platformama pruža koje god usluge smatra prikladnima;

| — | te bi ona trebala biti komplementarna drugim naporima država članica, Europske svemirske agencije (ESA), industrije i europskog oblaka za otvorenu znanost; |
| --- | --- |

—

te bi ona trebala biti komplementarna drugim naporima država članica, Europske svemirske agencije (ESA), industrije i europskog oblaka za otvorenu znanost;

| 12. | preporučuje Komisiji da blisko surađuje s državama članicama i ESA-om u pogledu stvaranja pravilno integriranog sustava infrastrukture s prikladnim razinama sigurnosti podataka; |
| --- | --- |

12.

preporučuje Komisiji da blisko surađuje s državama članicama i ESA-om u pogledu stvaranja pravilno integriranog sustava infrastrukture s prikladnim razinama sigurnosti podataka;

| 13. | ističe činjenicu da će prihvaćanje programa Galileo na tržištu biti ugroženo bez čipsetova i prijemnika kompatibilnih s programom Galileo; stoga pozdravlja iznos koji je u okviru proračuna europskog GNSS-a naznačen za program financiranja „temeljnih elemenata”, kojim upravlja Agencija za europski GNSS, za podršku njihova razvoja; potiče Komisiju da u okviru revizije sredinom razdoblja preispita treba li povećati taj iznos; |
| --- | --- |

13.

ističe činjenicu da će prihvaćanje programa Galileo na tržištu biti ugroženo bez čipsetova i prijemnika kompatibilnih s programom Galileo; stoga pozdravlja iznos koji je u okviru proračuna europskog GNSS-a naznačen za program financiranja „temeljnih elemenata”, kojim upravlja Agencija za europski GNSS, za podršku njihova razvoja; potiče Komisiju da u okviru revizije sredinom razdoblja preispita treba li povećati taj iznos;

| 14. | poziva Agenciju za europski GNSS da nastavi surađivati s proizvođačima čipsetova i prijemnika u cilju razumijevanja njihovih potreba i pružanja tim proizvođačima potrebne tehničke informacije i specifikacije kako bi se zajamčilo da je što više korisničke opreme kompatibilno s programom Galileo; vjeruje da je potrebno integrirati potrebe industrije u proces razvoja programa kako bi sustav i dalje zadovoljavao potrebe tržišta; poziva Komisiju da zajamči da industrija postavlja program Galileo kao jednu od referentnih konstelacija za prijemnike s više konstelacija; |
| --- | --- |

14.

poziva Agenciju za europski GNSS da nastavi surađivati s proizvođačima čipsetova i prijemnika u cilju razumijevanja njihovih potreba i pružanja tim proizvođačima potrebne tehničke informacije i specifikacije kako bi se zajamčilo da je što više korisničke opreme kompatibilno s programom Galileo; vjeruje da je potrebno integrirati potrebe industrije u proces razvoja programa kako bi sustav i dalje zadovoljavao potrebe tržišta; poziva Komisiju da zajamči da industrija postavlja program Galileo kao jednu od referentnih konstelacija za prijemnike s više konstelacija;

| 15. | podsjeća da će program Galileo raspolagati „faktorima diferencijacije”, tj. određenim prednostima koje druge konstelacije GNSS-a nemaju, kao što su otvoreno ovjeravanje usluga te vrlo visoka preciznost i pouzdanost komercijalne usluge; ističe da je ključno da ti faktori diferencijacije postanu čim prije dostupni kako bi se zajamčilo da program Galileo postane referentna konstelacija te promicale njegove prednosti u odnosu na konkurenciju; |
| --- | --- |

15.

podsjeća da će program Galileo raspolagati „faktorima diferencijacije”, tj. određenim prednostima koje druge konstelacije GNSS-a nemaju, kao što su otvoreno ovjeravanje usluga te vrlo visoka preciznost i pouzdanost komercijalne usluge; ističe da je ključno da ti faktori diferencijacije postanu čim prije dostupni kako bi se zajamčilo da program Galileo postane referentna konstelacija te promicale njegove prednosti u odnosu na konkurenciju;

| 16. | ističe da je važno zajamčiti potrebne tehničke norme koje omogućuju korištenje svemirskim podacima i uslugama; potiče Komisiju da s državama članicama uspostavi tematske skupine kako bi se utvrdile takve norme; |
| --- | --- |

16.

ističe da je važno zajamčiti potrebne tehničke norme koje omogućuju korištenje svemirskim podacima i uslugama; potiče Komisiju da s državama članicama uspostavi tematske skupine kako bi se utvrdile takve norme;

Tržišne prepreke

| 17. | smatra da aktivnosti u javnom sektorima, uključujući aktivnosti pouzdanih europskih agencija, trebaju biti predvidljive kako bi se potaknula ulaganja iz privatnog sektora; vjeruje u načelo prema kojem bi svemirske usluge u budućnosti trebale većinom pružati i naručivati komercijalna poduzeća, osim ako ne postoji dobar razlog protiv toga, primjerice, stvarna opasnost za sigurnost; predlaže da se provede revizija sredinom razdoblja uredbi o programima Copernicus i Galileo kako bi se zajamčilo veće sudjelovanje privatnog sektora u nabavi usluga; |
| --- | --- |

17.

smatra da aktivnosti u javnom sektorima, uključujući aktivnosti pouzdanih europskih agencija, trebaju biti predvidljive kako bi se potaknula ulaganja iz privatnog sektora; vjeruje u načelo prema kojem bi svemirske usluge u budućnosti trebale većinom pružati i naručivati komercijalna poduzeća, osim ako ne postoji dobar razlog protiv toga, primjerice, stvarna opasnost za sigurnost; predlaže da se provede revizija sredinom razdoblja uredbi o programima Copernicus i Galileo kako bi se zajamčilo veće sudjelovanje privatnog sektora u nabavi usluga;

| 18. | potiče Komisiju da u pogledu podataka iz programa Copernicus jasno i čim prije definira ulogu temeljnih javnih usluga (koje proizvode pruža u okviru politike otvorenog i slobodnog pristupa, kao i postupci za dodavanje novih proizvoda), kao i što je potrebno ostaviti silaznom sektoru; poziva Komisiju da procjeni potrebu za podacima vrlo visoke rezolucije dobivenim promatranjem Zemlje za unutarnje operativne svrhe EU-a; smatra da je takve podatke potrebno nabaviti od europskih komercijalnih pružatelja kako bi se osnažio položaj europske industrije i time omogućilo njezino sudjelovanje na svjetskim tržištima; potiče Komisiju da također poduzme mjere kojima će se javnim tijelima olakšati nabava svemirskih usluga, uključujući poticanjem pretkomercijalne nabave; |
| --- | --- |

18.

potiče Komisiju da u pogledu podataka iz programa Copernicus jasno i čim prije definira ulogu temeljnih javnih usluga (koje proizvode pruža u okviru politike otvorenog i slobodnog pristupa, kao i postupci za dodavanje novih proizvoda), kao i što je potrebno ostaviti silaznom sektoru; poziva Komisiju da procjeni potrebu za podacima vrlo visoke rezolucije dobivenim promatranjem Zemlje za unutarnje operativne svrhe EU-a; smatra da je takve podatke potrebno nabaviti od europskih komercijalnih pružatelja kako bi se osnažio položaj europske industrije i time omogućilo njezino sudjelovanje na svjetskim tržištima; potiče Komisiju da također poduzme mjere kojima će se javnim tijelima olakšati nabava svemirskih usluga, uključujući poticanjem pretkomercijalne nabave;

| 19. | potiče na jačanje napora u pogledu podizanja razine osviještenosti javnog i privatnog sektora te krajnjih korisnika o potencijalu europskih svemirskih programa te poticanja korištenja svemirskim podacima u javnom sektoru i poslovnoj zajednici; vjeruje u učinkovitost pristupa utemeljenog na korisnicima i rješavanju problema, u okviru kojeg se potrebe politike usklađuju s relevantnim operativnim i satelitskim uslugama; preporučuje Komisiji da potiče razmjenu najboljih praksi, kao što je program Ujedinjene Kraljevine pod nazivom „Space for Smarter Government” („Svemir za pametniju vladu”); smatra da Komisija može imati važnu ulogu u prikupljanju informacija o potrebama javnog sektora i poticanju potražnje među korisnicima; |
| --- | --- |

19.

potiče na jačanje napora u pogledu podizanja razine osviještenosti javnog i privatnog sektora te krajnjih korisnika o potencijalu europskih svemirskih programa te poticanja korištenja svemirskim podacima u javnom sektoru i poslovnoj zajednici; vjeruje u učinkovitost pristupa utemeljenog na korisnicima i rješavanju problema, u okviru kojeg se potrebe politike usklađuju s relevantnim operativnim i satelitskim uslugama; preporučuje Komisiji da potiče razmjenu najboljih praksi, kao što je program Ujedinjene Kraljevine pod nazivom „Space for Smarter Government” („Svemir za pametniju vladu”); smatra da Komisija može imati važnu ulogu u prikupljanju informacija o potrebama javnog sektora i poticanju potražnje među korisnicima;

| 20. | cijeni različite aktivnosti Komisije, Agencije za europski GNSS, Europske svemirske agencije, pružatelja usluga Copernicus, nacionalnih svemirskih agencija i drugih dionika u pogledu podizanja razine osviještenosti; kao uspješne primjere najbolje prakse ističe Godišnje konferencije o europskoj svemirskoj politici, Europske konferencije o rješenjima za svemir, Dane svemira, Europski svemirski sajam, natjecanje u crtanju Galileo, Europsko natjecanje u satelitskoj navigaciji te program „Copernicus masters”; |
| --- | --- |

20.

cijeni različite aktivnosti Komisije, Agencije za europski GNSS, Europske svemirske agencije, pružatelja usluga Copernicus, nacionalnih svemirskih agencija i drugih dionika u pogledu podizanja razine osviještenosti; kao uspješne primjere najbolje prakse ističe Godišnje konferencije o europskoj svemirskoj politici, Europske konferencije o rješenjima za svemir, Dane svemira, Europski svemirski sajam, natjecanje u crtanju Galileo, Europsko natjecanje u satelitskoj navigaciji te program „Copernicus masters”;

| 21. | smatra da je potrebno poduzeti veće napore u pogledu promicanja i stavljanja na tržište programa Copernicus; |
| --- | --- |

21.

smatra da je potrebno poduzeti veće napore u pogledu promicanja i stavljanja na tržište programa Copernicus;

| 22. | potiče Agenciju za europski GNSS da nastavi poduzimati napore u području promicanja i stavljanja na tržište programa Galileo i EGNOS te pružanja informacija o potrebama korisnika i razvojima na tržištu satelitske navigacije; |
| --- | --- |

22.

potiče Agenciju za europski GNSS da nastavi poduzimati napore u području promicanja i stavljanja na tržište programa Galileo i EGNOS te pružanja informacija o potrebama korisnika i razvojima na tržištu satelitske navigacije;

| 23. | smatra da bi Komisija trebala uključiti mrežu regionalnih centara „Europe Direct” u državama članicama u širenje osviještenosti o koristima svemirskih podataka iz programa Copernicus i Galileo te podržati javna tijela pri utvrđivanju njihovih potreba; |
| --- | --- |

23.

smatra da bi Komisija trebala uključiti mrežu regionalnih centara „Europe Direct” u državama članicama u širenje osviještenosti o koristima svemirskih podataka iz programa Copernicus i Galileo te podržati javna tijela pri utvrđivanju njihovih potreba;

Svemir u politikama EU-a

| 24. | preporučuje Komisiji i državama članicama da zajamče da se infrastruktura i usluge europskih svemirskih programa koriste u povezanim politikama i programima; smatra da bi Komisija trebala ojačati poveznice između svemirskih sredstava EU-a i aktivnosti u područjima politike kao što su unutarnje tržište, industrijski temelji, radna mjesta, rast, ulaganja, energija, klima, okoliš, zdravlje, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, promet, turizam, jedinstveno digitalno tržište, regionalna politika i lokalno planiranje; vjeruje da oni mogu imati veliki potencijal u borbi protiv problema kao što su migracije, upravljanje granicama i održivi razvoj; |
| --- | --- |

24.

preporučuje Komisiji i državama članicama da zajamče da se infrastruktura i usluge europskih svemirskih programa koriste u povezanim politikama i programima; smatra da bi Komisija trebala ojačati poveznice između svemirskih sredstava EU-a i aktivnosti u područjima politike kao što su unutarnje tržište, industrijski temelji, radna mjesta, rast, ulaganja, energija, klima, okoliš, zdravlje, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo, promet, turizam, jedinstveno digitalno tržište, regionalna politika i lokalno planiranje; vjeruje da oni mogu imati veliki potencijal u borbi protiv problema kao što su migracije, upravljanje granicama i održivi razvoj;

| 25. | stoga potiče Komisiju da izvrši provjeru usklađenosti svih postojećih i novih inicijativa politika sa svemirskom politikom kako bi zajamčila da se svemirska sredstva EU-a koriste na najbolji način; potiče Komisiju da revidira postojeće zakonodavstvo EU-a kako bi procijenila jesu li potrebne ikakve izmjene u cilju poticanja korištenja satelitskih podataka i usluga (GNSS, promatranje Zemlje, telekomunikacije), pružanja socioekonomskih i drugih koristi te vršenja provjere usklađenosti novog zakonodavstva sa svemirskom politikom; |
| --- | --- |

25.

stoga potiče Komisiju da izvrši provjeru usklađenosti svih postojećih i novih inicijativa politika sa svemirskom politikom kako bi zajamčila da se svemirska sredstva EU-a koriste na najbolji način; potiče Komisiju da revidira postojeće zakonodavstvo EU-a kako bi procijenila jesu li potrebne ikakve izmjene u cilju poticanja korištenja satelitskih podataka i usluga (GNSS, promatranje Zemlje, telekomunikacije), pružanja socioekonomskih i drugih koristi te vršenja provjere usklađenosti novog zakonodavstva sa svemirskom politikom;

| 26. | potiče Komisiju da istraži prilike za uključivanje europskog GNSS-a i programa Copernicus u politiku susjedstva i razvoja EU-a te u pregovore o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

26.

potiče Komisiju da istraži prilike za uključivanje europskog GNSS-a i programa Copernicus u politiku susjedstva i razvoja EU-a te u pregovore o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama;

| 27. | ističe da su podaci europskog GNSS-a za povećanu sigurnost i učinkovito korištenje inteligentnim sustavima za upravljanje prometom od ključne važnosti; usmjerava pozornost na uredbe o e-pozivu i o digitalnom tahografu koje će pomoći u promicanju usvajanja programa Galileo i EGNOS; potiče Komisiju da usmjeri pozornost na druga relevantna područja primjene koja donose koristi u pogledu sigurnosti i zaštite građana EU-a, kao što je utvrđivanje lokacije hitnog poziva/poruke; poziva Komisiju da u tom pogledu provede zakonodavne mjere kako bi zajamčila usklađenost čipsetova GPSS-a s programima Galileo/EGNOS, posebno u području civilnog zrakoplovstva i ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

27.

ističe da su podaci europskog GNSS-a za povećanu sigurnost i učinkovito korištenje inteligentnim sustavima za upravljanje prometom od ključne važnosti; usmjerava pozornost na uredbe o e-pozivu i o digitalnom tahografu koje će pomoći u promicanju usvajanja programa Galileo i EGNOS; potiče Komisiju da usmjeri pozornost na druga relevantna područja primjene koja donose koristi u pogledu sigurnosti i zaštite građana EU-a, kao što je utvrđivanje lokacije hitnog poziva/poruke; poziva Komisiju da u tom pogledu provede zakonodavne mjere kako bi zajamčila usklađenost čipsetova GPSS-a s programima Galileo/EGNOS, posebno u području civilnog zrakoplovstva i ključne infrastrukture;

| 28. | ističe činjenicu da svemirski podaci i usluge mogu imati ključnu ulogu u omogućavanju Europi da prevodi u velikim tehnološkim trendovima kao što su internet stvari, pametni gradovi, velike količine podataka i umrežena/autonomna vozila; u tom pogledu pozdravlja „izjavu iz Amsterdama” u kojoj se ističe uloga programa Galileo i EGNOS; |
| --- | --- |

28.

ističe činjenicu da svemirski podaci i usluge mogu imati ključnu ulogu u omogućavanju Europi da prevodi u velikim tehnološkim trendovima kao što su internet stvari, pametni gradovi, velike količine podataka i umrežena/autonomna vozila; u tom pogledu pozdravlja „izjavu iz Amsterdama” u kojoj se ističe uloga programa Galileo i EGNOS;

Pristup financiranju i stručnosti

| 29. | ističe da je potrebno povećati iznose financiranja razvoja silaznih aplikacija i usluga te općenito silaznih tržišta; poziva Komisiju da preispita potrebu da se u okviru sljedećeg VFO-a u tu svrhu naznači veći udio proračuna EU-a za svemir; |
| --- | --- |

29.

ističe da je potrebno povećati iznose financiranja razvoja silaznih aplikacija i usluga te općenito silaznih tržišta; poziva Komisiju da preispita potrebu da se u okviru sljedećeg VFO-a u tu svrhu naznači veći udio proračuna EU-a za svemir;

| 30. | naglašava da EU raspolaže širokim rasponom prilika za financiranje u cilju pružanja podrške silaznom svemirskom sektoru (Obzor 2020., ESIF, COSME, EFSU, itd.); potiče Komisiju da se usklađeno i fokusirano koristi tim instrumentima, uključujući poticanjem savjetodavnih i potpornih usluga; potiče Komisiju da uvede inovativne i fleksibilne mehanizme financiranja i da riješi problem nedostatne dostupnosti poduzetničkog kapitala; ističe da je potrebno usmjeriti posebnu pozornost na pojednostavnjenje pristupa financiranju za europska novoosnovana poduzeća, mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, posebno kako bi im se pomoglo da uspiju u ranim fazama komercijalizacije; |
| --- | --- |

30.

naglašava da EU raspolaže širokim rasponom prilika za financiranje u cilju pružanja podrške silaznom svemirskom sektoru (Obzor 2020., ESIF, COSME, EFSU, itd.); potiče Komisiju da se usklađeno i fokusirano koristi tim instrumentima, uključujući poticanjem savjetodavnih i potpornih usluga; potiče Komisiju da uvede inovativne i fleksibilne mehanizme financiranja i da riješi problem nedostatne dostupnosti poduzetničkog kapitala; ističe da je potrebno usmjeriti posebnu pozornost na pojednostavnjenje pristupa financiranju za europska novoosnovana poduzeća, mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, posebno kako bi im se pomoglo da uspiju u ranim fazama komercijalizacije;

| 31. | potiče Komisiju da promiče internacionalizaciju svemirskih poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, pružanjem boljeg pristupa financiranju i prikladne potpore za konkurentnost europske svemirske industrije te posvećenim djelovanjem EU-a u pogledu neovisnog pristupa Europe svemiru; |
| --- | --- |

31.

potiče Komisiju da promiče internacionalizaciju svemirskih poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, pružanjem boljeg pristupa financiranju i prikladne potpore za konkurentnost europske svemirske industrije te posvećenim djelovanjem EU-a u pogledu neovisnog pristupa Europe svemiru;

| 32. | preporučuje jačanje poveznice između istraživanja i razvoja te potpore za programe poduzetničkog razvoja; posebno smatra da je potrebno bolje iskoristiti inovativni potencijal programa Obzor 2020. u pogledu svemirskog sektora; poziva na prikladnu strategiju kojom bi se rezultati istraživanja povezanih sa svemirom u okviru programa Obzor 2020. proširili među poslovnom zajednicom te vjeruje da je potrebno promicati bližu suradnju između sveučilišta i privatnih poduzeća u pogledu razvijanja aplikacija i usluga; |
| --- | --- |

32.

preporučuje jačanje poveznice između istraživanja i razvoja te potpore za programe poduzetničkog razvoja; posebno smatra da je potrebno bolje iskoristiti inovativni potencijal programa Obzor 2020. u pogledu svemirskog sektora; poziva na prikladnu strategiju kojom bi se rezultati istraživanja povezanih sa svemirom u okviru programa Obzor 2020. proširili među poslovnom zajednicom te vjeruje da je potrebno promicati bližu suradnju između sveučilišta i privatnih poduzeća u pogledu razvijanja aplikacija i usluga;

| 33. | uvjeren je da klasteri, inkubatori i slične inicijative u okviru svemirske industrije pomažu u razvoju tržišta, poticanju inovacija i promicanju sinergija između svemirskog sektora, sektora informacijsko-komunikacijske tehnologije i drugih gospodarskih sektora; pozdravlja napore određenih država članica u tom području, kao i centara za poduzetničku inkubaciju u okviru Europske svemirske agencije; vjeruje da se Komisija treba nadopuniti te napore kako bi razvila usklađenu strategiju EU-a za pružanje podrške svemirskom poduzetništvu i razvijanje načina za njegovo povezivanje sa širim gospodarstvom; poziva Komisiju da pomogne u ispravljanju geografske neravnoteže tih aktivnosti u kojima države srednje i istočne Europe zaostaju; ističe da je potrebno ojačati suradnju i razmjenu informacija te najboljih praksi, kao i dijeljenje infrastrukturnih mogućnosti; |
| --- | --- |

33.

uvjeren je da klasteri, inkubatori i slične inicijative u okviru svemirske industrije pomažu u razvoju tržišta, poticanju inovacija i promicanju sinergija između svemirskog sektora, sektora informacijsko-komunikacijske tehnologije i drugih gospodarskih sektora; pozdravlja napore određenih država članica u tom području, kao i centara za poduzetničku inkubaciju u okviru Europske svemirske agencije; vjeruje da se Komisija treba nadopuniti te napore kako bi razvila usklađenu strategiju EU-a za pružanje podrške svemirskom poduzetništvu i razvijanje načina za njegovo povezivanje sa širim gospodarstvom; poziva Komisiju da pomogne u ispravljanju geografske neravnoteže tih aktivnosti u kojima države srednje i istočne Europe zaostaju; ističe da je potrebno ojačati suradnju i razmjenu informacija te najboljih praksi, kao i dijeljenje infrastrukturnih mogućnosti;

| 34. | smatra da EU i države članice trebaju, u suradnji s privatnim sektorom, pojačati napore za poticanje razvoja vještina i poduzetništva te privući studente tehničkih sveučilišta i mlade znanstvenike i poduzetnike u svemirski sektor; vjeruje da će se time pomoći u održavanju vodećeg položaja u području svemirske znanosti te spriječiti „odljev mozgova”, tj. odlazak visokoobrazovanih i vještih stručnjaka u druge dijelove svijeta; |
| --- | --- |

34.

smatra da EU i države članice trebaju, u suradnji s privatnim sektorom, pojačati napore za poticanje razvoja vještina i poduzetništva te privući studente tehničkih sveučilišta i mlade znanstvenike i poduzetnike u svemirski sektor; vjeruje da će se time pomoći u održavanju vodećeg položaja u području svemirske znanosti te spriječiti „odljev mozgova”, tj. odlazak visokoobrazovanih i vještih stručnjaka u druge dijelove svijeta;

o

o o

| 35. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

35.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 150, 20.5.2014., str. 72.

(2)  SL L 122, 24.4.2014., str. 44.

(3)  SL L 276, 20.10.2010., str. 11.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 123, 19.5.2015., str. 77.

(6)  SL L 60, 28.2.2014., str. 1.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0267.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0534.

(9)  SL C 227 E, 6.8.2013., str. 16.

(10)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 1.

(11)  Space Market Uptake in Europe (Razvoj svemirskoga tržišta u Europi), Studija za Odbor ITRE, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A, 2016., ISBN 978-92-823-8537-1.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/101

---

P8_TA(2016)0269

Stanje u Venezueli

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (2016/2699(RSP))

(2018/C 086/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje brojne prethodne rezolucije o stanju u Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), onu od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), i onu od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje brojne prethodne rezolucije o stanju u Venezueli, posebno onu od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), onu od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), i onu od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je potpisnica i Venezuela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je potpisnica i Venezuela,

| — | uzimajući u obzir Međuameričku demokratsku povelju donesenu 11. rujna 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuameričku demokratsku povelju donesenu 11. rujna 2001.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Venezuele, a posebno njegove članke 72. i 233., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Venezuele, a posebno njegove članke 72. i 233.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 20. listopada 2014. o pritvaranju prosvjednika i političara u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 20. listopada 2014. o pritvaranju prosvjednika i političara u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. prosinca 2015. o stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. prosinca 2015. o stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 5. siječnja 2016. o inauguraciji novoizabrane Nacionalne skupštine Venezuele, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 5. siječnja 2016. o inauguraciji novoizabrane Nacionalne skupštine Venezuele,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 12. travnja 2016. dala glasnogovornica visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Ravina Shamdasani, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 12. travnja 2016. dala glasnogovornica visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Ravina Shamdasani,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. svibnja 2016. o stanju u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. svibnja 2016. o stanju u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir pismo o Venezueli organizacije Human Rights Watch od 16. svibnja 2016. glavnom tajniku Organizacije američkih država Louisu Almagru (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo o Venezueli organizacije Human Rights Watch od 16. svibnja 2016. glavnom tajniku Organizacije američkih država Louisu Almagru (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu Stalnog vijeća Organizacije američkih država od 18. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Stalnog vijeća Organizacije američkih država od 18. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir službene komunikacije glavnog tajnika Unije južnoameričkih država (UNASUR) objavljene 23. (5) i 28. svibnja 2016. (6) o informativnim sastancima s ciljem pokretanja nacionalnog dijaloga između predstavnika Vlade Venezuele i oporbene Koalicije demokratskog jedinstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službene komunikacije glavnog tajnika Unije južnoameričkih država (UNASUR) objavljene 23. (5) i 28. svibnja 2016. (6) o informativnim sastancima s ciljem pokretanja nacionalnog dijaloga između predstavnika Vlade Venezuele i oporbene Koalicije demokratskog jedinstva,

| — | uzimajući u obzir izjavu čelnika sa sastanka na vrhu skupine G7 u Ise-Shimi u Japanu 26. – 27. svibnja 2016. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu čelnika sa sastanka na vrhu skupine G7 u Ise-Shimi u Japanu 26. – 27. svibnja 2016. (7),

| — | uzimajući u obzir izjavu državnog tajnika SAD-a Johna Kerryja od 27. svibnja 2016. o njegovu razgovoru s bivšim španjolskim premijerom Joséom Luisom Rodríguezom Zapaterom (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu državnog tajnika SAD-a Johna Kerryja od 27. svibnja 2016. o njegovu razgovoru s bivšim španjolskim premijerom Joséom Luisom Rodríguezom Zapaterom (8),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je venezuelska oporbena Koalicija demokratskog jedinstva osvojila 112 zastupničkih mjesta u jednodomnoj Nacionalnoj skupštini sa 167 mjesta, što predstavlja dvotrećinsku većinu, dok je Ujedinjena socijalistička stranka Venezuele osvojila 55 zastupničkih mjesta; budući da je potom Vrhovni sud spriječio četiri novoizabrana zastupnika u Nacionalnoj skupštini, od toga njih troje iz Koalicije demokratskog jedinstva, da stupe na svoju dužnost, što je oporbi oduzelo dvotrećinsku većinu; |
| --- | --- |

A.

budući da je venezuelska oporbena Koalicija demokratskog jedinstva osvojila 112 zastupničkih mjesta u jednodomnoj Nacionalnoj skupštini sa 167 mjesta, što predstavlja dvotrećinsku većinu, dok je Ujedinjena socijalistička stranka Venezuele osvojila 55 zastupničkih mjesta; budući da je potom Vrhovni sud spriječio četiri novoizabrana zastupnika u Nacionalnoj skupštini, od toga njih troje iz Koalicije demokratskog jedinstva, da stupe na svoju dužnost, što je oporbi oduzelo dvotrećinsku većinu;

| B. | budući da je Vrhovni sud tijekom pet mjeseci zakonodavne aktivnosti nove Nacionalne skupštine, u kojoj demokratska oporba ima većinu, donio 13 politički motiviranih odluka u prilog izvršnoj vlasti, koje sve narušavaju ravnotežu vlasti koja je preduvjet za vladavinu prava u državi; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vrhovni sud tijekom pet mjeseci zakonodavne aktivnosti nove Nacionalne skupštine, u kojoj demokratska oporba ima većinu, donio 13 politički motiviranih odluka u prilog izvršnoj vlasti, koje sve narušavaju ravnotežu vlasti koja je preduvjet za vladavinu prava u državi;

| C. | budući da su odluke poput onih o proglašavanju i potvrđivanju stanja izuzeća i izvanrednog gospodarskog stanja, lišavanju Nacionalne skupštine ovlasti nadzora nad provedbom politika, nepriznavanju ustavnih ovlasti Nacionalne skupštine u pogledu opoziva imenovanih sudaca Vrhovnog suda, proglašavanju izmjena Zakona o Središnjoj banci Venezuele neustavnima i privremenom ukidanju članaka Poslovnika Nacionalne skupštine, među ostalim, u suprotnosti sa zakonodavnim ovlastima Nacionalne skupštine, pri čemu se ne poštuje ravnoteža vlasti ključna za vladavinu prava u državi; |
| --- | --- |

C.

budući da su odluke poput onih o proglašavanju i potvrđivanju stanja izuzeća i izvanrednog gospodarskog stanja, lišavanju Nacionalne skupštine ovlasti nadzora nad provedbom politika, nepriznavanju ustavnih ovlasti Nacionalne skupštine u pogledu opoziva imenovanih sudaca Vrhovnog suda, proglašavanju izmjena Zakona o Središnjoj banci Venezuele neustavnima i privremenom ukidanju članaka Poslovnika Nacionalne skupštine, među ostalim, u suprotnosti sa zakonodavnim ovlastima Nacionalne skupštine, pri čemu se ne poštuje ravnoteža vlasti ključna za vladavinu prava u državi;

| D. | budući da je oko 2 000 osoba u zatvoru, kućnom pritvoru ili uvjetno kažnjeno iz političkih razloga, među kojima i važni politički čelnici poput Leopolda Lópeza, Antonija Ledezme i Daniela Ceballosa; budući da je 30. ožujka 2016. Nacionalna skupština Venezuele donijela zakon kojim se navedenim zatvorenicima daje amnestija, čime se otvara put za dijalog u cilju nacionalnog pomirenja; budući da je taj zakon u skladu s člankom 29. Ustava Venezuele, iako je Vrhovni sud utvrdio da je on neustavan; budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein javno izjavio da je Zakon o amnestiji i nacionalnom pomirenju u skladu s međunarodnim pravom i izrazio razočarenje zbog njegova odbijanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je oko 2 000 osoba u zatvoru, kućnom pritvoru ili uvjetno kažnjeno iz političkih razloga, među kojima i važni politički čelnici poput Leopolda Lópeza, Antonija Ledezme i Daniela Ceballosa; budući da je 30. ožujka 2016. Nacionalna skupština Venezuele donijela zakon kojim se navedenim zatvorenicima daje amnestija, čime se otvara put za dijalog u cilju nacionalnog pomirenja; budući da je taj zakon u skladu s člankom 29. Ustava Venezuele, iako je Vrhovni sud utvrdio da je on neustavan; budući da je Visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein javno izjavio da je Zakon o amnestiji i nacionalnom pomirenju u skladu s međunarodnim pravom i izrazio razočarenje zbog njegova odbijanja;

| E. | budući da se u Venezueli vladavina zakona i načelo diobe vlasti ne poštuju u potpunosti; budući da trenutačno činjenično stanje upućuje na to da vladu u Venezueli utječe na pravosuđe i Državno izborno povjerenstvo i nadzire ih, što ima negativne posljedice na zakonodavnu vlast i oporbu i čime se razvidno krši načelo neovisnosti i diobe vlasti svojstveno demokratskim državama koje počivaju na vladavini prava; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Venezueli vladavina zakona i načelo diobe vlasti ne poštuju u potpunosti; budući da trenutačno činjenično stanje upućuje na to da vladu u Venezueli utječe na pravosuđe i Državno izborno povjerenstvo i nadzire ih, što ima negativne posljedice na zakonodavnu vlast i oporbu i čime se razvidno krši načelo neovisnosti i diobe vlasti svojstveno demokratskim državama koje počivaju na vladavini prava;

| F. | budući da je demokratska oporba pokrenula ustavno utemeljen postupak kojim bi se omogućilo da se javni dužnosnici referendumom o opozivu razriješe dužnosti po isteku 50 % njihova mandata; budući da je Državno izborno povjerenstvo od Koalicije demokratskog jedinstva zaprimilo 1,8 milijuna potpisa građana Venezuele koji podupiru taj postupak, odnosno znatno više od 198 000 koliko je bilo potrebno da postupak bude legalan i u skladu s Ustavom; |
| --- | --- |

F.

budući da je demokratska oporba pokrenula ustavno utemeljen postupak kojim bi se omogućilo da se javni dužnosnici referendumom o opozivu razriješe dužnosti po isteku 50 % njihova mandata; budući da je Državno izborno povjerenstvo od Koalicije demokratskog jedinstva zaprimilo 1,8 milijuna potpisa građana Venezuele koji podupiru taj postupak, odnosno znatno više od 198 000 koliko je bilo potrebno da postupak bude legalan i u skladu s Ustavom;

| G. | budući da je Venezuela suočena s ozbiljnom humanitarnom krizom izazvanom nestašicom hrane i lijekova; budući da je Nacionalna skupština zbog opće nestašice lijekova te medicinske opreme i materijala proglasila „humanitarnu zdravstvenu krizu i krizu hrane” i pozvala Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) da pruži humanitarnu pomoć i dođe u tehnički posjet kako bi potvrdila gore navedeno stanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je Venezuela suočena s ozbiljnom humanitarnom krizom izazvanom nestašicom hrane i lijekova; budući da je Nacionalna skupština zbog opće nestašice lijekova te medicinske opreme i materijala proglasila „humanitarnu zdravstvenu krizu i krizu hrane” i pozvala Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) da pruži humanitarnu pomoć i dođe u tehnički posjet kako bi potvrdila gore navedeno stanje;

| H. | budući da se, usprkos manjku službenih podataka, prema organizaciji ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) stopa siromaštva u Venezueli između 2013. i 2016. udvostručila, s 30 % na 60 %; budući da u Venezueli nije dostupno 75 % lijekova koje Svjetska zdravstvena organizacija smatra nužnima; |
| --- | --- |

H.

budući da se, usprkos manjku službenih podataka, prema organizaciji ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) stopa siromaštva u Venezueli između 2013. i 2016. udvostručila, s 30 % na 60 %; budući da u Venezueli nije dostupno 75 % lijekova koje Svjetska zdravstvena organizacija smatra nužnima;

| I. | budući da vlada sprječava ulazak humanitarne pomoći u zemlju i bojkotira razne međunarodne inicijative za pomoć civilnom društvu, kao što je to bio slučaj s Caritasom i drugim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

I.

budući da vlada sprječava ulazak humanitarne pomoći u zemlju i bojkotira razne međunarodne inicijative za pomoć civilnom društvu, kao što je to bio slučaj s Caritasom i drugim nevladinim organizacijama;

| J. | budući da će se prema projekcijama Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) gospodarstvo Venezuele 2016. smanjiti za 8 %, nakon što se 2015. smanjilo za 5,7 %; budući da, usprkos povećanja minimalnih plaća od 30 %, stopa inflacije od 180,9 % sprječava mogućnost da osnovne potrepštine postanu dostupne stanovnicima Venezuele; budući da MMF predviđa da će prosječna stopa inflacije do kraja 2016. iznositi 700 %, a 2017. 2 200 %; |
| --- | --- |

J.

budući da će se prema projekcijama Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) gospodarstvo Venezuele 2016. smanjiti za 8 %, nakon što se 2015. smanjilo za 5,7 %; budući da, usprkos povećanja minimalnih plaća od 30 %, stopa inflacije od 180,9 % sprječava mogućnost da osnovne potrepštine postanu dostupne stanovnicima Venezuele; budući da MMF predviđa da će prosječna stopa inflacije do kraja 2016. iznositi 700 %, a 2017. 2 200 %;

| K. | budući da su nedostatak planiranja u okviru osnovne infrastrukture i neučinkovita uprava doveli do velike gospodarske i socijalne krize koja se vidi iz dugoročnog manjka resursa, sirovina, osnovnih namirnica i nužnih lijekova te nepostojanja domaće proizvodnje i budući da je zemlja na rubu velikih društvenih nemira i humanitarne krize s nepredvidivim posljedicama; |
| --- | --- |

K.

budući da su nedostatak planiranja u okviru osnovne infrastrukture i neučinkovita uprava doveli do velike gospodarske i socijalne krize koja se vidi iz dugoročnog manjka resursa, sirovina, osnovnih namirnica i nužnih lijekova te nepostojanja domaće proizvodnje i budući da je zemlja na rubu velikih društvenih nemira i humanitarne krize s nepredvidivim posljedicama;

| L. | budući da je zbog vrlo visoke stope kriminaliteta i općeg nekažnjavanja zločina Venezuela postala jednom od najopasnijih zemalja svijeta, pri čemu Caracas ima najvišu stopu nasilnih zločina u svijetu, s više od 119,87 ubojstava na 100 000 ljudi; |
| --- | --- |

L.

budući da je zbog vrlo visoke stope kriminaliteta i općeg nekažnjavanja zločina Venezuela postala jednom od najopasnijih zemalja svijeta, pri čemu Caracas ima najvišu stopu nasilnih zločina u svijetu, s više od 119,87 ubojstava na 100 000 ljudi;

| M. | budući da su borbe za kontrolu ilegalnih rudnika uobičajene u području bogatom mineralnim sirovinama u blizini granica s Gvajanom i Brazilom; budući da se 4. ožujka 2016. dogodio pokolj u Tumeremu u saveznoj državi Bolívar u kojem je 28 rudara prvo nestalo a zatim ubijeno; budući da vlasti još nisu pružile zadovoljavajući odgovor o tom slučaju i da je 28. travnja 2016. novinarka Lucía Suárez, koja je nedavno istraživala taj slučaj, ubijena vatrenim oružjem u svom domu u Tumaremu; |
| --- | --- |

M.

budući da su borbe za kontrolu ilegalnih rudnika uobičajene u području bogatom mineralnim sirovinama u blizini granica s Gvajanom i Brazilom; budući da se 4. ožujka 2016. dogodio pokolj u Tumeremu u saveznoj državi Bolívar u kojem je 28 rudara prvo nestalo a zatim ubijeno; budući da vlasti još nisu pružile zadovoljavajući odgovor o tom slučaju i da je 28. travnja 2016. novinarka Lucía Suárez, koja je nedavno istraživala taj slučaj, ubijena vatrenim oružjem u svom domu u Tumaremu;

| N. | budući da se u izjavi zemalja članica skupine G7 od 27. svibnja 2016. Venezuela poziva da „uspostavi uvjete za dijalog između vlade i građana kako bi se razriješila sve ozbiljnija gospodarska i politička kriza” i budući da je 1. lipnja 2016. izjavu o stanju u Venezueli dalo i Stalno vijeće Organizacije američkih država; |
| --- | --- |

N.

budući da se u izjavi zemalja članica skupine G7 od 27. svibnja 2016. Venezuela poziva da „uspostavi uvjete za dijalog između vlade i građana kako bi se razriješila sve ozbiljnija gospodarska i politička kriza” i budući da je 1. lipnja 2016. izjavu o stanju u Venezueli dalo i Stalno vijeće Organizacije američkih država;

| O. | budući da su se u sklopu UNASUR-a u Dominikanskoj Republici nedavno održali informativni sastanci koje su vodili bivši španjolski premijer José Luis Rodríguez Zapatero, bivši predsjednik Dominikanske Republike Leonel Fernández i bivši predsjednik Paname Martín Torrijos u cilju pokretanja nacionalnog dijaloga s predstavnicima Vlade Bolivarijanske Republike Venezuele i oporbenih stranaka koje predstavlja Koalicija demokratskog jedinstva; |
| --- | --- |

O.

budući da su se u sklopu UNASUR-a u Dominikanskoj Republici nedavno održali informativni sastanci koje su vodili bivši španjolski premijer José Luis Rodríguez Zapatero, bivši predsjednik Dominikanske Republike Leonel Fernández i bivši predsjednik Paname Martín Torrijos u cilju pokretanja nacionalnog dijaloga s predstavnicima Vlade Bolivarijanske Republike Venezuele i oporbenih stranaka koje predstavlja Koalicija demokratskog jedinstva;

| P. | budući da se rješenje krize može iznaći samo dijalogom sa svim razinama vlasti, demokratske oporbe i društva; |
| --- | --- |

P.

budući da se rješenje krize može iznaći samo dijalogom sa svim razinama vlasti, demokratske oporbe i društva;

| 1. | ozbiljno je zabrinut zbog znatnog pogoršanja političke, gospodarske, društvene i humanitarne situacije u Venezueli te okruženja koje sve više odlikuje politička i društvena nestabilnost; |
| --- | --- |

1.

ozbiljno je zabrinut zbog znatnog pogoršanja političke, gospodarske, društvene i humanitarne situacije u Venezueli te okruženja koje sve više odlikuje politička i društvena nestabilnost;

| 2. | izražava svoju zabrinutost zbog pat-pozicije izazvane institucionalnom blokadom i činjenice da izvršna vlast koristi državni aparat za kontrolu Vrhovnog suda i Državnog izbornog povjerenstva u cilju sprječavanja primjene zakona i inicijativa koje je donijela Nacionalna skupština; poziva Vladu Venezuele da poštuje vladavinu zakona i načelo diobe vlasti; podsjeća da dioba između jednako legitimnih vlasti i njihovo međusobno nemiješanje predstavljaju osnovno načelo demokratskih država koje se pridržavaju vladavine zakona; |
| --- | --- |

2.

izražava svoju zabrinutost zbog pat-pozicije izazvane institucionalnom blokadom i činjenice da izvršna vlast koristi državni aparat za kontrolu Vrhovnog suda i Državnog izbornog povjerenstva u cilju sprječavanja primjene zakona i inicijativa koje je donijela Nacionalna skupština; poziva Vladu Venezuele da poštuje vladavinu zakona i načelo diobe vlasti; podsjeća da dioba između jednako legitimnih vlasti i njihovo međusobno nemiješanje predstavljaju osnovno načelo demokratskih država koje se pridržavaju vladavine zakona;

| 3. | poziva Vladu Venezuele da zauzme konstruktivan kako bi se uz pomoć ustavnih, miroljubivih i demokratskih rješenja koja se temelje na dijalogu prebrodilo iznimno teško stanje u Venezueli; |
| --- | --- |

3.

poziva Vladu Venezuele da zauzme konstruktivan kako bi se uz pomoć ustavnih, miroljubivih i demokratskih rješenja koja se temelje na dijalogu prebrodilo iznimno teško stanje u Venezueli;

| 4. | pozdravlja na inicijativu UNASUR-a uložene posredničke napore za pokretanje procesa nacionalnog dijaloga između izvršne vlasti i oporbe koju predstavlja većina članova Koalicije demokratskog jedinstva; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja na inicijativu UNASUR-a uložene posredničke napore za pokretanje procesa nacionalnog dijaloga između izvršne vlasti i oporbe koju predstavlja većina članova Koalicije demokratskog jedinstva;

| 5. | prima na znanje Deklaraciju o Venezueli čelnika skupine G7; poziva Europsko vijeće da na svom lipanjskom sastanku dade izjavu o stanju u zemlji i pruži podršku nedavnim naporima u posredovanju kako bi se u Venezueli omogućio dogovor oko demokratskih i političkih rješenja; |
| --- | --- |

5.

prima na znanje Deklaraciju o Venezueli čelnika skupine G7; poziva Europsko vijeće da na svom lipanjskom sastanku dade izjavu o stanju u zemlji i pruži podršku nedavnim naporima u posredovanju kako bi se u Venezueli omogućio dogovor oko demokratskih i političkih rješenja;

| 6. | apelira na Vladu Venezuele da oslobodi sve političke zatvorenike; podsjeća da je oslobađanje političkih zatvorenika preduvjet oporbe za pokretanje pregovora te poziva obje strane da se dogovore oko kompromisnog rješenja u cilju pružanja podrške posredničkim naporima koji se trenutačno odvijaju; poziva EU i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zatraže oslobađanje političkih zatvorenika i arbitrarno pritvorenih osoba, u skladu sa zahtjevima koje su uputili međunarodne organizacije i više tijela UN-a te Zakonom o amnestiji i nacionalnom pomirenju; |
| --- | --- |

6.

apelira na Vladu Venezuele da oslobodi sve političke zatvorenike; podsjeća da je oslobađanje političkih zatvorenika preduvjet oporbe za pokretanje pregovora te poziva obje strane da se dogovore oko kompromisnog rješenja u cilju pružanja podrške posredničkim naporima koji se trenutačno odvijaju; poziva EU i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zatraže oslobađanje političkih zatvorenika i arbitrarno pritvorenih osoba, u skladu sa zahtjevima koje su uputili međunarodne organizacije i više tijela UN-a te Zakonom o amnestiji i nacionalnom pomirenju;

| 7. | traži da venezuelske vlasti poštuju i jamče ustavno pravo na mirni prosvjed; poziva oporbene čelnike da odgovorno izvršavaju svoje ovlasti; poziva venezuelske vlasti da se pobrinu za sigurnost i slobodno ostvarivanje prava svih građana, osobito boraca za ljudska prava, novinara, političkih aktivista i članova neovisnih nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

7.

traži da venezuelske vlasti poštuju i jamče ustavno pravo na mirni prosvjed; poziva oporbene čelnike da odgovorno izvršavaju svoje ovlasti; poziva venezuelske vlasti da se pobrinu za sigurnost i slobodno ostvarivanje prava svih građana, osobito boraca za ljudska prava, novinara, političkih aktivista i članova neovisnih nevladinih organizacija;

| 8. | poziva predsjednika Nicolasa Madura i njegovu vladu da u suradnji s Nacionalnom skupštinom provedu hitne gospodarske reforme kako bi se iznašlo konstruktivno rješenje za gospodarsku i energetsku krizu, a posebno za nestašicu hrane i lijekova; |
| --- | --- |

8.

poziva predsjednika Nicolasa Madura i njegovu vladu da u suradnji s Nacionalnom skupštinom provedu hitne gospodarske reforme kako bi se iznašlo konstruktivno rješenje za gospodarsku i energetsku krizu, a posebno za nestašicu hrane i lijekova;

| 9. | ozbiljno je zabrinut zbog sve veće društvene napetosti koja nastaje zbog manjka osnovnih potrepština kao što su hrana i lijekovi; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da iznese plan za pomoć toj zemlji i da zatraži od vlasti u Venezueli da dopuste ulazak humanitarne pomoći u zemlju i pristup međunarodnim organizacijama koje žele pomoći najugroženijem slojevima društva u cilju zadovoljavanja najhitnijih, osnovnih potreba stanovništva; |
| --- | --- |

9.

ozbiljno je zabrinut zbog sve veće društvene napetosti koja nastaje zbog manjka osnovnih potrepština kao što su hrana i lijekovi; poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da iznese plan za pomoć toj zemlji i da zatraži od vlasti u Venezueli da dopuste ulazak humanitarne pomoći u zemlju i pristup međunarodnim organizacijama koje žele pomoći najugroženijem slojevima društva u cilju zadovoljavanja najhitnijih, osnovnih potreba stanovništva;

| 10. | potiče Vladu Venezuele i tijela javne vlasti da poštuju Ustav, uključujući pravne i priznate mehanizme i postupke kako bi se do kraja 2016. mogao pokrenuti Ustavom Venezuele predviđeni postupak za opoziv predsjednika; |
| --- | --- |

10.

potiče Vladu Venezuele i tijela javne vlasti da poštuju Ustav, uključujući pravne i priznate mehanizme i postupke kako bi se do kraja 2016. mogao pokrenuti Ustavom Venezuele predviđeni postupak za opoziv predsjednika;

| 11. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da surađuje s latinskoameričkim zemljama te regionalnim i međunarodnim organizacijama kako bi mehanizmi dijaloga, nacionalnog pomirenja i posredovanja u Venezueli bili u službi miroljubivog, demokratskog i ustavnog rješenja krize koja trenutačno vlada u zemlji; |
| --- | --- |

11.

poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu da surađuje s latinskoameričkim zemljama te regionalnim i međunarodnim organizacijama kako bi mehanizmi dijaloga, nacionalnog pomirenja i posredovanja u Venezueli bili u službi miroljubivog, demokratskog i ustavnog rješenja krize koja trenutačno vlada u zemlji;

| 12. | smatra da je temeljni prioritet smanjiti visoku stopu nekažnjavanja zločina, jer se time pospješuje i potiče rast nasilja i nesigurnosti u zemlji, i zajamčiti poštovanje postojećeg pravnog sustava, kojim se traži pravda za žrtve otmica, ubojstava i drugih zločina počinjenih svakodnevno, kao i njihove obitelji; |
| --- | --- |

12.

smatra da je temeljni prioritet smanjiti visoku stopu nekažnjavanja zločina, jer se time pospješuje i potiče rast nasilja i nesigurnosti u zemlji, i zajamčiti poštovanje postojećeg pravnog sustava, kojim se traži pravda za žrtve otmica, ubojstava i drugih zločina počinjenih svakodnevno, kao i njihove obitelji;

| 13. | poziva vlasti Venezuele da istraže pokolj u Tumeremu u kojem je ubijeno 28 rudara kako bi se pred pravdu doveli njegovi počinitelji, kao i počinitelji nedavnog ubojstva novinarke Lucíje Suárez koje se dogodilo na istom području i za koje se sumnja da je povezano s pokoljem; |
| --- | --- |

13.

poziva vlasti Venezuele da istraže pokolj u Tumeremu u kojem je ubijeno 28 rudara kako bi se pred pravdu doveli njegovi počinitelji, kao i počinitelji nedavnog ubojstva novinarke Lucíje Suárez koje se dogodilo na istom području i za koje se sumnja da je povezano s pokoljem;

| 14. | ponovno upućuje zahtjev da se u Venezuelu uputi izaslanstvo Europskog parlamenta kako bi se što prije pokrenuo dijalog sa svim suprotstavljenim stranama; |
| --- | --- |

14.

ponovno upućuje zahtjev da se u Venezuelu uputi izaslanstvo Europskog parlamenta kako bi se što prije pokrenuo dijalog sa svim suprotstavljenim stranama;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0176.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2014)0106.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0080.

(4)  https://www.hrw.org/news/2016/05/16/letter-human-rights-watch-secretary-general-almagro-about-venezuela

(5)  http://www.unasursg.org/es/node/719

(6)  http://www.unasursg.org/es/node/779

(7)  http://www.mofa.go.jp/files/000160266.pdf

(8)  http://www.state.gov/r/pa/prs/ps/2016/05/257789.htm

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/105

---

P8_TA(2016)0270

Endokrini disruptori: aktualno stanje nakon presude Općeg suda od 16. prosinca 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima: stanje nakon presude Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (2016/2747(RSP))

(2018/C 086/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1),

| — | uzimajući u obzir plan Komisije za utvrđivanje kriterija na temelju kojih treba odrediti endokrine disruptore u kontekstu provedbe Uredbe o sredstvima za zaštitu bilja i Uredbe o biocidnim proizvodima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije za utvrđivanje kriterija na temelju kojih treba odrediti endokrine disruptore u kontekstu provedbe Uredbe o sredstvima za zaštitu bilja i Uredbe o biocidnim proizvodima (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. u predmetu T-521/14 (postupak koji je Švedska pokrenula protiv Komisije uz podršku Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije, Danske, Finske, Francuske i Nizozemske) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. u predmetu T-521/14 (postupak koji je Švedska pokrenula protiv Komisije uz podršku Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije, Danske, Finske, Francuske i Nizozemske) (3),

| — | uzimajući u obzir članak 17. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 265. i 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 265. i 266. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir pismo predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera od 22. ožujka 2016. upućeno predsjedniku Europskog parlamenta ((2016)1416502), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera od 22. ožujka 2016. upućeno predsjedniku Europskog parlamenta ((2016)1416502),

| — | uzimajući u obzir izvješće UNEP-a i WHO-a naslovljeno „Znanstvene spoznaje o kemikalijama sa svojstvima endokrine disrupcije 2012.” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UNEP-a i WHO-a naslovljeno „Znanstvene spoznaje o kemikalijama sa svojstvima endokrine disrupcije 2012.” (4),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 528/2012 ne odobravaju aktivne tvari za koje se na temelju znanstvenih kriterija koje treba utvrditi ili, dok se oni ne usvoje, na temelju privremenih kriterija smatra da imaju svojstva endokrine disrupcije s nepovoljnim učinkom na ljude, osim ako je primjenjivo neko od odstupanja iz članka 5. stavka 2.; |
| --- | --- |

A.

budući da se u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 528/2012 ne odobravaju aktivne tvari za koje se na temelju znanstvenih kriterija koje treba utvrditi ili, dok se oni ne usvoje, na temelju privremenih kriterija smatra da imaju svojstva endokrine disrupcije s nepovoljnim učinkom na ljude, osim ako je primjenjivo neko od odstupanja iz članka 5. stavka 2.;

| B. | budući da je člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 određeno da Komisija najkasnije do 13. prosinca 2013. mora donijeti delegirane akte kojima se utvrđuju znanstveni kriteriji za određivanje svojstava endokrine disrupcije aktivnih tvari i biocidnih proizvoda; |
| --- | --- |

B.

budući da je člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012 određeno da Komisija najkasnije do 13. prosinca 2013. mora donijeti delegirane akte kojima se utvrđuju znanstveni kriteriji za određivanje svojstava endokrine disrupcije aktivnih tvari i biocidnih proizvoda;

| C. | budući da Komisija još uvijek nije donijela delegirane akte kojima se utvrđuju znanstveni kriteriji, čije utvrđivanje sada kasni više od dvije i pol godine; |
| --- | --- |

C.

budući da Komisija još uvijek nije donijela delegirane akte kojima se utvrđuju znanstveni kriteriji, čije utvrđivanje sada kasni više od dvije i pol godine;

| D. | budući da su u izvješću UNEP-a i WHO-a endokrini disruptori proglašeni globalnom prijetnjom i da se u tom izvješću među ostalim spominju velika učestalost i povećanje učestalosti brojnih poremećaja povezanih s endokrinim sustavom u ljudi te da se zapažaju učinci povezani s endokrinim sustavom kod divljih životinjskih vrsta; budući da se pojavljuju dokazi o negativnim učincima za reproduktivni sustav (neplodnost, vrste raka, oštećenja) zbog izloženosti endokrinim disruptorima i da postoji sve više dokaza o učincima tih kemikalija na funkcioniranje štitnjače i mozga, na pretilost i metabolizam te na homeostazu inzulina i glukoze; |
| --- | --- |

D.

budući da su u izvješću UNEP-a i WHO-a endokrini disruptori proglašeni globalnom prijetnjom i da se u tom izvješću među ostalim spominju velika učestalost i povećanje učestalosti brojnih poremećaja povezanih s endokrinim sustavom u ljudi te da se zapažaju učinci povezani s endokrinim sustavom kod divljih životinjskih vrsta; budući da se pojavljuju dokazi o negativnim učincima za reproduktivni sustav (neplodnost, vrste raka, oštećenja) zbog izloženosti endokrinim disruptorima i da postoji sve više dokaza o učincima tih kemikalija na funkcioniranje štitnjače i mozga, na pretilost i metabolizam te na homeostazu inzulina i glukoze;

| E. | budući da je Opći sud Europske unije u svojoj presudi od 16. prosinca 2015. u predmetu T-521/14 utvrdio da je Komisija prekršila pravo EU-a jer nije donijela delegirane akte za utvrđivanje znanstvenih kriterija za određivanje svojstava endokrine disrupcije; |
| --- | --- |

E.

budući da je Opći sud Europske unije u svojoj presudi od 16. prosinca 2015. u predmetu T-521/14 utvrdio da je Komisija prekršila pravo EU-a jer nije donijela delegirane akte za utvrđivanje znanstvenih kriterija za određivanje svojstava endokrine disrupcije;

| F. | budući da je Sud Europske unije svojom presudom utvrdio da je Komisija imala jasnu, preciznu i bezuvjetnu obvezu donijeti delegirane akte kako bi se spomenuti znanstveni kriteriji utvrdili najkasnije do 13. prosinca 2013.; |
| --- | --- |

F.

budući da je Sud Europske unije svojom presudom utvrdio da je Komisija imala jasnu, preciznu i bezuvjetnu obvezu donijeti delegirane akte kako bi se spomenuti znanstveni kriteriji utvrdili najkasnije do 13. prosinca 2013.;

| G. | budući da je Savjetodavna stručna skupina za endokrine disruptore, kojom koordinira Zajednički istraživački centar i koju je osnovala Komisija, 28. ožujka 2013. usvojila izvješće o ključnim znanstvenim pitanjima u vezi s identifikacijom tvari koje djeluju kao endokrini disruptori i opisom njihovih svojstava; budući da je tada bio gotov prijedlog za znanstvene kriterije nakon što su službe radile na njemu tri godine; |
| --- | --- |

G.

budući da je Savjetodavna stručna skupina za endokrine disruptore, kojom koordinira Zajednički istraživački centar i koju je osnovala Komisija, 28. ožujka 2013. usvojila izvješće o ključnim znanstvenim pitanjima u vezi s identifikacijom tvari koje djeluju kao endokrini disruptori i opisom njihovih svojstava; budući da je tada bio gotov prijedlog za znanstvene kriterije nakon što su službe radile na njemu tri godine;

| H. | budući da je Sud nadalje naveo da se nijednom odredbom Uredbe (EU) br. 528/2012 ne zahtijeva procjena učinka znanstvenih kriterija utemeljenih na riziku te da, čak i kad bi Komisija smatrala da je takva procjena učinka potrebna, ona zbog toga ne bi bila oslobođena obveze poštovanja roka iz Uredbe (stavak 74. presude); |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud nadalje naveo da se nijednom odredbom Uredbe (EU) br. 528/2012 ne zahtijeva procjena učinka znanstvenih kriterija utemeljenih na riziku te da, čak i kad bi Komisija smatrala da je takva procjena učinka potrebna, ona zbog toga ne bi bila oslobođena obveze poštovanja roka iz Uredbe (stavak 74. presude);

| I. | budući da je Sud nadalje presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno gospodarskim (stavak 71. presude); budući da je Sud stoga razjasnio da procjena socioekonomskog učinka nije prikladna za odlučivanje o znanstvenom pitanju; |
| --- | --- |

I.

budući da je Sud nadalje presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno gospodarskim (stavak 71. presude); budući da je Sud stoga razjasnio da procjena socioekonomskog učinka nije prikladna za odlučivanje o znanstvenom pitanju;

| J. | budući da je Sud nadalje presudio da Komisija u kontekstu primjene ovlasti koje joj je dodijelio zakonodavac ne može dovoditi u pitanje regulatornu ravnotežu koju je zakonodavac uspostavio između poboljšanja unutarnjeg tržišta i zaštite ljudskog i životinjskog zdravlja te zaštite okoliša (stavak 72. presude); budući da je Sud stoga razjasnio da je neprimjereno da Komisija procjenjuje regulatorne izmjene sektorskog zakonodavstva u okviru procjene učinka povezane s donošenjem delegiranog akta; |
| --- | --- |

J.

budući da je Sud nadalje presudio da Komisija u kontekstu primjene ovlasti koje joj je dodijelio zakonodavac ne može dovoditi u pitanje regulatornu ravnotežu koju je zakonodavac uspostavio između poboljšanja unutarnjeg tržišta i zaštite ljudskog i životinjskog zdravlja te zaštite okoliša (stavak 72. presude); budući da je Sud stoga razjasnio da je neprimjereno da Komisija procjenjuje regulatorne izmjene sektorskog zakonodavstva u okviru procjene učinka povezane s donošenjem delegiranog akta;

| K. | budući da je Sud utvrdio da se ne može smatrati da privremeni kriteriji utvrđeni Uredbom (EU) br. 528/2012 pružaju dovoljno visoku razinu zaštite (stavak 77. presude); |
| --- | --- |

K.

budući da je Sud utvrdio da se ne može smatrati da privremeni kriteriji utvrđeni Uredbom (EU) br. 528/2012 pružaju dovoljno visoku razinu zaštite (stavak 77. presude);

| L. | budući da je prema članku 266. UFEU-a institucija čije je propuštanje djelovanja proglašeno protivnim Ugovorima dužna poduzeti potrebne mjere kako bi postupila sukladno presudi Suda Europske unije; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema članku 266. UFEU-a institucija čije je propuštanje djelovanja proglašeno protivnim Ugovorima dužna poduzeti potrebne mjere kako bi postupila sukladno presudi Suda Europske unije;

| M. | budući da je na plenarnoj sjednici Parlamenta održanoj u veljači 2016. Vytenis Andriukaitis, povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane, objavio da će Komisija unatoč tome nastaviti s provedbom procjene učinka jer smatra da je to „koristan, čak i nužan, alat kojim će se voditi u budućem odlučivanju o kriterijima”; |
| --- | --- |

M.

budući da je na plenarnoj sjednici Parlamenta održanoj u veljači 2016. Vytenis Andriukaitis, povjerenik za zdravlje i sigurnost hrane, objavio da će Komisija unatoč tome nastaviti s provedbom procjene učinka jer smatra da je to „koristan, čak i nužan, alat kojim će se voditi u budućem odlučivanju o kriterijima”;

| N. | budući da Komisija mora provoditi procjene učinka za zakonodavne i nezakonodavne inicijative za koje se očekuje da će imati znatan gospodarski, ekološki ili društveni učinak kako bi osmislila alternativna rješenja, što znači da su procjene učinka vrijedni instrumenti koji regulatornim tijelima pomažu da ocijene političke opcije, ali ne i da utvrđuju znanstvena pitanja; |
| --- | --- |

N.

budući da Komisija mora provoditi procjene učinka za zakonodavne i nezakonodavne inicijative za koje se očekuje da će imati znatan gospodarski, ekološki ili društveni učinak kako bi osmislila alternativna rješenja, što znači da su procjene učinka vrijedni instrumenti koji regulatornim tijelima pomažu da ocijene političke opcije, ali ne i da utvrđuju znanstvena pitanja;

| O. | budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker u svojemu pismu od 22. ožujka 2016. upućenom predsjedniku Parlamenta Martinu Schulzu potvrdio da Komisija namjerava prvo zatražiti mišljenje Odbora za regulatorni nadzor o procjeni učinka prije donošenja odluke o znanstvenim kriterijima i zatim odrediti znanstvene kriterije za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije do kraja lipnja 2016.; |
| --- | --- |

O.

budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker u svojemu pismu od 22. ožujka 2016. upućenom predsjedniku Parlamenta Martinu Schulzu potvrdio da Komisija namjerava prvo zatražiti mišljenje Odbora za regulatorni nadzor o procjeni učinka prije donošenja odluke o znanstvenim kriterijima i zatim odrediti znanstvene kriterije za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije do kraja lipnja 2016.;

| P. | budući da nema sumnje da Komisija još uvijek nije djelovala u skladu s presudom Suda nego ustraje u svojem kršenju prava EU-a, o kojem je presudio Sud, te time sada krši i članak 266. UFEU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da nema sumnje da Komisija još uvijek nije djelovala u skladu s presudom Suda nego ustraje u svojem kršenju prava EU-a, o kojem je presudio Sud, te time sada krši i članak 266. UFEU-a;

| Q. | budući da je sasvim neprihvatljivo da Komisija kao čuvarica Ugovora ne poštuje odredbe Ugovora; |
| --- | --- |

Q.

budući da je sasvim neprihvatljivo da Komisija kao čuvarica Ugovora ne poštuje odredbe Ugovora;

| 1. | osuđuje Komisiju ne samo zbog nepoštovanja obveze da usvoji delegirane akte u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 nego i zbog nepoštovanja svojih institucijskih obveza utvrđenih samim Ugovorima, posebno člankom 266. UFEU-a; |
| --- | --- |

1.

osuđuje Komisiju ne samo zbog nepoštovanja obveze da usvoji delegirane akte u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 nego i zbog nepoštovanja svojih institucijskih obveza utvrđenih samim Ugovorima, posebno člankom 266. UFEU-a;

| 2. | prima na znanje političku obvezu Komisije da do ljeta predloži znanstvene kriterije za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije; |
| --- | --- |

2.

prima na znanje političku obvezu Komisije da do ljeta predloži znanstvene kriterije za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije;

| 3. | ističe da je Opći sud presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno o gospodarskim, te da Komisija ne može mijenjati regulatornu ravnotežu utvrđenu temeljnim aktom primjenjivanjem ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s člankom 290. UFEU-a, što je pitanje koje Komisija pak smatra dijelom procjene učinka; |
| --- | --- |

3.

ističe da je Opći sud presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno o gospodarskim, te da Komisija ne može mijenjati regulatornu ravnotežu utvrđenu temeljnim aktom primjenjivanjem ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s člankom 290. UFEU-a, što je pitanje koje Komisija pak smatra dijelom procjene učinka;

| 4. | poziva Komisiju da hitno poštuje svoje obveze na temelju članka 266. UFEU-a te da hitno usvoji znanstvene kriterije utemeljene na riziku za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisiju da hitno poštuje svoje obveze na temelju članka 266. UFEU-a te da hitno usvoji znanstvene kriterije utemeljene na riziku za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Vijeća i predsjedniku Komisije te da ih obavijesti o ishodu glasovanja o ovom prijedlogu na plenarnoj sjednici. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Vijeća i predsjedniku Komisije te da ih obavijesti o ishodu glasovanja o ovom prijedlogu na plenarnoj sjednici.

---

(1)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_env_009_endocrine_disruptors_en.pdf

(3)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2dc30d51da24ab07e534c8a920ba78762970884.e34KaxiLc3qMb40Rch0SaxuTa3r0?text=&docid=173067&pageIndex=0&doclang=FR&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=717530

(4)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/108

---

P8_TA(2016)0271

Proizvodi koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz, sastoje se ili su proizvedeni od njega

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju promjena od promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 i stavljanju izvan snage odluka br. 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU i 2011/894/EU. (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

(2018/C 086/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju promjena od promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 i stavljanju izvan snage odluka br. 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU i 2011/894/EU (D044931/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju promjena od promjena Bt11, MIR162, MIR604 i GA21 i stavljanju izvan snage odluka br. 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU i 2011/894/EU (D044931/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 25. travnja 2016. odlučio da neće dati mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 glasovanjem 25. travnja 2016. odlučio da neće dati mišljenje,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 7. prosinca 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 7. prosinca 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (7),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Syngenta France SAS 9. veljače 2009. nadležnom tijelu u Njemačkoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega; |
| --- | --- |

A.

budući da je Syngenta France SAS 9. veljače 2009. nadležnom tijelu u Njemačkoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega;

| B. | budući da zahtjev obuhvaća i stavljanje na tržište genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 u sklopu proizvoda koji se sastoje od njega ili ga sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaki drugi kukuruz, no ne obuhvaća uzgoj; |
| --- | --- |

B.

budući da zahtjev obuhvaća i stavljanje na tržište genetski modificiranog kukuruza Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 u sklopu proizvoda koji se sastoje od njega ili ga sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaki drugi kukuruz, no ne obuhvaća uzgoj;

| C. | budući da je 5. srpnja 2013. Syngenta proširila opseg primjene na sve podkombinacije pojedinačnih genetičkih modifikacija koje uključuju kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 („podkombinacije”), uključujući kukuruz Bt11 × GA21, kukuruz MIR604 × GA21, kukuruz Bt11 × MIR604 i kukuruz Bt11 × MIR604 × GA21, koji su već odobreni odlukama Komisije 2010/426/EU (8), 2011/892/EU (9), 2011/893/EU (10) i 2011/894/EU (11); |
| --- | --- |

C.

budući da je 5. srpnja 2013. Syngenta proširila opseg primjene na sve podkombinacije pojedinačnih genetičkih modifikacija koje uključuju kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 („podkombinacije”), uključujući kukuruz Bt11 × GA21, kukuruz MIR604 × GA21, kukuruz Bt11 × MIR604 i kukuruz Bt11 × MIR604 × GA21, koji su već odobreni odlukama Komisije 2010/426/EU (8), 2011/892/EU (9), 2011/893/EU (10) i 2011/894/EU (11);

| D. | budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-BTØ11-1 eksprimira protein Cry1Ab koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein PAT koji uzrokuje toleranciju na herbicide s amonijevim glufosinatom; |
| --- | --- |

D.

budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-BTØ11-1 eksprimira protein Cry1Ab koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein PAT koji uzrokuje toleranciju na herbicide s amonijevim glufosinatom;

| E. | budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-IR162-4 eksprimira protein Vip3Aa20 koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein PMI koji je korišten kao raspoloživi marker; |
| --- | --- |

E.

budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-IR162-4 eksprimira protein Vip3Aa20 koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein PMI koji je korišten kao raspoloživi marker;

| F. | budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-IR6Ø4-5 eksprimira protein Cry3A koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda koleoptera i protein PMI koji je korišten kao raspoloživi marker; |
| --- | --- |

F.

budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz SYN-IR6Ø4-5 eksprimira protein Cry3A koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda koleoptera i protein PMI koji je korišten kao raspoloživi marker;

| G. | budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz MON-ØØØ21-9 eksprimira protein Cry1Ab koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein mEPSPS koji uzrokuje toleranciju na herbicide s glifosatom; |
| --- | --- |

G.

budući da, kako je opisano u zahtjevu, kukuruz MON-ØØØ21-9 eksprimira protein Cry1Ab koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda lepidoptera i protein mEPSPS koji uzrokuje toleranciju na herbicide s glifosatom;

| H. | budući da je 20. ožujka 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka, koja djeluje kao agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (12); |
| --- | --- |

H.

budući da je 20. ožujka 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka, koja djeluje kao agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (12);

| I. | budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 25. travnja 2016. te o njemu nije izdano mišljenje; |
| --- | --- |

I.

budući da se o nacrtu provedbene odluke Komisije glasovalo u Stalnom odboru 25. travnja 2016. te o njemu nije izdano mišljenje;

| J. | budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svog zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

J.

budući da je 22. travnja 2015. Komisija u obrazloženju svog zakonodavnog prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom donosila odluke o izdavanju odobrenja bez potpore u obliku mišljenja odbora država članica i da je vraćanje predmeta Komisiji kako bi ona donijela konačnu odluku, što je zapravo iznimka za postupak u cjelini, postalo standardno u postupku odlučivanja o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Povjerenstvo EFSA-e za GMO (povjerenstvo EFSA-e za genetski modificirane organizme), 2015.

Stručno mišljenje o zahtjevu Syngente (EFSA-GMO-DE-2009-66) za stavljanje na tržište kukuruza Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 tolerantnog na herbicide i otpornog na insekte i podkombinacija neovisno o njihovom porijeklu, namijenjenih za upotrebu kao hrana i hrana za životinje, za uvoz i obradu u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. Časopis EFSA-e, 2015.;13(12):4297. (str. 34 doi:10.2903/j.efsa.2015.4297).

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456.

(8)  Odluka Komisije 2010/426/EU od 28. srpnja 2010. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 199, 31.7.2010., str. 36.).

(9)  Odluka Komisije 2011/892/EU od 22. prosinca 2011. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 344, 28.12.2011., str. 55.).

(10)  Odluka Komisije 2011/893/EU od 22. prosinca 2011. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 344, 28.12.2011., str. 59.).

(11)  Odluka Komisije 2011/894/EU od 22. prosinca 2011. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 344, 28.12.2011., str. 64.).

(12)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida od 20. ožujka 2015., http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/111

---

P8_TA(2016)0272

Genetski modificirani karanfil (Dianthus caryophyllus L. linije SHD-27531-4)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

(2018/C 086/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (D044927/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (D044927/02,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 1. prvi podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (1), a posebno njezin članak 18. stavak 1. prvi podstavak,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) objavila 15. prosinca 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) objavila 15. prosinca 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje EFSA-e od 10. studenoga 2014. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje EFSA-e od 10. studenoga 2014. (4),

| — | uzimajući u obzir ishod glasovanja Regulatornog odbora od 25. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod glasovanja Regulatornog odbora od 25. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Suntory Holdings Limited, Osaka, Japan, u ožujku 2013. nadležnim tijelima u Nizozemskoj predao prijavu (referentna oznaka C/NL/13/01) za stavljanje na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4); |
| --- | --- |

A.

budući da je Suntory Holdings Limited, Osaka, Japan, u ožujku 2013. nadležnim tijelima u Nizozemskoj predao prijavu (referentna oznaka C/NL/13/01) za stavljanje na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4);

| B. | budući da područje primjene prijave C/NL/13/01 obuhvaća uvoz, distribuciju i maloprodaju rezanog cvijeća genetski modificiranog karanfila SHD-27531-4 u Uniji isključivo u ukrasne svrhe; |
| --- | --- |

B.

budući da područje primjene prijave C/NL/13/01 obuhvaća uvoz, distribuciju i maloprodaju rezanog cvijeća genetski modificiranog karanfila SHD-27531-4 u Uniji isključivo u ukrasne svrhe;

| C. | budući da Regulatorni odbor 25. travnja 2016. nije iznio mišljenje, sedam država članica koje predstavljaju 7,84 % stanovništva glasovalo je protiv nacrta provedbene odluke Komisije, šest država članica koje predstavljaju 46,26 % stanovništva bilo je suzdržano, 11 država članica koje predstavljaju 36,29 % stanovništva glasovalo je za, a četiri države članice nisu imale predstavnike; |
| --- | --- |

C.

budući da Regulatorni odbor 25. travnja 2016. nije iznio mišljenje, sedam država članica koje predstavljaju 7,84 % stanovništva glasovalo je protiv nacrta provedbene odluke Komisije, šest država članica koje predstavljaju 46,26 % stanovništva bilo je suzdržano, 11 država članica koje predstavljaju 36,29 % stanovništva glasovalo je za, a četiri države članice nisu imale predstavnike;

| D. | budući da se u izvješću EFSA-e navodi da je EFSA-ino povjerenstvo za GMO svjesno činjenice da u nekim narodima postoji običaj namjernog konzumiranja latica karanfila koji se koristi u ukrasne svrhe; |
| --- | --- |

D.

budući da se u izvješću EFSA-e navodi da je EFSA-ino povjerenstvo za GMO svjesno činjenice da u nekim narodima postoji običaj namjernog konzumiranja latica karanfila koji se koristi u ukrasne svrhe;

| E. | budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO nije analiziralo moguće posljedice namjerne konzumacije genetski modificiranog karanfila kod ljudi; |
| --- | --- |

E.

budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO nije analiziralo moguće posljedice namjerne konzumacije genetski modificiranog karanfila kod ljudi;

| F. | budući da namjerno ili slučajno konzumiranje cvijeta genetski modificiranog karanfila kod životinja nije bilo obuhvaćeno mišljenjem EFSA-e; |
| --- | --- |

F.

budući da namjerno ili slučajno konzumiranje cvijeta genetski modificiranog karanfila kod životinja nije bilo obuhvaćeno mišljenjem EFSA-e;

| G. | budući da karanfil pripada vrsti Dianthus caryophyllus roda Dianthus, koji se naveliko uzgaja; |
| --- | --- |

G.

budući da karanfil pripada vrsti Dianthus caryophyllus roda Dianthus, koji se naveliko uzgaja;

| H. | budući da su biljke iz roda Dianthus, uključujući divlje i kultivirane vrste, prilično raznolike s obzirom na područja iz kojih potječu – od juga Rusije do planinskih predjela Grčke i planinskih predjela regije Auvergne u Francuskoj; budući da su biljke roda Dianthus spp. prilagođene hladnijim planinskim predjelima Europe i Azije, a može ih se naći i u obalnim područjima na Sredozemlju; budući da je D. caryophyllus ukrasna biljka koja se u Europi naveliko uzgaja u staklenicima i na otvorenom (npr. u Italiji i Španjolskoj), te je tu i tamo naturalizirana u nekim mediteranskim zemljama, ali čini se da je to ograničeno samo na obalna mediteranska područja Grčke, Italije, Sicilije, Korzike i Sardinije (5); |
| --- | --- |

H.

budući da su biljke iz roda Dianthus, uključujući divlje i kultivirane vrste, prilično raznolike s obzirom na područja iz kojih potječu – od juga Rusije do planinskih predjela Grčke i planinskih predjela regije Auvergne u Francuskoj; budući da su biljke roda Dianthus spp. prilagođene hladnijim planinskim predjelima Europe i Azije, a može ih se naći i u obalnim područjima na Sredozemlju; budući da je D. caryophyllus ukrasna biljka koja se u Europi naveliko uzgaja u staklenicima i na otvorenom (npr. u Italiji i Španjolskoj), te je tu i tamo naturalizirana u nekim mediteranskim zemljama, ali čini se da je to ograničeno samo na obalna mediteranska područja Grčke, Italije, Sicilije, Korzike i Sardinije (5);

| I. | budući da se karanfil najviše uzgaja u Italiji, Španjolskoj i Nizozemskoj, a divlji Dianthus caryophyllus uglavnom se može naći u Francuskoj i Italiji (6); |
| --- | --- |

I.

budući da se karanfil najviše uzgaja u Italiji, Španjolskoj i Nizozemskoj, a divlji Dianthus caryophyllus uglavnom se može naći u Francuskoj i Italiji (6);

| J. | budući da je Cipar uložio prigovor na navedenu prijavu i da se EFSA-ino povjerenstvo za GMO složilo s Ciprom u tome da se ne može isključiti mogućnost da će pojedinci razmnožavati karanfil SHD-27531-4, na primjer zakorjenjivanjem; budući da EFSA smatra da bi se prerezane stabljike s vegetativnim pupovima moglo razmnožavati zakorjenjivanjem ili mikrorazmnožavanjem te bi ih se moglo uvesti u okoliš (primjerice u vrtove); |
| --- | --- |

J.

budući da je Cipar uložio prigovor na navedenu prijavu i da se EFSA-ino povjerenstvo za GMO složilo s Ciprom u tome da se ne može isključiti mogućnost da će pojedinci razmnožavati karanfil SHD-27531-4, na primjer zakorjenjivanjem; budući da EFSA smatra da bi se prerezane stabljike s vegetativnim pupovima moglo razmnožavati zakorjenjivanjem ili mikrorazmnožavanjem te bi ih se moglo uvesti u okoliš (primjerice u vrtove);

| K. | budući da se unakrsno oprašivanje biljaka roda Dianthus spp. u prirodi odvija uz pomoć kukaca oprašivača, osobito kukaca reda Lepidoptera, koji imaju dovoljno dugačko rilce kojim mogu doprijeti do nektarija na dnu cvijeta; budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO smatra da se moguće širenje peludi genetski modificiranog karanfila SHD-27531-4 preko kukaca reda Lepidoptera na divlje vrste roda Dianthus ne može isključiti; |
| --- | --- |

K.

budući da se unakrsno oprašivanje biljaka roda Dianthus spp. u prirodi odvija uz pomoć kukaca oprašivača, osobito kukaca reda Lepidoptera, koji imaju dovoljno dugačko rilce kojim mogu doprijeti do nektarija na dnu cvijeta; budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO smatra da se moguće širenje peludi genetski modificiranog karanfila SHD-27531-4 preko kukaca reda Lepidoptera na divlje vrste roda Dianthus ne može isključiti;

| L. | budući da će genetski modificiran Dianthus caryophyllus L. linije SHD-27531-4, nakon što izgubi svoju ukrasnu vrijednost, postati otpad koji bi prema načelima kružnog gospodarstva mogao biti obrađen kompostiranjem te budući da EFSA nije analizirala kakav bi utjecaj to imalo na okoliš; |
| --- | --- |

L.

budući da će genetski modificiran Dianthus caryophyllus L. linije SHD-27531-4, nakon što izgubi svoju ukrasnu vrijednost, postati otpad koji bi prema načelima kružnog gospodarstva mogao biti obrađen kompostiranjem te budući da EFSA nije analizirala kakav bi utjecaj to imalo na okoliš;

| M. | budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO smatra da karanfil SHD-27531-4, u slučaju da završi u okolišu putem vitalnog sjemena, peludi ili zakorjenjivanjem, ne bi pokazivao naprednu sposobnost opstanka, osim u slučaju izloženosti herbicidima na osnovi sulfonilureje; |
| --- | --- |

M.

budući da EFSA-ino povjerenstvo za GMO smatra da karanfil SHD-27531-4, u slučaju da završi u okolišu putem vitalnog sjemena, peludi ili zakorjenjivanjem, ne bi pokazivao naprednu sposobnost opstanka, osim u slučaju izloženosti herbicidima na osnovi sulfonilureje;

| N. | budući da genetski modificirani karanfil ima gen SuRB (als) koji kodira za mutirani protein acetolaktat sintaza (ALS) dobiven iz Nicotiana tabacum koji uzrokuje toleranciju na sulfonilureju; |
| --- | --- |

N.

budući da genetski modificirani karanfil ima gen SuRB (als) koji kodira za mutirani protein acetolaktat sintaza (ALS) dobiven iz Nicotiana tabacum koji uzrokuje toleranciju na sulfonilureju;

| O. | budući da su prema organizaciji PAN UK „neki herbicidi, kao što su sulfonilureje, sulfonamidi i imidazolinoni, iznimno toksični za biljke i u vrlo malim dozama. Herbicidi na osnovi sulfonilureje zamijenili su druge herbicide koji su toksičniji za životinje. Stručnjaci upozoravaju da bi široka upotreba sulfonilureja, mogla imati poguban utjecaj na produktivnost neciljanih usjeva i na sastav prirodnih biljnih zajednica te na prehrambene lance divljih vrsta’” (7); |
| --- | --- |

O.

budući da su prema organizaciji PAN UK „neki herbicidi, kao što su sulfonilureje, sulfonamidi i imidazolinoni, iznimno toksični za biljke i u vrlo malim dozama. Herbicidi na osnovi sulfonilureje zamijenili su druge herbicide koji su toksičniji za životinje. Stručnjaci upozoravaju da bi široka upotreba sulfonilureja, mogla imati poguban utjecaj na produktivnost neciljanih usjeva i na sastav prirodnih biljnih zajednica te na prehrambene lance divljih vrsta’” (7);

| P. | budući da se derivati sulfonilureje često koriste kao druga linija liječenja za dijabetes tip 2 te ih se povezuje s povišenim rizikom pojave kardiovaskularnih problema u usporedbi s drugim antidijabeticima (8); |
| --- | --- |

P.

budući da se derivati sulfonilureje često koriste kao druga linija liječenja za dijabetes tip 2 te ih se povezuje s povišenim rizikom pojave kardiovaskularnih problema u usporedbi s drugim antidijabeticima (8);

| Q. | budući da će se stvaranjem tržišta za biljke otporne na sulfonilureju potaknuti globalna upotreba tog antidijabetika kao herbicida; |
| --- | --- |

Q.

budući da će se stvaranjem tržišta za biljke otporne na sulfonilureju potaknuti globalna upotreba tog antidijabetika kao herbicida;

| R. | budući da upotreba određenog lijeka u svrhu koja ne spada u područje javnog zdravlja i koja vodi do nekontroliranog širenja tog lijeka u ekosustavu može imati poguban globalni utjecaj na biološku raznolikost i prouzročiti kemijsku kontaminaciju vode za piće; |
| --- | --- |

R.

budući da upotreba određenog lijeka u svrhu koja ne spada u područje javnog zdravlja i koja vodi do nekontroliranog širenja tog lijeka u ekosustavu može imati poguban globalni utjecaj na biološku raznolikost i prouzročiti kemijsku kontaminaciju vode za piće;

| 1. | smatra da se nacrtom provedbene odluke Komisije ne ispunjava cilj zaštite zdravlja i okoliša utvrđen Direktivom 2001/18/EZ i da se stoga prekoračuju provedbene ovlasti utvrđene tom Direktivom; |
| --- | --- |

1.

smatra da se nacrtom provedbene odluke Komisije ne ispunjava cilj zaštite zdravlja i okoliša utvrđen Direktivom 2001/18/EZ i da se stoga prekoračuju provedbene ovlasti utvrđene tom Direktivom;

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Povjerenstvo za GMO (EFSA-ino povjerenstvo za genetski modificirane organizme), 2015., Znanstveno mišljenje o prijavi na temelju dijela C (referentna oznaka C/NL/13/01), koju je dostavio Suntory Holdings Limited, za uvoz, distribuciju i maloprodaju rezanog cvijeća karanfila SHD-27531-4 s modificiranom bojom latica za ukrasne svrhe. EFSA Journal 2015; 13(12):4358, 19. str. (doi:10.2903/j.efsa.2015.4358).

(4)  Povjerenstvo za GMO (EFSA-ino povjerenstvo za genetski modificirane organizme), 2014., Znanstveno mišljenje o prigovoru države članice na prijavu (referentna oznaka C/NL/13/01), koju je dostavio Suntory Holdings Limited, za stavljanje na tržište genetski modificiranog karanfila linije SHD-27531-4 s modificiranom bojom, za uvoz rezanog cvijeća u ukrasne svrhe, na temelju dijela C Direktive 2001/18/EZ. EFSA Journal 2014; 12(11):3878, 9. str. (doi:10.2903/j.efsa.2014.3878).

(5)  Tutin et al., 1993.

(6)  http://gmoinfo.jrc.ec.europa.eu/csnifs/C-NL-13-01.pdf

(7)  http://www.pan-uk.org/pestnews/Issue/pn88/PN88_p4-7.pdf

(8)  http://thelancet.com/journals/landia/article/PIIS2213-8587(14)70213-X/fulltext

---

Četvrtak, 9. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/114

---

P8_TA(2016)0274

Kambodža

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Kambodži (2016/2753(RSP))

(2018/C 086/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži, posebno one od 26. studenoga 2015. o političkoj situaciji u Kambodži (1), od 9. srpnja 2015. o nacrtima zakona o nevladinim organizacijama i sindikatima u Kambodži (2) i od 16. siječnja 2014. o položaju branitelja prava i oporbenih aktivista u Kambodži i Laosu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kambodži, posebno one od 26. studenoga 2015. o političkoj situaciji u Kambodži (1), od 9. srpnja 2015. o nacrtima zakona o nevladinim organizacijama i sindikatima u Kambodži (2) i od 16. siječnja 2014. o položaju branitelja prava i oporbenih aktivista u Kambodži i Laosu (3),

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 30. svibnja 2016. o političkoj situaciji u Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 30. svibnja 2016. o političkoj situaciji u Kambodži,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Kambodži od 20. kolovoza 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebne izvjestiteljice UN-a o stanju ljudskih prava u Kambodži od 20. kolovoza 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o Kambodži od 2. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava o Kambodži od 2. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 27. travnja 2015. o drugom periodičkom izvješću o Kambodži, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za ljudska prava od 27. travnja 2015. o drugom periodičkom izvješću o Kambodži,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava iz 2008. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o braniteljima ljudskih prava iz 2008. godine,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europske zajednice i Kraljevine Kambodže iz 1997. godine,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju koju je 8. ožujka 1999. usvojila Opća skupština UN-a o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju koju je 8. ožujka 1999. usvojila Opća skupština UN-a o pravu i odgovornosti pojedinaca, skupina i društvenih tijela da promiču i štite univerzalno priznata ljudska prava i temeljne slobode,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a od 1. travnja 2016. kojom je pozvala Kambodžu na jačanje zaštite prava žena i autohtonog stanovništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a od 1. travnja 2016. kojom je pozvala Kambodžu na jačanje zaštite prava žena i autohtonog stanovništva,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu organizacija civilnog društva od 2. svibnja 2016. kojom se osuđuje podizanje optužbi protiv branitelja ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu organizacija civilnog društva od 2. svibnja 2016. kojom se osuđuje podizanje optužbi protiv branitelja ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje,

| — | uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41. kojim se propisuju pravo i sloboda izražavanja i udruživanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Kambodže, a posebno njegov članak 41. kojim se propisuju pravo i sloboda izražavanja i udruživanja, članak 35. o pravu na sudjelovanje u političkom životu i članak 80. o zastupničkom imunitetu,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se proteklih mjeseci bilježi stalan porast broja uhićenja članova političke oporbe, aktivista za ljudska prava i predstavnika civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da se proteklih mjeseci bilježi stalan porast broja uhićenja članova političke oporbe, aktivista za ljudska prava i predstavnika civilnog društva;

| B. | budući da je premijer Hun Sen na vlasti više od 30 godina; budući da je Sam Rainsy, predsjednik vodeće oporbene stranke CNRP, i dalje u samonametnutom egzilu zbog prethodnih progona uzrokovanih izmišljenim politički motiviranim optužbama, a da je vršitelj dužnosti predsjednika CNRP-a Kem Sokha pod istragom; budući da je 22. travnja 2016. tužitelj Suda u Phnom Penhu najavio da će se predsjedniku CNRP-a Samu Rainsyju suditi u odsutnosti za dodatne politički motivirane optužbe i da će suđenje započeti 28. srpnja 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je premijer Hun Sen na vlasti više od 30 godina; budući da je Sam Rainsy, predsjednik vodeće oporbene stranke CNRP, i dalje u samonametnutom egzilu zbog prethodnih progona uzrokovanih izmišljenim politički motiviranim optužbama, a da je vršitelj dužnosti predsjednika CNRP-a Kem Sokha pod istragom; budući da je 22. travnja 2016. tužitelj Suda u Phnom Penhu najavio da će se predsjedniku CNRP-a Samu Rainsyju suditi u odsutnosti za dodatne politički motivirane optužbe i da će suđenje započeti 28. srpnja 2016.;

| C. | budući da je Sud 20. studenoga 2015. Samu Rainsyju uputio poziv radi ispitivanja u vezi sa sadržajem koji je na njegovoj javnoj stranici na Facebooku objavio oporbeni senator Hong Sok Hour, koji je od kolovoza 2015. u pritvoru pod optužbom za krivotvorenje i poticanje nakon što je na stranici na Facebooku Sama Rainsyja objavio videosnimku s navodno lažnim dokumentom povezanim sa sporazumom o granici s Vijetnamom iz 1979. godine; |
| --- | --- |

C.

budući da je Sud 20. studenoga 2015. Samu Rainsyju uputio poziv radi ispitivanja u vezi sa sadržajem koji je na njegovoj javnoj stranici na Facebooku objavio oporbeni senator Hong Sok Hour, koji je od kolovoza 2015. u pritvoru pod optužbom za krivotvorenje i poticanje nakon što je na stranici na Facebooku Sama Rainsyja objavio videosnimku s navodno lažnim dokumentom povezanim sa sporazumom o granici s Vijetnamom iz 1979. godine;

| D. | budući da je Općinski sud u Phnom Penhu 3. svibnja 2016. uputio poziv Kemu Sokhi u vezi s optužbom za kazneno djelo klevete, kao i zastupnicima Pinu Ratani i Toku Vanchanu, bez obzira na to što oni uživaju zastupnički imunitet; |
| --- | --- |

D.

budući da je Općinski sud u Phnom Penhu 3. svibnja 2016. uputio poziv Kemu Sokhi u vezi s optužbom za kazneno djelo klevete, kao i zastupnicima Pinu Ratani i Toku Vanchanu, bez obzira na to što oni uživaju zastupnički imunitet;

| E. | budući da je 12. svibnja 2016. poziv upućen i poznatom političkom analitičaru Ouu Viraku zbog optužbe za klevetu nakon što je on iznio svoje mišljenje o slučaju Kema Sokhe; |
| --- | --- |

E.

budući da je 12. svibnja 2016. poziv upućen i poznatom političkom analitičaru Ouu Viraku zbog optužbe za klevetu nakon što je on iznio svoje mišljenje o slučaju Kema Sokhe;

| F. | budući da su 2. svibnja 2016. podignute politički motivirane optužbe protiv Nyja Sokhe, Naya Vande i Yija Soksana (trojice viših odvjetnika za ljudska prava iz Kambodžanske udruge za ljudska prava i razvoj (ADHOC)), bivšeg službenika ADHOC-a Nyja Chakrye, koji je zamjenik glavnog tajnika kambodžanskog Državnog izbornog povjerenstva (NEC), te Soena Sallyja, službenika Ureda UN-a visokog povjerenika za ljudska prava (UN OHCHR), te budući da bi oni mogli biti kažnjeni kaznom zatvora u trajanju do 10 godina; |
| --- | --- |

F.

budući da su 2. svibnja 2016. podignute politički motivirane optužbe protiv Nyja Sokhe, Naya Vande i Yija Soksana (trojice viših odvjetnika za ljudska prava iz Kambodžanske udruge za ljudska prava i razvoj (ADHOC)), bivšeg službenika ADHOC-a Nyja Chakrye, koji je zamjenik glavnog tajnika kambodžanskog Državnog izbornog povjerenstva (NEC), te Soena Sallyja, službenika Ureda UN-a visokog povjerenika za ljudska prava (UN OHCHR), te budući da bi oni mogli biti kažnjeni kaznom zatvora u trajanju do 10 godina;

| G. | budući da je oporbenom zastupniku u Narodnoj skupštini Umu Samu Anu ukinut zastupnički imunitet i da je 11. travnja 2016. uhićen na osnovi izmišljene optužbe za „poticanje izazivanja kaosa u društvu” zbog njegovih nenasilnih pogleda na odnose Kambodže i Vijetnama; budući da ga je zatim Protuteroristička policija zadržala, a onda je protiv njega podignuta optužnica i zadržan je u pritvoru pod navedenim optužbama; |
| --- | --- |

G.

budući da je oporbenom zastupniku u Narodnoj skupštini Umu Samu Anu ukinut zastupnički imunitet i da je 11. travnja 2016. uhićen na osnovi izmišljene optužbe za „poticanje izazivanja kaosa u društvu” zbog njegovih nenasilnih pogleda na odnose Kambodže i Vijetnama; budući da ga je zatim Protuteroristička policija zadržala, a onda je protiv njega podignuta optužnica i zadržan je u pritvoru pod navedenim optužbama;

| H. | budući da je Sud u Phnom Penhu 26. travnja 2016. podigao optužnicu protiv Ronga Chhuna, bivšeg sindikalnog vođe koji je trenutačno član NEC-a, na temelju izmišljenih politički motiviranih optužbi za poticanje na nasilje koje je uzrokovalo suzbijanje radničkih štrajkova od strane Vladinih sigurnosnih snaga krajem prosinca 2013. i početkom siječnja 2014.; budući da se trebaju održati dva važna izborna ciklusa (općinski izbori 2017. i parlamentarni izbori 2018. godine) pa Vlada koristi pritisak na NEC kako bi utjecala na te izbore; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud u Phnom Penhu 26. travnja 2016. podigao optužnicu protiv Ronga Chhuna, bivšeg sindikalnog vođe koji je trenutačno član NEC-a, na temelju izmišljenih politički motiviranih optužbi za poticanje na nasilje koje je uzrokovalo suzbijanje radničkih štrajkova od strane Vladinih sigurnosnih snaga krajem prosinca 2013. i početkom siječnja 2014.; budući da se trebaju održati dva važna izborna ciklusa (općinski izbori 2017. i parlamentarni izbori 2018. godine) pa Vlada koristi pritisak na NEC kako bi utjecala na te izbore;

| I. | budući da je 9. svibnja 2016. uhićeno osam ljudi koji su mirno prosvjedovali protiv uhićenja službenika ADHOC-a, između ostalih i Ee Sarom, direktor nevladine organizacije Sahmakun Teang Tnaut, zamjenik direktora nevladine organizacije LICADHO Thav Khimsan, kao i savjetnici LICADHO-a iz Švedske i Njemačke, te da su oni ubrzo nakon toga oslobođeni; budući da se to isto 16. svibnja 2016. dogodilo petorici mirnih prosvjednika; |
| --- | --- |

I.

budući da je 9. svibnja 2016. uhićeno osam ljudi koji su mirno prosvjedovali protiv uhićenja službenika ADHOC-a, između ostalih i Ee Sarom, direktor nevladine organizacije Sahmakun Teang Tnaut, zamjenik direktora nevladine organizacije LICADHO Thav Khimsan, kao i savjetnici LICADHO-a iz Švedske i Njemačke, te da su oni ubrzo nakon toga oslobođeni; budući da se to isto 16. svibnja 2016. dogodilo petorici mirnih prosvjednika;

| J. | budući da je Europska unija najvažniji partner Kambodže kada je riječ o razvojnoj pomoći i da je za razdoblje 2014. – 2020. predviđena dodjela novih sredstava u iznosu od 410 milijuna EUR; budući da EU podupire niz inicijativa za ljudska prava koje provode kambodžanske nevladine organizacije i druge organizacije civilnog društva; budući da je Kambodža u velikoj mjeri ovisna o razvojnoj pomoći; |
| --- | --- |

J.

budući da je Europska unija najvažniji partner Kambodže kada je riječ o razvojnoj pomoći i da je za razdoblje 2014. – 2020. predviđena dodjela novih sredstava u iznosu od 410 milijuna EUR; budući da EU podupire niz inicijativa za ljudska prava koje provode kambodžanske nevladine organizacije i druge organizacije civilnog društva; budući da je Kambodža u velikoj mjeri ovisna o razvojnoj pomoći;

| K. | budući da je 26. listopada 2015. skupina provladinih prosvjednika u Phnom Penhu divljački napala dvojicu oporbenih parlamentarnih zastupnika CNRP-a, Nhaya Chamrouena i Konga Sakpheu, i ugrozila sigurnost privatne rezidencije prvog potpredsjednika Narodne skupštine; budući da su policija i druge državne snage sigurnosti navodno samo promatrale nesmetano odvijanje napada; budući da su u vezi s tim napadima provedena neka uhićenja, ali da su nevladine organizacije za ljudska prava u Kambodži izrazile zabrinutost da su stvarni napadači još uvijek na slobodi; |
| --- | --- |

K.

budući da je 26. listopada 2015. skupina provladinih prosvjednika u Phnom Penhu divljački napala dvojicu oporbenih parlamentarnih zastupnika CNRP-a, Nhaya Chamrouena i Konga Sakpheu, i ugrozila sigurnost privatne rezidencije prvog potpredsjednika Narodne skupštine; budući da su policija i druge državne snage sigurnosti navodno samo promatrale nesmetano odvijanje napada; budući da su u vezi s tim napadima provedena neka uhićenja, ali da su nevladine organizacije za ljudska prava u Kambodži izrazile zabrinutost da su stvarni napadači još uvijek na slobodi;

| L. | budući da su, unatoč glasnim kritikama civilnog društva i međunarodne zajednice, proglašavanjem Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama državne vlasti dobile arbitrarne ovlasti da zatvore i spriječe osnivanje organizacija za obranu ljudskih prava te da su već započele s otežavanjem rada na području obrane ljudskih prava u Kambodži i ograničavanjem djelovanja civilnog društva; |
| --- | --- |

L.

budući da su, unatoč glasnim kritikama civilnog društva i međunarodne zajednice, proglašavanjem Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama državne vlasti dobile arbitrarne ovlasti da zatvore i spriječe osnivanje organizacija za obranu ljudskih prava te da su već započele s otežavanjem rada na području obrane ljudskih prava u Kambodži i ograničavanjem djelovanja civilnog društva;

| M. | budući da vlasti nakon donošenja Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama 2015. godine odbijaju davanje dozvola za organizaciju velikih događaja potpore pod vodstvom nevladinih organizacija te budući da su proteklih mjeseci održana događanja povezana s Međunarodnim danom staništa, Međunarodnim danom ljudskih prava, Međunarodnim danom žena i Međunarodnim praznikom rada u različitoj mjeri ometale policijske snage i drugi prosvjednici; |
| --- | --- |

M.

budući da vlasti nakon donošenja Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama 2015. godine odbijaju davanje dozvola za organizaciju velikih događaja potpore pod vodstvom nevladinih organizacija te budući da su proteklih mjeseci održana događanja povezana s Međunarodnim danom staništa, Međunarodnim danom ljudskih prava, Međunarodnim danom žena i Međunarodnim praznikom rada u različitoj mjeri ometale policijske snage i drugi prosvjednici;

| N. | budući da je kambodžanski Senat 12. travnja 2016. donio Zakon o sindikatima kojim su uvedena ograničenja na pravo radnika na udruživanje, a tijelima vlasti dane arbitrarne ovlasti u suzbijanju ostvarivanja tog sindikalnog prava; |
| --- | --- |

N.

budući da je kambodžanski Senat 12. travnja 2016. donio Zakon o sindikatima kojim su uvedena ograničenja na pravo radnika na udruživanje, a tijelima vlasti dane arbitrarne ovlasti u suzbijanju ostvarivanja tog sindikalnog prava;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja političke klime za oporbu i aktiviste u području ljudskih prava u Kambodži te osuđuje svako nasilje, politički motivirane optužbe, samovoljno pritvaranje, ispitivanje, kažnjavanje tih pojedinaca i osuđujuće presude koje su im izrečene; |
| --- | --- |

1.

izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja političke klime za oporbu i aktiviste u području ljudskih prava u Kambodži te osuđuje svako nasilje, politički motivirane optužbe, samovoljno pritvaranje, ispitivanje, kažnjavanje tih pojedinaca i osuđujuće presude koje su im izrečene;

| 2. | žali zbog povećanja politički motiviranih optužbi i sudskog zlostavljanja branitelja ljudskih prava i aktivista, a posebno zbog politički motiviranih optužbi, kazni i osuđujućih presuda povezanih s legitimnim radom aktivista, političkih kritičara i branitelja ljudskih prava u Kambodži; |
| --- | --- |

2.

žali zbog povećanja politički motiviranih optužbi i sudskog zlostavljanja branitelja ljudskih prava i aktivista, a posebno zbog politički motiviranih optužbi, kazni i osuđujućih presuda povezanih s legitimnim radom aktivista, političkih kritičara i branitelja ljudskih prava u Kambodži;

| 3. | poziva kambodžanske vlasti da povuku nalog za uhićenje i odbace sve optužbe protiv oporbenog vođe Sama Rainsyja i zastupnika CNRP-a u Narodnoj skupštini i Senatu, što podrazumijeva i senatora Honga Soka Houra; poziva na trenutačno puštanje na slobodu petorice branitelja ljudskih prava koji se još uvijek nalaze u preventivnom pritvoru, točnije Nyja Sokhe, Naya Vande, Yija Soksana, Lim Mony i Nyja Chakre, na to da se tim političarima, aktivistima i braniteljima ljudskih prava dozvoli slobodan rad bez straha od uhićenja ili progona te da se prekine politička upotreba sudova za progon ljudi zbog politički motiviranih i izmišljenih optužbi; poziva Narodnu skupštinu da Samu Rainsyju, Umu Samu Anu i Hongu Soku Houru smjesta vrati zastupničko mjesto i obnovi njihov zastupnički imunitet; |
| --- | --- |

3.

poziva kambodžanske vlasti da povuku nalog za uhićenje i odbace sve optužbe protiv oporbenog vođe Sama Rainsyja i zastupnika CNRP-a u Narodnoj skupštini i Senatu, što podrazumijeva i senatora Honga Soka Houra; poziva na trenutačno puštanje na slobodu petorice branitelja ljudskih prava koji se još uvijek nalaze u preventivnom pritvoru, točnije Nyja Sokhe, Naya Vande, Yija Soksana, Lim Mony i Nyja Chakre, na to da se tim političarima, aktivistima i braniteljima ljudskih prava dozvoli slobodan rad bez straha od uhićenja ili progona te da se prekine politička upotreba sudova za progon ljudi zbog politički motiviranih i izmišljenih optužbi; poziva Narodnu skupštinu da Samu Rainsyju, Umu Samu Anu i Hongu Soku Houru smjesta vrati zastupničko mjesto i obnovi njihov zastupnički imunitet;

| 4. | poziva kambodžanske vlasti da odbace sve politički motivirane optužbe i obustave ostale kaznene postupke protiv ADHOC-a i drugih kambodžanskih branitelja ljudskih prava, da prekinu sa svim prijetnjama da će primijeniti represivne odredbe iz Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama kao i sa svim ostalim pokušajima zastrašivanja i zlostavljanja branitelja ljudskih prava i domaćih i međunarodnih organizacija, te da odmah i bezuvjetno oslobode sve koji su lišeni slobode na osnovi politički motiviranih i izmišljenih optužbi; |
| --- | --- |

4.

poziva kambodžanske vlasti da odbace sve politički motivirane optužbe i obustave ostale kaznene postupke protiv ADHOC-a i drugih kambodžanskih branitelja ljudskih prava, da prekinu sa svim prijetnjama da će primijeniti represivne odredbe iz Zakona o udrugama i nevladinim organizacijama kao i sa svim ostalim pokušajima zastrašivanja i zlostavljanja branitelja ljudskih prava i domaćih i međunarodnih organizacija, te da odmah i bezuvjetno oslobode sve koji su lišeni slobode na osnovi politički motiviranih i izmišljenih optužbi;

| 5. | poziva Vladu Kambodže da prizna legitimnu i korisnu ulogu koju za doprinos općem gospodarskom i političkom razvoju Kambodže imaju civilno društvo, sindikati i politička oporba; |
| --- | --- |

5.

poziva Vladu Kambodže da prizna legitimnu i korisnu ulogu koju za doprinos općem gospodarskom i političkom razvoju Kambodže imaju civilno društvo, sindikati i politička oporba;

| 6. | potiče Vladu da uloži napore u jačanje demokracije i vladavine prava te da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, što podrazumijeva potpuno pridržavanje ustavnih odredbi koje se odnose na pluralizam i slobodu udruživanja i izražavanja; |
| --- | --- |

6.

potiče Vladu da uloži napore u jačanje demokracije i vladavine prava te da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, što podrazumijeva potpuno pridržavanje ustavnih odredbi koje se odnose na pluralizam i slobodu udruživanja i izražavanja;

| 7. | podsjeća da je sigurno okruženje demokratskog dijaloga ključno za političku stabilnost, demokraciju i miroljubivo društvo u zemlji te apelira na Vladu da poduzme sve potrebne mjere kako bi zajamčila sigurnost svim demokratski izabranim predstavnicima Kambodže, neovisno o njihovoj političkoj pripadnosti; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da je sigurno okruženje demokratskog dijaloga ključno za političku stabilnost, demokraciju i miroljubivo društvo u zemlji te apelira na Vladu da poduzme sve potrebne mjere kako bi zajamčila sigurnost svim demokratski izabranim predstavnicima Kambodže, neovisno o njihovoj političkoj pripadnosti;

| 8. | pozdravlja reformu NEC-a izmjenom Ustava, na temelju sporazuma iz srpnja 2014. između Kambodžanske narodne stranke (CPP) i CNRP-a o izbornim reformama; ističe činjenicu da se NEC sada sastoji od četiri predstavnika CPP-a, četiri predstavnika CNRP-a i jednog predstavnika civilnog društva; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja reformu NEC-a izmjenom Ustava, na temelju sporazuma iz srpnja 2014. između Kambodžanske narodne stranke (CPP) i CNRP-a o izbornim reformama; ističe činjenicu da se NEC sada sastoji od četiri predstavnika CPP-a, četiri predstavnika CNRP-a i jednog predstavnika civilnog društva;

| 9. | poziva Vladu da se pobrine za provedbu cjelovitih i nepristranih istraga, uz sudjelovanje Ujedinjenih naroda, koje će rezultirati podizanjem optužnica protiv svih odgovornih za nedavni divljački napad na dva zastupnika CNRP-a u Narodnoj skupštini koji su počinili pripadnici oružanih snaga i za prekomjernu upotrebu vojne i policijske sile za gušenje prosvjeda, štrajkova i socijalnih nemira; |
| --- | --- |

9.

poziva Vladu da se pobrine za provedbu cjelovitih i nepristranih istraga, uz sudjelovanje Ujedinjenih naroda, koje će rezultirati podizanjem optužnica protiv svih odgovornih za nedavni divljački napad na dva zastupnika CNRP-a u Narodnoj skupštini koji su počinili pripadnici oružanih snaga i za prekomjernu upotrebu vojne i policijske sile za gušenje prosvjeda, štrajkova i socijalnih nemira;

| 10. | poziva kambodžanske vlasti da odbace sve optužbe protiv bivšeg sindikalnog vođe i člana NEC-a Ronga Chhuna; |
| --- | --- |

10.

poziva kambodžanske vlasti da odbace sve optužbe protiv bivšeg sindikalnog vođe i člana NEC-a Ronga Chhuna;

| 11. | poziva države članice, potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da uspostave jasna mjerila za predstojeće izbore u Kambodži u skladu s međunarodnim pravom o slobodi izražavanja, udruživanja i okupljanja te da ta mjerila javno objave kambodžanskim vlastima i oporbi; poziva ESVD da iznos financijske pomoći EU-a učini ovisnim o poboljšanju stanja ljudskih prava u zemlji; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da uspostave jasna mjerila za predstojeće izbore u Kambodži u skladu s međunarodnim pravom o slobodi izražavanja, udruživanja i okupljanja te da ta mjerila javno objave kambodžanskim vlastima i oporbi; poziva ESVD da iznos financijske pomoći EU-a učini ovisnim o poboljšanju stanja ljudskih prava u zemlji;

| 12. | izražava zabrinutost zbog novog Zakona o sindikatima; poziva Vladu da izvan snage stavi Zakon o sindikatima, Zakon o udrugama i nevladinim organizacijama i slične zakone kojima se ograničavaju temeljne slobode i koji su prijetnja ostvarivanju ljudskih prava; potiče Vladu da se pobrine za to da cjelokupno zakonodavstvo relevantno za ljudska prava bude u skladu s Ustavom Kambodže i međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

12.

izražava zabrinutost zbog novog Zakona o sindikatima; poziva Vladu da izvan snage stavi Zakon o sindikatima, Zakon o udrugama i nevladinim organizacijama i slične zakone kojima se ograničavaju temeljne slobode i koji su prijetnja ostvarivanju ljudskih prava; potiče Vladu da se pobrine za to da cjelokupno zakonodavstvo relevantno za ljudska prava bude u skladu s Ustavom Kambodže i međunarodnim standardima;

| 13. | potiče Vladu Kambodže da prekine sva prisilna iseljavanja i prisvajanje zemljišta te da se pobrine da se sva iseljavanja u potpunosti provode u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

13.

potiče Vladu Kambodže da prekine sva prisilna iseljavanja i prisvajanje zemljišta te da se pobrine da se sva iseljavanja u potpunosti provode u skladu s međunarodnim standardima;

| 14. | ističe važnost Misije EU-a za promatranje izbora i njezina doprinosa poštenim i slobodnim izborima; poziva NEC i relevantna tijela vlasti da se pobrinu za to da svi birači koji imaju pravo glasa, uključujući radnike migrante i zatvorenike, imaju mogućnost registracije za izbore, da za to imaju dovoljno vremena te da to pravo iskoriste; |
| --- | --- |

14.

ističe važnost Misije EU-a za promatranje izbora i njezina doprinosa poštenim i slobodnim izborima; poziva NEC i relevantna tijela vlasti da se pobrinu za to da svi birači koji imaju pravo glasa, uključujući radnike migrante i zatvorenike, imaju mogućnost registracije za izbore, da za to imaju dovoljno vremena te da to pravo iskoriste;

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te Vladi i Narodnoj skupštini Kambodže. |
| --- | --- |

15.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica te Vladi i Narodnoj skupštini Kambodže.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0413.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0277.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0044.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/118

---

P8_TA(2016)0275

Tadžikistan, stanje zatvorenika savjesti

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Tadžikistanu: situacija u vezi sa zatvorenicima savjesti (2016/2754(RSP))

(2018/C 086/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 7., 8. i 9. Opće deklaracije o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 7., 8. i 9. Opće deklaracije o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2009. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Tadžikistana s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2009. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Tadžikistana s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o provedbi strategije EU-a za središnju Aziju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o provedbi strategije EU-a za središnju Aziju (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za središnju Aziju od 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o strategiji EU-a za središnju Aziju od 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za središnju Aziju (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o provedbi i preispitivanju strategije EU-a za središnju Aziju (3),

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a od 18. veljače 2016. upućenu Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o kaznenom postupku pokrenutom u Tadžikistanu protiv Stranke islamskog preporoda Tadžikistana; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a od 18. veljače 2016. upućenu Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS) o kaznenom postupku pokrenutom u Tadžikistanu protiv Stranke islamskog preporoda Tadžikistana;

| — | uzimajući u obzir zaključke donesene nakon posjeta posebnog predstavnika EU-a za središnju Aziju Tadžikistanu održanog 18. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke donesene nakon posjeta posebnog predstavnika EU-a za središnju Aziju Tadžikistanu održanog 18. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 3. lipnja 2016. o doživotnoj kazni zatvora koju je tadžikistanski Vrhovni sud izrekao potpredsjednicima Stranke islamskog preporoda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 3. lipnja 2016. o doživotnoj kazni zatvora koju je tadžikistanski Vrhovni sud izrekao potpredsjednicima Stranke islamskog preporoda,

| — | uzimajući u obzir preliminarna opažanja koja je 9. ožujka 2016. na kraju svojeg posjeta Tadžikistanu iznio posebni izvjestitelj UN-a za pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarna opažanja koja je 9. ožujka 2016. na kraju svojeg posjeta Tadžikistanu iznio posebni izvjestitelj UN-a za pravo na slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir preporuke iz univerzalnog periodičnog pregleda upućene Tadžikistanu na 25. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava 6. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke iz univerzalnog periodičnog pregleda upućene Tadžikistanu na 25. sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava 6. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir godišnje dijaloge o ljudskim pravima koji se vode između EU-a i Tadžikistana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje dijaloge o ljudskim pravima koji se vode između EU-a i Tadžikistana,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. kojim se jamči sloboda izražavanja, sloboda okupljanja, pravo pojedinaca na poštovanje njihova osobnog, privatnog i obiteljskog života i pravo na jednakost te zabranjuje diskriminacija u ostvarivanju tih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. kojim se jamči sloboda izražavanja, sloboda okupljanja, pravo pojedinaca na poštovanje njihova osobnog, privatnog i obiteljskog života i pravo na jednakost te zabranjuje diskriminacija u ostvarivanju tih prava,

| — | uzimajući u obzir Regionalnu konferenciju o sprječavanju mučenja održanu od 27. do 29. svibnja 2014. i Regionalnu konferenciju o ulozi društva u sprječavanju mučenja održanu od 31. svibnja do 2. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalnu konferenciju o sprječavanju mučenja održanu od 27. do 29. svibnja 2014. i Regionalnu konferenciju o ulozi društva u sprječavanju mučenja održanu od 31. svibnja do 2. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir tadžikistanski akcijski plan za provedbu preporuka koje je u kolovozu 2013. izdao Odbor za borbu protiv mučenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tadžikistanski akcijski plan za provedbu preporuka koje je u kolovozu 2013. izdao Odbor za borbu protiv mučenja,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Europski parlament 17. rujna 2009. dao pristanak za Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i Republike Tadžikistana; budući da je Sporazum o partnerstvu i suradnji potpisan 2004. godine i da je stupio na snagu 1. siječnja 2010.; budući da ponajprije u članku 2. Sporazuma stoji da je poštovanje demokratskih načela i temeljnih i ljudskih prava temelj unutarnjih i vanjskih politika stranaka Sporazuma i da predstavlja glavni element tog Sporazuma; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europski parlament 17. rujna 2009. dao pristanak za Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i Republike Tadžikistana; budući da je Sporazum o partnerstvu i suradnji potpisan 2004. godine i da je stupio na snagu 1. siječnja 2010.; budući da ponajprije u članku 2. Sporazuma stoji da je poštovanje demokratskih načela i temeljnih i ljudskih prava temelj unutarnjih i vanjskih politika stranaka Sporazuma i da predstavlja glavni element tog Sporazuma;

| B. | budući da se suradnja između EU-a i Tadžikistana od 1992. proširila na cijeli niz područja, kao što su ljudska prava i demokracija, koja su sâm temelj svakog partnerstva; |
| --- | --- |

B.

budući da se suradnja između EU-a i Tadžikistana od 1992. proširila na cijeli niz područja, kao što su ljudska prava i demokracija, koja su sâm temelj svakog partnerstva;

| C. | budući da je za EU veoma važno poboljšanje političke, gospodarske i sigurnosne suradnje kao i održivog razvoja i mirovne suradnje s područjem središnje Azije uspostavom snažnih i otvorenih odnosa između EU-a i Kazahstana zasnovanih na vladavini prava, demokraciji i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da je za EU veoma važno poboljšanje političke, gospodarske i sigurnosne suradnje kao i održivog razvoja i mirovne suradnje s područjem središnje Azije uspostavom snažnih i otvorenih odnosa između EU-a i Kazahstana zasnovanih na vladavini prava, demokraciji i ljudskim pravima;

| D. | budući da se poznati poduzetnik i kritičar vlade Abubakr Azizhodžaev nalazi u pritvoru od veljače 2016. nakon što se kritički osvrnuo na koruptivne poslovne radnje; budući da je optužen za poticanje na nacionalnu, rasnu, regionalnu ili vjersku mržnju prema čl. 189. tadžikistanskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

D.

budući da se poznati poduzetnik i kritičar vlade Abubakr Azizhodžaev nalazi u pritvoru od veljače 2016. nakon što se kritički osvrnuo na koruptivne poslovne radnje; budući da je optužen za poticanje na nacionalnu, rasnu, regionalnu ili vjersku mržnju prema čl. 189. tadžikistanskog Kaznenog zakona;

| E. | budući da se članove političke oporbe u Tadžikistanu sustavno napada; budući da je u rujnu 2015. zabranjena Stranka islamskog preporoda Tadžikistana nakon što je uspostavljena povezanost te stranke s neuspjelim državnim udarom na početku tog mjeseca pod vodstvom generala Abduhalima Nazarzoda koji je ubijen zajedno sa 37 svojih pristalica; budući da su vlasti već uhitile otprilike 200 članova Stranke islamskog preporoda; |
| --- | --- |

E.

budući da se članove političke oporbe u Tadžikistanu sustavno napada; budući da je u rujnu 2015. zabranjena Stranka islamskog preporoda Tadžikistana nakon što je uspostavljena povezanost te stranke s neuspjelim državnim udarom na početku tog mjeseca pod vodstvom generala Abduhalima Nazarzoda koji je ubijen zajedno sa 37 svojih pristalica; budući da su vlasti već uhitile otprilike 200 članova Stranke islamskog preporoda;

| F. | budući da su u veljači 2016. započela saslušanja na Vrhovnom sudu u predmetima protiv 13 članova Političkog vijeća Stranke islamskog preporoda i još četiri osobe povezane s tom strankom koji su optuženi za djela ekstremizma zbog svoje navodne upletenosti u napade koji su se dogodili u rujnu 2015.; budući da su brojni članovi Stranke islamskog preporoda uhićeni i da se protiv njih vodi kazneni postupak bez jamstva poštenog suđenja; budući da je poduzetnik i poznati član oporbe Zaid Saidov osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 29 godina u kaznenom postupku povezanom s njegovom kandidaturom na predsjedničkim izborima održanima u studenom 2013.; budući da je u ožujku 2015. u Istanbulu ubijen Umarali Kuvatov i da je Maksud Ibragimov, također aktivist, izboden nožem i otet u Rusiji, a zatim vraćen u Tadžikistan i u srpnju 2015. osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 17 godina; |
| --- | --- |

F.

budući da su u veljači 2016. započela saslušanja na Vrhovnom sudu u predmetima protiv 13 članova Političkog vijeća Stranke islamskog preporoda i još četiri osobe povezane s tom strankom koji su optuženi za djela ekstremizma zbog svoje navodne upletenosti u napade koji su se dogodili u rujnu 2015.; budući da su brojni članovi Stranke islamskog preporoda uhićeni i da se protiv njih vodi kazneni postupak bez jamstva poštenog suđenja; budući da je poduzetnik i poznati član oporbe Zaid Saidov osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 29 godina u kaznenom postupku povezanom s njegovom kandidaturom na predsjedničkim izborima održanima u studenom 2013.; budući da je u ožujku 2015. u Istanbulu ubijen Umarali Kuvatov i da je Maksud Ibragimov, također aktivist, izboden nožem i otet u Rusiji, a zatim vraćen u Tadžikistan i u srpnju 2015. osuđen na zatvorsku kaznu u trajanju od 17 godina;

| G. | budući da je 2. lipnja 2016. Vrhovni sud u Dušanbeu osudio potpredsjednike zabranjene Stranke islamskog preporoda Mahmadalija Hajita i Saidumara Husainija na doživotnu kaznu zatvora na temelju optužbi za planiranje pokušaja državnog udara 2015.; budući da je još 11 članova Stranke islamskog preporoda osuđeno na kaznu zatvora; budući da se u zatvoru nalaze i tri člana obitelji čelnika Stranke islamskog preporoda Muhidina Kabirija na temelju optužbi da nisu prijavili neutvrđeno kazneno djelo; budući da sudski postupak nije bio transparentan i da je tijekom njega prekršeno pravo optuženika na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

G.

budući da je 2. lipnja 2016. Vrhovni sud u Dušanbeu osudio potpredsjednike zabranjene Stranke islamskog preporoda Mahmadalija Hajita i Saidumara Husainija na doživotnu kaznu zatvora na temelju optužbi za planiranje pokušaja državnog udara 2015.; budući da je još 11 članova Stranke islamskog preporoda osuđeno na kaznu zatvora; budući da se u zatvoru nalaze i tri člana obitelji čelnika Stranke islamskog preporoda Muhidina Kabirija na temelju optužbi da nisu prijavili neutvrđeno kazneno djelo; budući da sudski postupak nije bio transparentan i da je tijekom njega prekršeno pravo optuženika na pošteno suđenje;

| H. | budući da je nekoliko odvjetnika koji su se prijavili za posao branitelja optuženika iz Stranke islamskog preporoda primilo prijetnje smrću i da su uhićeni, zadržani u pritvoru i lišeni slobode; budući da uhićenja Buzurgmehra Jorova, Nodire Dodajanove, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova, Firuza i Dalera Tabarova predstavljaju razlog za zabrinutost u vezi s poštovanjem međunarodnih standarda u pogledu neovisnosti odvjetnika, zatvorenih suđenja i ograničenog pristupa pravnom zastupanju; budući da su i neki novinari zatvarani, uznemiravani i zastrašivani; budući da se sloboda govora, pristup medijima, politički i ideološki pluralizam, uključujući i u području vjere, moraju priznati u skladu s Ustavom Tadžikistana; |
| --- | --- |

H.

budući da je nekoliko odvjetnika koji su se prijavili za posao branitelja optuženika iz Stranke islamskog preporoda primilo prijetnje smrću i da su uhićeni, zadržani u pritvoru i lišeni slobode; budući da uhićenja Buzurgmehra Jorova, Nodire Dodajanove, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova, Firuza i Dalera Tabarova predstavljaju razlog za zabrinutost u vezi s poštovanjem međunarodnih standarda u pogledu neovisnosti odvjetnika, zatvorenih suđenja i ograničenog pristupa pravnom zastupanju; budući da su i neki novinari zatvarani, uznemiravani i zastrašivani; budući da se sloboda govora, pristup medijima, politički i ideološki pluralizam, uključujući i u području vjere, moraju priznati u skladu s Ustavom Tadžikistana;

| I. | budući da je Zakonom o advokaturi iz 2015. uvedena obveza ponovnog izdavanja odobrenja za rad branitelja odvjetničke komore i da je uveden niz ograničenja u vezi s tim tko se može baviti odvjetništvom, što taj zakon čini pogodnim za moguće uplitanje u neovisnost odvjetničkog rada; |
| --- | --- |

I.

budući da je Zakonom o advokaturi iz 2015. uvedena obveza ponovnog izdavanja odobrenja za rad branitelja odvjetničke komore i da je uveden niz ograničenja u vezi s tim tko se može baviti odvjetništvom, što taj zakon čini pogodnim za moguće uplitanje u neovisnost odvjetničkog rada;

| J. | budući da nedavne izmjene Zakona o javnom udruživanju koje su stupile na snagu 2015. ograničavaju djelovanje civilnog društva jer se njima nameće otkrivanje podataka o izvorima financiranja nevladinih organizacija; |
| --- | --- |

J.

budući da nedavne izmjene Zakona o javnom udruživanju koje su stupile na snagu 2015. ograničavaju djelovanje civilnog društva jer se njima nameće otkrivanje podataka o izvorima financiranja nevladinih organizacija;

| K. | budući da je izaslanstvo Europskog parlamenta za promatranje parlamentarnih izbora u Tadžikistanu u svojoj izjavi od 2. ožujka 2015. istaknulo znatne nedostatke; |
| --- | --- |

K.

budući da je izaslanstvo Europskog parlamenta za promatranje parlamentarnih izbora u Tadžikistanu u svojoj izjavi od 2. ožujka 2015. istaknulo znatne nedostatke;

| L. | budući da tiskovni mediji, internetske stranice, društveni mediji i pružatelji internetskih usluga u Tadžikistanu rade u okruženju punom ograničenja u kojem je autocenzura uobičajena; budući da vlada koristi restriktivno zakonodavstvo i propise o medijima kako bi suzbila neovisno novinarstvo i da često onemogućuje rad internetskih medijskih servisa i mreža društvenih medija; |
| --- | --- |

L.

budući da tiskovni mediji, internetske stranice, društveni mediji i pružatelji internetskih usluga u Tadžikistanu rade u okruženju punom ograničenja u kojem je autocenzura uobičajena; budući da vlada koristi restriktivno zakonodavstvo i propise o medijima kako bi suzbila neovisno novinarstvo i da često onemogućuje rad internetskih medijskih servisa i mreža društvenih medija;

| M. | budući da je UN-ov posebni izvjestitelj za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja u veljači 2015. izrazio zabrinutost zbog kontinuiranog mučenja, zlostavljanja i prakse nekažnjavanja za ta djela u izvješću sastavljenom nakon njegove misije u Tadžikistan u veljači 2014.; |
| --- | --- |

M.

budući da je UN-ov posebni izvjestitelj za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja u veljači 2015. izrazio zabrinutost zbog kontinuiranog mučenja, zlostavljanja i prakse nekažnjavanja za ta djela u izvješću sastavljenom nakon njegove misije u Tadžikistan u veljači 2014.;

| N. | budući da je indeks percepcije korupcije za Tadžikistan i dalje na zabrinjavajuće visokoj razini; |
| --- | --- |

N.

budući da je indeks percepcije korupcije za Tadžikistan i dalje na zabrinjavajuće visokoj razini;

| O. | budući da je Europski instrument za demokraciju i ljudska prava važan alat za financiranje s ciljem podupiranja vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava u toj zemlji i u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

O.

budući da je Europski instrument za demokraciju i ljudska prava važan alat za financiranje s ciljem podupiranja vladavine prava, dobrog upravljanja i ljudskih prava u toj zemlji i u cijeloj regiji;

| P. | budući da je 22. svibnja 2016. u Tadžikistanu održan referendum o ustavnim izmjenama koje sadašnjem predsjedniku Emomaliju Rahmonu omogućuju neograničeno pravo na reizbor; |
| --- | --- |

P.

budući da je 22. svibnja 2016. u Tadžikistanu održan referendum o ustavnim izmjenama koje sadašnjem predsjedniku Emomaliju Rahmonu omogućuju neograničeno pravo na reizbor;

| 1. | poziva na puštanje na slobodu svih onih koji su zatvoreni na temelju politički motiviranih optužbi, među kojima su Abubakr Azizhodžaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, potpredsjednici Stranke islamskog preporoda Mahmadali Hajit i Saidumar Hussaini te još 11 članova stranke; |
| --- | --- |

1.

poziva na puštanje na slobodu svih onih koji su zatvoreni na temelju politički motiviranih optužbi, među kojima su Abubakr Azizhodžaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, potpredsjednici Stranke islamskog preporoda Mahmadali Hajit i Saidumar Hussaini te još 11 članova stranke;

| 2. | poziva tadžikistanske vlasti da ponište presude izrečene braniteljima i odvjetnicima, među kojima su Buzurgmehr Jorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Šuhrat Kudratov te Firuz i Daler Tabarov, i da ih puste na slobodu; |
| --- | --- |

2.

poziva tadžikistanske vlasti da ponište presude izrečene braniteljima i odvjetnicima, među kojima su Buzurgmehr Jorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Šuhrat Kudratov te Firuz i Daler Tabarov, i da ih puste na slobodu;

| 3. | naglašava važnost odnosa između EU-a i Tadžikistana i jačanja suradnje u svim područjima; ističe interes EU-a za održive odnose s Tadžikistanom u smislu političke i gospodarske suradnje; naglašava da su politički i gospodarski odnosi s EU-om duboko povezani s idejom o zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao što je predviđeno Sporazumom o partnerstvu i suradnji; |
| --- | --- |

3.

naglašava važnost odnosa između EU-a i Tadžikistana i jačanja suradnje u svim područjima; ističe interes EU-a za održive odnose s Tadžikistanom u smislu političke i gospodarske suradnje; naglašava da su politički i gospodarski odnosi s EU-om duboko povezani s idejom o zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao što je predviđeno Sporazumom o partnerstvu i suradnji;

| 4. | duboko je zabrinut zbog povećanja broja pritvorenih i uhićenih odvjetnika za ljudska prava, članova političke oporbe i članova njihovih obitelji, zbog ograničenja medijskih sloboda, internetskih i mobilnih komunikacija te vjerskog izražavanja; |
| --- | --- |

4.

duboko je zabrinut zbog povećanja broja pritvorenih i uhićenih odvjetnika za ljudska prava, članova političke oporbe i članova njihovih obitelji, zbog ograničenja medijskih sloboda, internetskih i mobilnih komunikacija te vjerskog izražavanja;

| 5. | poziva tadžikistanske vlasti da odvjetnicima obrane i političkim ličnostima osiguraju poštena, otvorena i transparentna suđenja, da predvide značajnu zaštitu i proceduralna jamstva u skladu s međunarodnim obvezama Tadžikistana te da međunarodnim organizacijama dopuste da ponovno istraže sve prijavljene slučajeve kršenja ljudskih prava i povrede dostojanstva; traži da se svima koji se nalaze u zatvoru ili su lišeni slobode omogući pristup neovisnoj pravnoj pomoći kao i pravo na redovite susrete s članovima obitelji; podsjeća da se za svaku izrečenu kaznu moraju predočiti jasni dokazi kako bi se opravdale kaznene optužbe kojima se optuženik tereti; |
| --- | --- |

5.

poziva tadžikistanske vlasti da odvjetnicima obrane i političkim ličnostima osiguraju poštena, otvorena i transparentna suđenja, da predvide značajnu zaštitu i proceduralna jamstva u skladu s međunarodnim obvezama Tadžikistana te da međunarodnim organizacijama dopuste da ponovno istraže sve prijavljene slučajeve kršenja ljudskih prava i povrede dostojanstva; traži da se svima koji se nalaze u zatvoru ili su lišeni slobode omogući pristup neovisnoj pravnoj pomoći kao i pravo na redovite susrete s članovima obitelji; podsjeća da se za svaku izrečenu kaznu moraju predočiti jasni dokazi kako bi se opravdale kaznene optužbe kojima se optuženik tereti;

| 6. | poziva tadžikistansku vladu da oporbenim skupinama dopusti slobodno djelovanje i uživanje sloboda okupljanja, udruživanja, izražavanja i vjere, u skladu s međunarodnim standardima za ljudska prava i tadžikistanskim Ustavom; |
| --- | --- |

6.

poziva tadžikistansku vladu da oporbenim skupinama dopusti slobodno djelovanje i uživanje sloboda okupljanja, udruživanja, izražavanja i vjere, u skladu s međunarodnim standardima za ljudska prava i tadžikistanskim Ustavom;

| 7. | naglašava da se legitimna borba protiv terorizma i nasilnog ekstremizma ne smije koristiti kao izlika za zabranu djelovanja oporbe, gušenje slobode izražavanja ili ometanje neovisnosti pravosuđa; podsjeća da se moraju zajamčiti temeljne slobode svih tadžikistanskih građana i da se mora poštovati vladavina prava; |
| --- | --- |

7.

naglašava da se legitimna borba protiv terorizma i nasilnog ekstremizma ne smije koristiti kao izlika za zabranu djelovanja oporbe, gušenje slobode izražavanja ili ometanje neovisnosti pravosuđa; podsjeća da se moraju zajamčiti temeljne slobode svih tadžikistanskih građana i da se mora poštovati vladavina prava;

| 8. | poziva tadžikistanski parlament da pri razmatranju prijedloga izmjena Zakona o medijima u vezi s licencijama za medije uzme u obzir stajališta neovisnih medija i civilnog društva; poziva tadžikistanske vlasti da prestanu onemogućivati rad informativnih internetskih stranica; |
| --- | --- |

8.

poziva tadžikistanski parlament da pri razmatranju prijedloga izmjena Zakona o medijima u vezi s licencijama za medije uzme u obzir stajališta neovisnih medija i civilnog društva; poziva tadžikistanske vlasti da prestanu onemogućivati rad informativnih internetskih stranica;

| 9. | poziva tadžikistanske vlasti da poštuju međunarodno pravo, osobito u pogledu Zakona o javnom udruživanju i Zakona o odvjetničkoj komori i odvjetničkoj praksi; poziva tadžikistansku vladu da učini sve što je potrebno kako bi svi odvjetnici, uključujući i branitelje aktivista za ljudska prava, članovi Stranke islamskog preporoda, žrtve mučenja i klijenti optuženi za ekstremizam mogli slobodno obavljati svoj posao, bez straha od prijetnji ili uznemiravanja; |
| --- | --- |

9.

poziva tadžikistanske vlasti da poštuju međunarodno pravo, osobito u pogledu Zakona o javnom udruživanju i Zakona o odvjetničkoj komori i odvjetničkoj praksi; poziva tadžikistansku vladu da učini sve što je potrebno kako bi svi odvjetnici, uključujući i branitelje aktivista za ljudska prava, članovi Stranke islamskog preporoda, žrtve mučenja i klijenti optuženi za ekstremizam mogli slobodno obavljati svoj posao, bez straha od prijetnji ili uznemiravanja;

| 10. | pozdravlja niz pozitivnih mjera koje je poduzela tadžikistanska vlada, kao što je dekriminalizacija klevete i vrijeđanja 2012. i poziva na pravilnu provedbu tadžikistanskog Kaznenog zakona; pozdravlja potpisivanje zakonodavstva kojim se uvode izmjene Zakona o kaznenom postupku i Zakona o postupcima pritvaranja i uvjetima za osumnjičenike, okrivljenike i optuženike te poziva tadžikistanske vlasti da osiguraju hitnu provedbu tih zakonodavnih odredbi; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja niz pozitivnih mjera koje je poduzela tadžikistanska vlada, kao što je dekriminalizacija klevete i vrijeđanja 2012. i poziva na pravilnu provedbu tadžikistanskog Kaznenog zakona; pozdravlja potpisivanje zakonodavstva kojim se uvode izmjene Zakona o kaznenom postupku i Zakona o postupcima pritvaranja i uvjetima za osumnjičenike, okrivljenike i optuženike te poziva tadžikistanske vlasti da osiguraju hitnu provedbu tih zakonodavnih odredbi;

| 11. | pozdravlja godišnje dijaloge o ljudskim pravima između EU-a i Tadžikistana tijekom kojih bi se trebalo osvrnuti i na sadržaj ove rezolucije; ističe važnost uspješnih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i tadžikistanskih vlasti koji su usmjereni na rezultate kao instrumenta koji doprinosi ublažavanju političke situacije u zemlji i pokretanju sveobuhvatnih reformi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja godišnje dijaloge o ljudskim pravima između EU-a i Tadžikistana tijekom kojih bi se trebalo osvrnuti i na sadržaj ove rezolucije; ističe važnost uspješnih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i tadžikistanskih vlasti koji su usmjereni na rezultate kao instrumenta koji doprinosi ublažavanju političke situacije u zemlji i pokretanju sveobuhvatnih reformi;

| 12. | poziva EU, prije svega Europsku službu za vanjsko djelovanje, da pomno prati provedbu vladavine prava u Tadžikistanu, osobito prava na udruživanje i prava na osnivanje političkih stranaka u okviru nadolazećih parlamentarnih izbora 2020., da istakne razloge za zabrinutost, ondje gdje je to potrebno, da ponudi pomoć i redovito izvješćuje Parlament; poziva izaslanstvo EU-a u Dušanbeu da i dalje bude aktivno u svojem radu; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, prije svega Europsku službu za vanjsko djelovanje, da pomno prati provedbu vladavine prava u Tadžikistanu, osobito prava na udruživanje i prava na osnivanje političkih stranaka u okviru nadolazećih parlamentarnih izbora 2020., da istakne razloge za zabrinutost, ondje gdje je to potrebno, da ponudi pomoć i redovito izvješćuje Parlament; poziva izaslanstvo EU-a u Dušanbeu da i dalje bude aktivno u svojem radu;

| 13. | potiče tadžikistanske vlasti da osiguraju pravilno postupanje u vezi s preporukama iz univerzalnog periodičnog pregleda i njihovu provedbu; |
| --- | --- |

13.

potiče tadžikistanske vlasti da osiguraju pravilno postupanje u vezi s preporukama iz univerzalnog periodičnog pregleda i njihovu provedbu;

| 14. | izražava duboku zabrinutost zbog raširene prakse mučenja i poziva tadžikistansku vladu da provede svoj akcijski plan za provedbu preporuka koje je izdao Odbor za borbu protiv mučenja u kolovozu 2013.; |
| --- | --- |

14.

izražava duboku zabrinutost zbog raširene prakse mučenja i poziva tadžikistansku vladu da provede svoj akcijski plan za provedbu preporuka koje je izdao Odbor za borbu protiv mučenja u kolovozu 2013.;

| 15. | prima na znanje zaključke misije za promatranje parlamentarnih izbora održanih 1. ožujka 2015. u Tadžikistanu koju je odaslao Ured za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju u kojima se navodi da su izbori održani u političkom okruženje obilježenom ograničenjima i da nisu bili osigurani jednaki uvjeti za sve kandidate te poziva tadžikistanske vlasti da se u odgovarajućem roku pozabave svim preporukama izrečenim u tim zaključcima; |
| --- | --- |

15.

prima na znanje zaključke misije za promatranje parlamentarnih izbora održanih 1. ožujka 2015. u Tadžikistanu koju je odaslao Ured za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju u kojima se navodi da su izbori održani u političkom okruženje obilježenom ograničenjima i da nisu bili osigurani jednaki uvjeti za sve kandidate te poziva tadžikistanske vlasti da se u odgovarajućem roku pozabave svim preporukama izrečenim u tim zaključcima;

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Europske komisije / visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, posebnom predstavniku EU-a za središnju Aziju, vladama i parlamentima država članica, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Vijeću UN-a za ljudska prava, tadžikistanskoj vladi i predsjedniku Tadžikistana Emomaliju Rahmonu. |
| --- | --- |

16.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Europske komisije / visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, posebnom predstavniku EU-a za središnju Aziju, vladama i parlamentima država članica, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Vijeću UN-a za ljudska prava, tadžikistanskoj vladi i predsjedniku Tadžikistana Emomaliju Rahmonu.

---

(1)  SL C 224 E, 19.8.2010., str. 12.

(2)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 91.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0121.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/122

---

P8_TA(2016)0276

Vijetnam

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (2016/2755(RSP))

(2018/C 086/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Vijetnamu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju u Vijetnamu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. prosinca 2015. o uhićenju odvjetnika Nguyễna Văna Đàija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 18. prosinca 2015. o uhićenju odvjetnika Nguyễna Văna Đàija,

| — | uzimajući u obzir izjavu šefova država ili vlada EU-a od 7. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu šefova država ili vlada EU-a od 7. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 13. svibnja 2016. u Ženevi o Turskoj, Gambiji i Vijetnamu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije glasnogovornika visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 13. svibnja 2016. u Ženevi o Turskoj, Gambiji i Vijetnamu,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja Heinera Bielefeldta i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje Juana E. Méndeza od 3. lipnja 2016., koju su podržali posebni izvjestitelj UN-a o položaju boraca za ljudska prava Michel Forst, posebni izvjestitelj UN-a za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja Maina Kiai, posebni izvjestitelj UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja David Kaye, posebna izvjestiteljica UN-a za nasilje nad ženama i njegove uzroke i posljedice Dubravka Šimonović i radna skupina o proizvoljnom pritvaranju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja Heinera Bielefeldta i posebnog izvjestitelja UN-a za mučenje Juana E. Méndeza od 3. lipnja 2016., koju su podržali posebni izvjestitelj UN-a o položaju boraca za ljudska prava Michel Forst, posebni izvjestitelj UN-a za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja Maina Kiai, posebni izvjestitelj UN-a za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja David Kaye, posebna izvjestiteljica UN-a za nasilje nad ženama i njegove uzroke i posljedice Dubravka Šimonović i radna skupina o proizvoljnom pritvaranju,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama koji je potpisan 27. lipnja 2012. te godišnji dijalog između EU-a i Vijetnama o ljudskim pravima koji se održao 15. prosinca 2015. između EU-a i vijetnamske vlade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama koji je potpisan 27. lipnja 2012. te godišnji dijalog između EU-a i Vijetnama o ljudskim pravima koji se održao 15. prosinca 2015. između EU-a i vijetnamske vlade,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojem je Vijetnam pristupio 1982., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojem je Vijetnam pristupio 1982.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, čija je Vijetnam država potpisnica od 1982., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, čija je Vijetnam država potpisnica od 1982.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja, koju je Vijetnam ratificirao 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja, koju je Vijetnam ratificirao 2015.,

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled za Vijetnam Vijeća UN-a za ljudska prava od 28. siječnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled za Vijetnam Vijeća UN-a za ljudska prava od 28. siječnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU Vijetnam smatra važnim partnerom u Aziji; budući da je 2015. obilježena 25. obljetnica odnosa između EU-a i Vijetnama; budući da su se ti odnosi brzo proširili s područja trgovine i pomoći i postali sveobuhvatniji; |
| --- | --- |

A.

budući da EU Vijetnam smatra važnim partnerom u Aziji; budući da je 2015. obilježena 25. obljetnica odnosa između EU-a i Vijetnama; budući da su se ti odnosi brzo proširili s područja trgovine i pomoći i postali sveobuhvatniji;

| B. | budući da je Vijetnam od 1975. jednostranačka država u kojoj Vijetnamska komunistička partija ne dozvoljava da se njezina vlast dovede u pitanje i koja pod svojim nadzorom drži Narodnu skupštinu i sudove; |
| --- | --- |

B.

budući da je Vijetnam od 1975. jednostranačka država u kojoj Vijetnamska komunistička partija ne dozvoljava da se njezina vlast dovede u pitanje i koja pod svojim nadzorom drži Narodnu skupštinu i sudove;

| C. | budući da su se vijetnamske vlasti snažno obrušile na prosvjede koji su u svibnju 2016. organizirani diljem zemlje kao reakcija na ekološku katastrofu koja je desetkovala vijetnamske riblje stokove; |
| --- | --- |

C.

budući da su se vijetnamske vlasti snažno obrušile na prosvjede koji su u svibnju 2016. organizirani diljem zemlje kao reakcija na ekološku katastrofu koja je desetkovala vijetnamske riblje stokove;

| D. | budući da je 16. prosinca 2015. uhićena vijetnamska odvjetnica i aktivistica za ljudska prava Lê Thu Hà, u isto vrijeme kada je pod optužbom za vođenje protudržavne propagande uhićen i njezin kolega, poznati odvjetnik za ljudska prava Nguyễn Văn Đài; budući da je 22. veljače 2016. borca za ljudska prava Trầna Minha Nhậta u vlastitom domu u okrugu Lâm Hà, provinciji Lâm Đồng, napao policajac; budući da je Trần Huỳnh Duy Thức, koji je zatvoren 2009. nakon suđenja bez adekvatne obrane, osuđen na 16 godina zatvora nakon kojih slijedi pet godina kućnog pritvora; budući da posebno zabrinjava sve lošije zdravstveno stanje budističkog disidenta Thícha Quảnga Độa, koji se nalazi u kućnom pritvoru; |
| --- | --- |

D.

budući da je 16. prosinca 2015. uhićena vijetnamska odvjetnica i aktivistica za ljudska prava Lê Thu Hà, u isto vrijeme kada je pod optužbom za vođenje protudržavne propagande uhićen i njezin kolega, poznati odvjetnik za ljudska prava Nguyễn Văn Đài; budući da je 22. veljače 2016. borca za ljudska prava Trầna Minha Nhậta u vlastitom domu u okrugu Lâm Hà, provinciji Lâm Đồng, napao policajac; budući da je Trần Huỳnh Duy Thức, koji je zatvoren 2009. nakon suđenja bez adekvatne obrane, osuđen na 16 godina zatvora nakon kojih slijedi pet godina kućnog pritvora; budući da posebno zabrinjava sve lošije zdravstveno stanje budističkog disidenta Thícha Quảnga Độa, koji se nalazi u kućnom pritvoru;

| E. | budući da su u Vijetnamu zabranjene neovisne političke stranke, sindikati i organizacije za zaštitu ljudskih prava, a za javna okupljana potrebna je službena dozvola; budući da su neki mirni prosvjedi bili pod strogim nadzorom policije, a istaknuti aktivisti zadržani su u kućnom pritvoru, dok su ostali prosvjedi bili prekinuti ili unaprijed zabranjeni; |
| --- | --- |

E.

budući da su u Vijetnamu zabranjene neovisne političke stranke, sindikati i organizacije za zaštitu ljudskih prava, a za javna okupljana potrebna je službena dozvola; budući da su neki mirni prosvjedi bili pod strogim nadzorom policije, a istaknuti aktivisti zadržani su u kućnom pritvoru, dok su ostali prosvjedi bili prekinuti ili unaprijed zabranjeni;

| F. | budući da su opsežne policijske mjere za sprječavanje i kažnjavanje sudjelovanja u prosvjedima rezultirale nizom slučajeva kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje i kažnjavanje, kao i kršenjima prava na mirno okupljanje i slobodu kretanja; budući da su uvjeti u kojima se zatvorenici drže i način na koji se s njima postupa loši te da je 2015. najmanje sedmero ljudi umrlo u policijskom pritvoru, a sumnja se da ih je policija mučila ili na drugi način s njima loše postupala; |
| --- | --- |

F.

budući da su opsežne policijske mjere za sprječavanje i kažnjavanje sudjelovanja u prosvjedima rezultirale nizom slučajeva kršenja ljudskih prava, uključujući mučenje i drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje i kažnjavanje, kao i kršenjima prava na mirno okupljanje i slobodu kretanja; budući da su uvjeti u kojima se zatvorenici drže i način na koji se s njima postupa loši te da je 2015. najmanje sedmero ljudi umrlo u policijskom pritvoru, a sumnja se da ih je policija mučila ili na drugi način s njima loše postupala;

| G. | budući da je Vijetnam, iako je prihvatio 182 od 227 preporuka koje je u svojem periodičnom pregledu u lipnju 2014. dalo Vijeće UN-a za ljudska prava, odbio provesti preporuke poput onih o oslobađanju političkih zatvorenika i osoba koje su u pritvoru bez optužnice ili suđenja, o pravnoj reformi u cilju okončanja političkog pritvaranja, o uspostavi neovisne nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava te o drugim koracima čiji je cilj promicanje sudjelovanja javnosti; budući da je, međutim, Vijetnam nedavno dopustio međunarodnim skupinama za zaštitu ljudskih prava da se sastanu s predstavnicima oporbe i vladinim dužnosnicima, prvi put od završetka Vijetnamskog rata; |
| --- | --- |

G.

budući da je Vijetnam, iako je prihvatio 182 od 227 preporuka koje je u svojem periodičnom pregledu u lipnju 2014. dalo Vijeće UN-a za ljudska prava, odbio provesti preporuke poput onih o oslobađanju političkih zatvorenika i osoba koje su u pritvoru bez optužnice ili suđenja, o pravnoj reformi u cilju okončanja političkog pritvaranja, o uspostavi neovisne nacionalne institucije za zaštitu ljudskih prava te o drugim koracima čiji je cilj promicanje sudjelovanja javnosti; budući da je, međutim, Vijetnam nedavno dopustio međunarodnim skupinama za zaštitu ljudskih prava da se sastanu s predstavnicima oporbe i vladinim dužnosnicima, prvi put od završetka Vijetnamskog rata;

| H. | budući da Vijetnam inzistira na upotrebi nejasno formuliranih odredbi o „nacionalnoj sigurnosti”u kaznenom zakonu kao što su „protudržavna propaganda”, „subverzija” ili „zlouporaba demokratskih sloboda” kako bi inkriminirao i ušutkao političke disidente, borce za ljudska prava i one koje smatraju kritičarima vlade; |
| --- | --- |

H.

budući da Vijetnam inzistira na upotrebi nejasno formuliranih odredbi o „nacionalnoj sigurnosti”u kaznenom zakonu kao što su „protudržavna propaganda”, „subverzija” ili „zlouporaba demokratskih sloboda” kako bi inkriminirao i ušutkao političke disidente, borce za ljudska prava i one koje smatraju kritičarima vlade;

| I. | budući da je u svibnju 2016. BBC-ovom dopisniku Jonathanu Headu navodno bilo zabranjeno da izvještava o posjetu predsjednika Obame Vijetnamu te mu je bez službenog objašnjena oduzeta akreditacija; budući da je Kimu Quốcu Hou, bivšem glavnom uredniku novina Người Cao Tuổi, oduzeta novinarska dozvola početkom 2015. te je kasnije, nakon što su u tim novinama prokazani brojni korumpirani dužnosnici, optužen u skladu s člankom 258. kaznenog zakona zbog zlouporabe demokratskih sloboda; |
| --- | --- |

I.

budući da je u svibnju 2016. BBC-ovom dopisniku Jonathanu Headu navodno bilo zabranjeno da izvještava o posjetu predsjednika Obame Vijetnamu te mu je bez službenog objašnjena oduzeta akreditacija; budući da je Kimu Quốcu Hou, bivšem glavnom uredniku novina Người Cao Tuổi, oduzeta novinarska dozvola početkom 2015. te je kasnije, nakon što su u tim novinama prokazani brojni korumpirani dužnosnici, optužen u skladu s člankom 258. kaznenog zakona zbog zlouporabe demokratskih sloboda;

| J. | budući da Vijetnam zauzima 175. od 180 mjesta u svjetskom indeksu slobode medija za 2016., koji sastavljaju reporteri bez granica, a tiskani mediji i radio i televizija pod kontrolom su Vijetnamske komunističke partije, vojske ili drugih tijela vlasti; budući da je dekretom 72. iz 2013. dodatno ograničena sloboda govora na blogovima i društvenim medijima, a dekretom 174. iz 2014. uvode se stroge kazne za korisnike društvenih medija i interneta koji provode „protudržavnu propagandu” ili iznose „reakcionarne ideologije”; |
| --- | --- |

J.

budući da Vijetnam zauzima 175. od 180 mjesta u svjetskom indeksu slobode medija za 2016., koji sastavljaju reporteri bez granica, a tiskani mediji i radio i televizija pod kontrolom su Vijetnamske komunističke partije, vojske ili drugih tijela vlasti; budući da je dekretom 72. iz 2013. dodatno ograničena sloboda govora na blogovima i društvenim medijima, a dekretom 174. iz 2014. uvode se stroge kazne za korisnike društvenih medija i interneta koji provode „protudržavnu propagandu” ili iznose „reakcionarne ideologije”;

| K. | budući da se, kao što je posebni izvjestitelj UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja primijetio tijekom svojeg kratkog posjeta Vijetnamu, sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja ne poštuje i mnoge su vjerske manjine izložene teškim vjerskim progonima, uključujući pripadnike Katoličke crkve i nepriznatih religija kao što su Ujedinjena budistička crkva Vijetnama, nekoliko protestantskih crkava i pripadnici etničko-vjerske manjine Montagnard; |
| --- | --- |

K.

budući da se, kao što je posebni izvjestitelj UN-a za slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja primijetio tijekom svojeg kratkog posjeta Vijetnamu, sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja ne poštuje i mnoge su vjerske manjine izložene teškim vjerskim progonima, uključujući pripadnike Katoličke crkve i nepriznatih religija kao što su Ujedinjena budistička crkva Vijetnama, nekoliko protestantskih crkava i pripadnici etničko-vjerske manjine Montagnard;

| L. | budući da je u travnju 2016. Vijetnam donio zakon o pristupu informacijama i izmijenjeni zakon o tisku kojima se ograničava sloboda izražavanja i jača cenzura, kao i uredbe kojima se zabranjuju prosvjedi ispred sudova tijekom suđenja; |
| --- | --- |

L.

budući da je u travnju 2016. Vijetnam donio zakon o pristupu informacijama i izmijenjeni zakon o tisku kojima se ograničava sloboda izražavanja i jača cenzura, kao i uredbe kojima se zabranjuju prosvjedi ispred sudova tijekom suđenja;

| M. | budući da je Vijetnam u okviru globalnog indeksa o rodnom jazu koji sastavlja Svjetski gospodarski forum pao s 42. mjesta (2007.) na 83. mjesto (2015.) i da su se vijetnamske vlasti našle na udaru Konvencije UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena zbog toga što nisu prigrlile koncept stvarne rodne jednakosti; budući da, unatoč određenom napretku, nasilje u obitelji, trgovanje ženama i djevojčicama, prostitucija, HIV/AIDS i kršenje seksualnih i reproduktivnih prava i dalje predstavljaju problem u Vijetnamu; |
| --- | --- |

M.

budući da je Vijetnam u okviru globalnog indeksa o rodnom jazu koji sastavlja Svjetski gospodarski forum pao s 42. mjesta (2007.) na 83. mjesto (2015.) i da su se vijetnamske vlasti našle na udaru Konvencije UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena zbog toga što nisu prigrlile koncept stvarne rodne jednakosti; budući da, unatoč određenom napretku, nasilje u obitelji, trgovanje ženama i djevojčicama, prostitucija, HIV/AIDS i kršenje seksualnih i reproduktivnih prava i dalje predstavljaju problem u Vijetnamu;

| N. | budući da je cilj Sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji uspostaviti moderno, široko i uzajamno korisno partnerstvo utemeljeno na zajedničkim interesima i načelima kao što su jednakost, međusobno poštovanje, vladavina prava i ljudska prava; |
| --- | --- |

N.

budući da je cilj Sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji uspostaviti moderno, široko i uzajamno korisno partnerstvo utemeljeno na zajedničkim interesima i načelima kao što su jednakost, međusobno poštovanje, vladavina prava i ljudska prava;

| O. | budući da je EU pohvalio Vijetnam za trajni napredak u pogledu socio-ekonomskih prava, ali je istodobno izrazio da je i dalje zabrinut stanjem političkih i građanskih prava; budući da je EU u okviru godišnjeg dijaloga o ljudskim pravima ipak otvorio pitanja ograničenja slobode izražavanja, slobode medija i slobode okupljanja; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU pohvalio Vijetnam za trajni napredak u pogledu socio-ekonomskih prava, ali je istodobno izrazio da je i dalje zabrinut stanjem političkih i građanskih prava; budući da je EU u okviru godišnjeg dijaloga o ljudskim pravima ipak otvorio pitanja ograničenja slobode izražavanja, slobode medija i slobode okupljanja;

| P. | budući da je EU najveće izvozno tržište Vijetnama; budući da je EU zajedno sa svojim državama članicama najveći pružatelj službene razvojne pomoći Vijetnamu, te da će se proračunska sredstva EU-a za tu svrhu povećati za 30 % i u razdoblju 2014. – 2020. iznositi 400 milijuna EUR; |
| --- | --- |

P.

budući da je EU najveće izvozno tržište Vijetnama; budući da je EU zajedno sa svojim državama članicama najveći pružatelj službene razvojne pomoći Vijetnamu, te da će se proračunska sredstva EU-a za tu svrhu povećati za 30 % i u razdoblju 2014. – 2020. iznositi 400 milijuna EUR;

| 1. | pozdravlja pojačano partnerstvo i dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama; pohvaljuje to što je Vijetnam prošle godine ratificirao Konvenciju UN-a protiv mučenja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pojačano partnerstvo i dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama; pohvaljuje to što je Vijetnam prošle godine ratificirao Konvenciju UN-a protiv mučenja;

| 2. | poziva vijetnamsku vladu da bez odgode zaustavi sve vrste uznemiravanja, zastrašivanja i progona aktivista u području ljudskih prava, socijalnih pitanja i okoliša; inzistira na tome da vlada poštuje njihovo pravo na mirne prosvjede i da pusti na slobodu sve osobe koje su još uvijek bez razloga u pritvoru; traži trenutačno oslobađanje svih aktivista koji su neopravdano uhićeni i zatvoreni, kao što su Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức i Thích Quảng Độ; |
| --- | --- |

2.

poziva vijetnamsku vladu da bez odgode zaustavi sve vrste uznemiravanja, zastrašivanja i progona aktivista u području ljudskih prava, socijalnih pitanja i okoliša; inzistira na tome da vlada poštuje njihovo pravo na mirne prosvjede i da pusti na slobodu sve osobe koje su još uvijek bez razloga u pritvoru; traži trenutačno oslobađanje svih aktivista koji su neopravdano uhićeni i zatvoreni, kao što su Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức i Thích Quảng Độ;

| 3. | izražava veliku zabrinutost sve većom razinom nasilja nad prosvjednicima u Vijetnamu koji izražavaju svoju ljutnju zbog masovnog pomora ribe duž obale središnjeg Vijetnama; traži da se objave rezultati istraga o ekološkoj katastrofi te da se nadležne osobe pozove na odgovornost; poziva vijetnamsku vladu da poštuje pravo na slobodu okupljanja u skladu sa svojim međunarodnim obvezama na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

izražava veliku zabrinutost sve većom razinom nasilja nad prosvjednicima u Vijetnamu koji izražavaju svoju ljutnju zbog masovnog pomora ribe duž obale središnjeg Vijetnama; traži da se objave rezultati istraga o ekološkoj katastrofi te da se nadležne osobe pozove na odgovornost; poziva vijetnamsku vladu da poštuje pravo na slobodu okupljanja u skladu sa svojim međunarodnim obvezama na području ljudskih prava;

| 4. | osuđuje osude i strogo kažnjavanje novinara i blogera u Vijetnamu kao što su Nguyễn Hữu Vinh i njegova kolegica Nguyễn Thị Minh Thúy te Đặng Xuân Diệu i traži njihovo oslobađanje; |
| --- | --- |

4.

osuđuje osude i strogo kažnjavanje novinara i blogera u Vijetnamu kao što su Nguyễn Hữu Vinh i njegova kolegica Nguyễn Thị Minh Thúy te Đặng Xuân Diệu i traži njihovo oslobađanje;

| 5. | žali zbog neprekidnog kršenja ljudskih prava u Vijetnamu, uključujući političko zastrašivanje, uznemiravanje, napade, proizvoljna uhićenja, teške zatvorske kazne i nepoštena suđenja, s kojim se suočavaju politički aktivisti, novinari, blogeri, disidenti i borci za ljudska prava, kako na internetu tako i izvan njega, što predstavlja jasno kršenje međunarodnih obveza Vijetnama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

5.

žali zbog neprekidnog kršenja ljudskih prava u Vijetnamu, uključujući političko zastrašivanje, uznemiravanje, napade, proizvoljna uhićenja, teške zatvorske kazne i nepoštena suđenja, s kojim se suočavaju politički aktivisti, novinari, blogeri, disidenti i borci za ljudska prava, kako na internetu tako i izvan njega, što predstavlja jasno kršenje međunarodnih obveza Vijetnama u području ljudskih prava;

| 6. | izražava zabrinutost zbog toga što Narodna skupština razmatra zakon o udruživanju i zakon o uvjerenju i vjeroispovijesti koji nisu u skladu s međunarodnim standardima slobode udruživanja i slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

6.

izražava zabrinutost zbog toga što Narodna skupština razmatra zakon o udruživanju i zakon o uvjerenju i vjeroispovijesti koji nisu u skladu s međunarodnim standardima slobode udruživanja i slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja;

| 7. | apelira na Vijetnam da dodatno ojača suradnju s mehanizmima za ljudska prava i poboljša usklađenost s mehanizmima izvještavanja ugovornih tijela; ponavlja svoj poziv za napredak u provedbi preporuka iz Univerzalnog periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

7.

apelira na Vijetnam da dodatno ojača suradnju s mehanizmima za ljudska prava i poboljša usklađenost s mehanizmima izvještavanja ugovornih tijela; ponavlja svoj poziv za napredak u provedbi preporuka iz Univerzalnog periodičnog pregleda;

| 8. | ponavlja svoj poziv za reviziju određenih članaka u vijetnamskom kaznenom zakonu na temelju kojih se potiskuje sloboda izražavanja; smatra vrijednim žaljenja to što među 18 tisuća zatvorenika koji su pomilovani 2. rujna 2015. nije bilo političkih zatvorenika; osuđuje uvjete pritvora i zatvora u Vijetnamu i traži da vijetnamske vlasti zajamče neograničen pristup pravnom zastupanju; |
| --- | --- |

8.

ponavlja svoj poziv za reviziju određenih članaka u vijetnamskom kaznenom zakonu na temelju kojih se potiskuje sloboda izražavanja; smatra vrijednim žaljenja to što među 18 tisuća zatvorenika koji su pomilovani 2. rujna 2015. nije bilo političkih zatvorenika; osuđuje uvjete pritvora i zatvora u Vijetnamu i traži da vijetnamske vlasti zajamče neograničen pristup pravnom zastupanju;

| 9. | apelira na vijetnamsku vladu da uspostavi učinkovite mehanizme odgovornosti za svoje policijske snage i sigurnosne agencije u cilju zaustavljanja zlostavljanja zatvorenika ili osoba u pritvoru; |
| --- | --- |

9.

apelira na vijetnamsku vladu da uspostavi učinkovite mehanizme odgovornosti za svoje policijske snage i sigurnosne agencije u cilju zaustavljanja zlostavljanja zatvorenika ili osoba u pritvoru;

| 10. | poziva tijela vlasti da zaustave vjerski progon i da izmijene svoje zakonodavstvo o statusu vjerskih zajednica kako bi se ponovno uspostavio pravni status nepriznatih vjera; poziva Vijetnam da povuče peti nacrt zakona o uvjerenju i vjeroispovijesti o kojem se trenutačno raspravlja u Narodnoj skupštini te da pripremi novi nacrt koji će biti u skladu s obvezama Vijetnama iz članka 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; poziva na oslobađanje vjerskih vođa, uključujući pastora Nguyễna Cônga Chínha, Trần Thị Hồng i Ngôa Hàoa; |
| --- | --- |

10.

poziva tijela vlasti da zaustave vjerski progon i da izmijene svoje zakonodavstvo o statusu vjerskih zajednica kako bi se ponovno uspostavio pravni status nepriznatih vjera; poziva Vijetnam da povuče peti nacrt zakona o uvjerenju i vjeroispovijesti o kojem se trenutačno raspravlja u Narodnoj skupštini te da pripremi novi nacrt koji će biti u skladu s obvezama Vijetnama iz članka 18. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; poziva na oslobađanje vjerskih vođa, uključujući pastora Nguyễna Cônga Chínha, Trần Thị Hồng i Ngôa Hàoa;

| 11. | traži da se Vijetnam bori protiv diskriminacije žena uvođenjem zakonodavstva o suzbijanju trgovanja ljudima i poduzimanjem učinkovitih koraka u pogledu suzbijanja nasilja u obitelji i kršenja reproduktivnih prava; |
| --- | --- |

11.

traži da se Vijetnam bori protiv diskriminacije žena uvođenjem zakonodavstva o suzbijanju trgovanja ljudima i poduzimanjem učinkovitih koraka u pogledu suzbijanja nasilja u obitelji i kršenja reproduktivnih prava;

| 12. | pohvaljuje Vijetnam zbog njegove vodeće uloge u Aziji kada je riječ o razvoju prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), posebno u vezi s nedavno donesenim zakonom o braku i obitelji kojim se dopuštaju bračne ceremonije za istospolne parove; |
| --- | --- |

12.

pohvaljuje Vijetnam zbog njegove vodeće uloge u Aziji kada je riječ o razvoju prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), posebno u vezi s nedavno donesenim zakonom o braku i obitelji kojim se dopuštaju bračne ceremonije za istospolne parove;

| 13. | poziva Međuvladinu komisiju ASEAN-a o ljudskim pravima da istraži situaciju u vezi sa stanjem ljudskih prava u Vijetnamu s posebnim naglaskom na slobodu izražavanja te da toj zemlji uputi preporuke; |
| --- | --- |

13.

poziva Međuvladinu komisiju ASEAN-a o ljudskim pravima da istraži situaciju u vezi sa stanjem ljudskih prava u Vijetnamu s posebnim naglaskom na slobodu izražavanja te da toj zemlji uputi preporuke;

| 14. | poziva vijetnamsku vladu da uputi trajni poziv za posebne postupke UN-a, a posebno da pozove posebnog izvjestitelja za slobodu izražavanja i posebnog izvjestitelja za stanje boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

14.

poziva vijetnamsku vladu da uputi trajni poziv za posebne postupke UN-a, a posebno da pozove posebnog izvjestitelja za slobodu izražavanja i posebnog izvjestitelja za stanje boraca za ljudska prava;

| 15. | poziva EU da u okviru Sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji pojača politički dijalog o ljudskim pravima s Vijetnamom; |
| --- | --- |

15.

poziva EU da u okviru Sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji pojača politički dijalog o ljudskim pravima s Vijetnamom;

| 16. | traži od izaslanstva EU-a da se koristi svim prikladnim alatima i instrumentima kako bi vijetnamsku vladu pratilo u tim koracima te da pruži potporu i zaštitu borcima za ljudska prava; ističe važnost dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i vijetnamskih vlasti, posebno ako mu slijedi i stvarna provedba; ističe da bi taj dijalog trebao biti učinkovit i usmjeren na rezultate; |
| --- | --- |

16.

traži od izaslanstva EU-a da se koristi svim prikladnim alatima i instrumentima kako bi vijetnamsku vladu pratilo u tim koracima te da pruži potporu i zaštitu borcima za ljudska prava; ističe važnost dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i vijetnamskih vlasti, posebno ako mu slijedi i stvarna provedba; ističe da bi taj dijalog trebao biti učinkovit i usmjeren na rezultate;

| 17. | priznaje napore koje je vijetnamska vlada uložila u jačanje odnosa EU-a i ASEAN-a kao i njezinu podršku sudjelovanju EU-a na sastanku na vrhu istočne Azije; |
| --- | --- |

17.

priznaje napore koje je vijetnamska vlada uložila u jačanje odnosa EU-a i ASEAN-a kao i njezinu podršku sudjelovanju EU-a na sastanku na vrhu istočne Azije;

| 18. | pohvaljuje to što je Vijetnam ostvario znatan broj milenijskih razvojnih ciljeva i poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u okviru razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. pruže kontinuiranu potporu vijetnamskim tijelima vlasti, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

18.

pohvaljuje to što je Vijetnam ostvario znatan broj milenijskih razvojnih ciljeva i poziva Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u okviru razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. pruže kontinuiranu potporu vijetnamskim tijelima vlasti, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva;

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i Narodnoj skupštini Vijetnama, vladama i parlamentima država članica ASEAN-a, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

19.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladi i Narodnoj skupštini Vijetnama, vladama i parlamentima država članica ASEAN-a, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/126

---

P8_TA(2016)0279

Uredba o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (2016/2610(RSP))

(2018/C 086/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima prema kojemu je pravo na dobru upravu temeljno pravo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima prema kojemu je pravo na dobru upravu temeljno pravo,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije, (O-000079/2016 – B8-0705/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije, (O-000079/2016 – B8-0705/2016),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o zakonu o upravnom postupku Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o zakonu o upravnom postupku Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5., članak 123. stavak 2. i članak 46. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5., članak 123. stavak 2. i članak 46. stavak 6. Poslovnika,

| 1. | podsjeća da je u svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2013. Parlament u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pozvao da se donese uredba o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije na temelju članka 298. UFEU-a, no usprkos tomu što je prijedlog rezolucije na plenarnoj sjednici usvojen golemom većinom (572 za, 16 protiv i 12 suzdržanih), Komisija na zahtjev Parlamenta nije odgovorila podnošenjem prijedloga; |
| --- | --- |

1.

podsjeća da je u svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2013. Parlament u skladu s člankom 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pozvao da se donese uredba o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije na temelju članka 298. UFEU-a, no usprkos tomu što je prijedlog rezolucije na plenarnoj sjednici usvojen golemom većinom (572 za, 16 protiv i 12 suzdržanih), Komisija na zahtjev Parlamenta nije odgovorila podnošenjem prijedloga;

| 2. | poziva Komisiju da razmotri priloženi prijedlog uredbe; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da razmotri priloženi prijedlog uredbe;

| 3. | poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog koji će uvrstiti u svoj program rada za 2017. godinu; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog koji će uvrstiti u svoj program rada za 2017. godinu;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji.

---

(1)  SL C 440, 30.12.2015., str. 17.

---

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

za otvorenu, učinkovitu i neovisnu administraciju Europske unije

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 298.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | S razvojem nadležnosti Europske unije građani u sve većoj mjeri dolaze u doticaj s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, a da pritom njihova postupovna prava nisu uvijek na primjeren način zaštićena. |
| --- | --- |

(1)

S razvojem nadležnosti Europske unije građani u sve većoj mjeri dolaze u doticaj s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, a da pritom njihova postupovna prava nisu uvijek na primjeren način zaštićena.

| (2) | U Uniji čiji se ustroj temelji na vladavini prava potrebno je osigurati da postupovna prava i obveze uvijek budu na primjeren način utvrđena i razrađena te da ih se poštuje. Građani od institucija, tijela, ureda i agencija Europske unije imaju pravo očekivati visok stupanj transparentnosti, učinkovitost, brzu provedbu te spremnost na odgovor. Također imaju pravo dobiti adekvatne informacije u vezi s mogućnošću poduzimanja daljnjih koraka u tom pogledu. |
| --- | --- |

(2)

U Uniji čiji se ustroj temelji na vladavini prava potrebno je osigurati da postupovna prava i obveze uvijek budu na primjeren način utvrđena i razrađena te da ih se poštuje. Građani od institucija, tijela, ureda i agencija Europske unije imaju pravo očekivati visok stupanj transparentnosti, učinkovitost, brzu provedbu te spremnost na odgovor. Također imaju pravo dobiti adekvatne informacije u vezi s mogućnošću poduzimanja daljnjih koraka u tom pogledu.

| (3) | Postojeća pravila i načela o dobroj upravi nisu objedinjena na jednom mjestu nego su raštrkana i može ih se naći na više različitih izvora: u primarnom pravu, sekundarnom pravu, sudskoj praksi Suda Europske unije, neobvezujućem pravu i jednostranim obvezama institucija Unije. |
| --- | --- |

(3)

Postojeća pravila i načela o dobroj upravi nisu objedinjena na jednom mjestu nego su raštrkana i može ih se naći na više različitih izvora: u primarnom pravu, sekundarnom pravu, sudskoj praksi Suda Europske unije, neobvezujućem pravu i jednostranim obvezama institucija Unije.

| (4) | Tijekom godina Unija je razradila velik broj sektorskih upravnih postupaka, kako u obliku obvezujućih odredbi tako i u obliku neobvezujućeg prava, a da se pritom nije nužno uzela u obzir sveukupna usklađenost tog sustava. Ta složena raznolikost potupaka uzrokovala je nedostatke i nedosljednosti u tim postupcima. |
| --- | --- |

(4)

Tijekom godina Unija je razradila velik broj sektorskih upravnih postupaka, kako u obliku obvezujućih odredbi tako i u obliku neobvezujućeg prava, a da se pritom nije nužno uzela u obzir sveukupna usklađenost tog sustava. Ta složena raznolikost potupaka uzrokovala je nedostatke i nedosljednosti u tim postupcima.

| (5) | Zbog činjenice da Uniji nedostaju nema usklađena i sveobuhvatna kodificirana pravila u okviru upravnog prava građani nailaze na poteškoće u razumijevanju svojih administrativnih prava u okviru prava EU-a. |
| --- | --- |

(5)

Zbog činjenice da Uniji nedostaju nema usklađena i sveobuhvatna kodificirana pravila u okviru upravnog prava građani nailaze na poteškoće u razumijevanju svojih administrativnih prava u okviru prava EU-a.

| (6) | U travnju 2000. Europski ombudsman predložio je institucijama uvođenje Kodeksa o dobrom ponašanju zaposlenih u upravi vođen uvjerenjem da bi se na sve institucije, tijela, urede i agencije trebao primjenjivati isti kodeks. |
| --- | --- |

(6)

U travnju 2000. Europski ombudsman predložio je institucijama uvođenje Kodeksa o dobrom ponašanju zaposlenih u upravi vođen uvjerenjem da bi se na sve institucije, tijela, urede i agencije trebao primjenjivati isti kodeks.

| (7) | Parlament je u svojoj Rezoluciji od 6. rujna 2001. s izmjenama odobrio nacrt kodeksa koji je Europski ombudsman predložio te pozvao Komisiju da na temelju članka 308. Ugovora o osnivanju Europske zajednice podnese prijedlog uredbe koja će sadržavati Kodeks dobrog administrativnog postupanja. |
| --- | --- |

(7)

Parlament je u svojoj Rezoluciji od 6. rujna 2001. s izmjenama odobrio nacrt kodeksa koji je Europski ombudsman predložio te pozvao Komisiju da na temelju članka 308. Ugovora o osnivanju Europske zajednice podnese prijedlog uredbe koja će sadržavati Kodeks dobrog administrativnog postupanja.

| (8) | Postojeći interni kodeksi postupanja koje su različite institucije nakon toga usvojile, uglavnom na temelju kodeksa Europskog ombudsmana, imaju ograničeno područje primjene, međusobno se razlikuju i nisu pravno obvezujući. |
| --- | --- |

(8)

Postojeći interni kodeksi postupanja koje su različite institucije nakon toga usvojile, uglavnom na temelju kodeksa Europskog ombudsmana, imaju ograničeno područje primjene, međusobno se razlikuju i nisu pravno obvezujući.

| (9) | Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Unija je dobila pravnu osnovu za donošenje Uredbe o upravnom postupku. U članku 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđeno je da se mogu donositi uredbe kako bi se osiguralo da u obavljanju svojih zadaća institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije. Od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i Povelja Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) ima istu pravnu vrijednost kao i sami Ugovori. |
| --- | --- |

(9)

Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Unija je dobila pravnu osnovu za donošenje Uredbe o upravnom postupku. U članku 298. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđeno je da se mogu donositi uredbe kako bi se osiguralo da u obavljanju svojih zadaća institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije. Od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i Povelja Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) ima istu pravnu vrijednost kao i sami Ugovori.

| (10) | U Glavi V. („Prava građana”) članku 41. Povelje sadržano je pravo građana na dobru upravu u skladu s kojim svatko ima pravo na to da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku. U istom članku se nadalje navode neki od sastavnih elemenata definicije prava na dobru upravu kao što je pravo na saslušanje, pravo svake osobe na pristup svojem dosjeu, obveza uprave da obrazloži svoje odluke, mogućnost da osoba zatraži naknadu štete koju uzrokuju institucije i njihovi službenici pri obavljanju svojih dužnosti te jezična prava. |
| --- | --- |

(10)

U Glavi V. („Prava građana”) članku 41. Povelje sadržano je pravo građana na dobru upravu u skladu s kojim svatko ima pravo na to da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku. U istom članku se nadalje navode neki od sastavnih elemenata definicije prava na dobru upravu kao što je pravo na saslušanje, pravo svake osobe na pristup svojem dosjeu, obveza uprave da obrazloži svoje odluke, mogućnost da osoba zatraži naknadu štete koju uzrokuju institucije i njihovi službenici pri obavljanju svojih dužnosti te jezična prava.

| (11) | Učinkovita uprava Unije od velike je važnosti i javnog interesa. Prekomjerna količina pravila i postupaka kao i njihov manjak može biti uzrokom nepravilnosti, što također može biti posljedica oprečnih, nedosljednih ili nejasnih pravila i postupaka. |
| --- | --- |

(11)

Učinkovita uprava Unije od velike je važnosti i javnog interesa. Prekomjerna količina pravila i postupaka kao i njihov manjak može biti uzrokom nepravilnosti, što također može biti posljedica oprečnih, nedosljednih ili nejasnih pravila i postupaka.

| (12) | Pravilno strukturirani i dosljedni upravni postupci potpora su učinkovitoj upravi i ispravnoj provedbi prava na dobru upravu koje je zajamčeno kao opće načelo prava Unije te člankom 41. Povelje. |
| --- | --- |

(12)

Pravilno strukturirani i dosljedni upravni postupci potpora su učinkovitoj upravi i ispravnoj provedbi prava na dobru upravu koje je zajamčeno kao opće načelo prava Unije te člankom 41. Povelje.

| (13) | U svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2013. Europski parlament je pozvao na donošenje uredbe o europskom zakonu o upravnom postupku kojom bi se zajamčilo pravo na dobru upravu putem otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije. Uspostavom zajedničkog niza pravila o upravnom postupku na razini institucija, tijela, ureda i agencija Unije trebala bi se poboljšati pravna sigurnost i popuniti nedostaci u pravnom sustavu Unije, čime bi se također doprinijelo poštovanju vladavine prava. |
| --- | --- |

(13)

U svojoj Rezoluciji od 15. siječnja 2013. Europski parlament je pozvao na donošenje uredbe o europskom zakonu o upravnom postupku kojom bi se zajamčilo pravo na dobru upravu putem otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije. Uspostavom zajedničkog niza pravila o upravnom postupku na razini institucija, tijela, ureda i agencija Unije trebala bi se poboljšati pravna sigurnost i popuniti nedostaci u pravnom sustavu Unije, čime bi se također doprinijelo poštovanju vladavine prava.

| (14) | Svrha ove Uredbe uspostava je niza postupovnih pravila kojima bi se uprava Unije trebala voditi u izvršavanju svojih upravnih aktivnosti. Cilj tih postupovnih pravila zajamčiti je otvorenu, učinkovitu i neovisnu administraciju te ispravnu provedbu prava na dobru upravu. |
| --- | --- |

(14)

Svrha ove Uredbe uspostava je niza postupovnih pravila kojima bi se uprava Unije trebala voditi u izvršavanju svojih upravnih aktivnosti. Cilj tih postupovnih pravila zajamčiti je otvorenu, učinkovitu i neovisnu administraciju te ispravnu provedbu prava na dobru upravu.

| (15) | U skladu s člankom 298. UFEU-a ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na uprave država članica. Ova se Uredba nadalje ne bi trebala primjenjivati na zakonodavne postupke, sudske postupke te postupke koji vode do donošenja nezakonodavnih akata koji se izravno temelje na Ugovorima, delegiranih akata ili provedbenih akata. |
| --- | --- |

(15)

U skladu s člankom 298. UFEU-a ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na uprave država članica. Ova se Uredba nadalje ne bi trebala primjenjivati na zakonodavne postupke, sudske postupke te postupke koji vode do donošenja nezakonodavnih akata koji se izravno temelje na Ugovorima, delegiranih akata ili provedbenih akata.

| (16) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na upravu Unije ne dovodeći u pitanje druge pravne akte Unije kojima su predviđena posebna upravna postupovna pravila. Međutim, upravni postupci svojstveni različitim sektorima nisu u potpunosti dosljedni i potpuni. U cilju postizanja ukupne usklađenosti upravnih aktivnosti uprave Unije i punog poštovanja prava na dobru upravu, pravni akti kojima se predviđaju posebna upravna postupovna pravila trebali bi se stoga tumačiti u skladu s ovom Uredbom, a njihovi bi se nedostaci trebali nadomjestiti relevantnim odredbama iz ove Uredbe. Ovom se Uredbom uspostavljaju zadana prava i obveze za sve upravne postupke u skladu s pravom Unije te time smanjuje fragmentacija mjerodavnih postupovnih pravila koja proizlaze iz zakonodavstva koje se odnosi na pojedine sektore. |
| --- | --- |

(16)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na upravu Unije ne dovodeći u pitanje druge pravne akte Unije kojima su predviđena posebna upravna postupovna pravila. Međutim, upravni postupci svojstveni različitim sektorima nisu u potpunosti dosljedni i potpuni. U cilju postizanja ukupne usklađenosti upravnih aktivnosti uprave Unije i punog poštovanja prava na dobru upravu, pravni akti kojima se predviđaju posebna upravna postupovna pravila trebali bi se stoga tumačiti u skladu s ovom Uredbom, a njihovi bi se nedostaci trebali nadomjestiti relevantnim odredbama iz ove Uredbe. Ovom se Uredbom uspostavljaju zadana prava i obveze za sve upravne postupke u skladu s pravom Unije te time smanjuje fragmentacija mjerodavnih postupovnih pravila koja proizlaze iz zakonodavstva koje se odnosi na pojedine sektore.

| (17) | Cilj upravnih postupovnih pravila utvrđenih ovom Uredbom provedba je načela dobrog upravljanja utvrđenih u raznim pravnim izvorima u svjetlu sudske prakse Suda Europske unije. Ta su načela izlistana u nastavku, a oblik u kojemu su iznesena trebao bi poslužiti kao shema za tumačenje odredbi ove Uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Cilj upravnih postupovnih pravila utvrđenih ovom Uredbom provedba je načela dobrog upravljanja utvrđenih u raznim pravnim izvorima u svjetlu sudske prakse Suda Europske unije. Ta su načela izlistana u nastavku, a oblik u kojemu su iznesena trebao bi poslužiti kao shema za tumačenje odredbi ove Uredbe.

| (18) | Načelo vladavine prava, navedeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u srži je svih vrijednosti Unije. U skladu s tim načelom svako djelovanje Unije mora se temeljiti na Ugovorima te biti u skladu s načelom dodjeljivanja . Nadalje, načelom zakonitosti se, kao posljedicom vladavine prava, nalaže da se aktivnosti uprave Unije izvršavaju u potpunoj sukladnosti sa zakonom. |
| --- | --- |

(18)

Načelo vladavine prava, navedeno u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u srži je svih vrijednosti Unije. U skladu s tim načelom svako djelovanje Unije mora se temeljiti na Ugovorima te biti u skladu s načelom dodjeljivanja . Nadalje, načelom zakonitosti se, kao posljedicom vladavine prava, nalaže da se aktivnosti uprave Unije izvršavaju u potpunoj sukladnosti sa zakonom.

| (19) | Svaki pravni akt Unije mora biti u skladu s načelom proporcionalnosti. Time se zahtijeva da svaka mjera koju uprava Unije poduzme bude prikladna i potrebna za zakonito postizanje ciljeva u čiju se svrhu rabi: u slučaju da je moguć izbor između nekoliko potencijalno prikladnih mjera, poduzima se ona koja je najmanje opterećujuća, a sve promjene koje uprava uvede ne smiju biti nerazmjerne ciljevima koji se nastoje postići. |
| --- | --- |

(19)

Svaki pravni akt Unije mora biti u skladu s načelom proporcionalnosti. Time se zahtijeva da svaka mjera koju uprava Unije poduzme bude prikladna i potrebna za zakonito postizanje ciljeva u čiju se svrhu rabi: u slučaju da je moguć izbor između nekoliko potencijalno prikladnih mjera, poduzima se ona koja je najmanje opterećujuća, a sve promjene koje uprava uvede ne smiju biti nerazmjerne ciljevima koji se nastoje postići.

| (20) | Pravom na dobru upravu zahtijeva se da uprava Unije donosi upravne akte u skladu s upravnim postupcima kojima se jamči nepristranost, pravičnost i pravovremenost. |
| --- | --- |

(20)

Pravom na dobru upravu zahtijeva se da uprava Unije donosi upravne akte u skladu s upravnim postupcima kojima se jamči nepristranost, pravičnost i pravovremenost.

| (21) | Njime se zahtijeva i da strankama bude priopćena svaka odluka o pokretanju upravnog postupka te da im se pruže potrebne informacije kako bi mogle ostvariti svoja prava tijekom upravnog postupka. U propisno opravdanim i iznimnim slučajevima u kojima to nalaže javni interes, uprava Unije to priopćenje može poslati sa zakašnjenjem ili je uopće ne poslati. |
| --- | --- |

(21)

Njime se zahtijeva i da strankama bude priopćena svaka odluka o pokretanju upravnog postupka te da im se pruže potrebne informacije kako bi mogle ostvariti svoja prava tijekom upravnog postupka. U propisno opravdanim i iznimnim slučajevima u kojima to nalaže javni interes, uprava Unije to priopćenje može poslati sa zakašnjenjem ili je uopće ne poslati.

| (22) | Kada se upravni postupak pokreće na zahtjev stranke, u skladu s pravom na dobru upravu uprava Unije obvezna je u pisanom obliku potvrditi primitak zahtjeva. U potvrdi o primitku trebale bi biti navedene informacije s pomoću kojih bi stranka tijekom upravnog postupka mogla ostvariti svoja prava na obranu. Međutim, uprava Unije trebala bi imati pravo odbiti besmislene zahtjeve ili zahtjeve podnesene u cilju zloupotrebe jer bi se u protivnom mogla ugroziti njezina učinkovitost. |
| --- | --- |

(22)

Kada se upravni postupak pokreće na zahtjev stranke, u skladu s pravom na dobru upravu uprava Unije obvezna je u pisanom obliku potvrditi primitak zahtjeva. U potvrdi o primitku trebale bi biti navedene informacije s pomoću kojih bi stranka tijekom upravnog postupka mogla ostvariti svoja prava na obranu. Međutim, uprava Unije trebala bi imati pravo odbiti besmislene zahtjeve ili zahtjeve podnesene u cilju zloupotrebe jer bi se u protivnom mogla ugroziti njezina učinkovitost.

| (23) | Radi ostvarivanja pravne sigurnosti upravni postupak trebao bi se pokrenuti unutar razumnog roka nakon što se predmetni događaj dogodio. Stoga bi ova Uredba trebala sadržavati odredbe o razdoblju zastare. |
| --- | --- |

(23)

Radi ostvarivanja pravne sigurnosti upravni postupak trebao bi se pokrenuti unutar razumnog roka nakon što se predmetni događaj dogodio. Stoga bi ova Uredba trebala sadržavati odredbe o razdoblju zastare.

| (24) | Pravom na dobru upravu zahtijeva se da uprava Unije postupa s dužnom pozornosti čime ju se obvezuje da pažljivo i na nepristran način utvrdi i pregleda sve relevantne činjenične i pravne elemente pojedinog slučaja u svakoj fazi postupka uzimajući u obzir interes svih stranaka. U tu bi svrhu trebala imati ovlast ispitati dokaze koje iznesu stranke, ispitati svjedoke i vještake, zatražiti dokumente i zapise te provoditi posjete i inspekcije. Pri odabiru stručnjaka uprava Unije trebala bi zajamčiti da oni tehnički stručni i da nisu u sukobu interesa . |
| --- | --- |

(24)

Pravom na dobru upravu zahtijeva se da uprava Unije postupa s dužnom pozornosti čime ju se obvezuje da pažljivo i na nepristran način utvrdi i pregleda sve relevantne činjenične i pravne elemente pojedinog slučaja u svakoj fazi postupka uzimajući u obzir interes svih stranaka. U tu bi svrhu trebala imati ovlast ispitati dokaze koje iznesu stranke, ispitati svjedoke i vještake, zatražiti dokumente i zapise te provoditi posjete i inspekcije. Pri odabiru stručnjaka uprava Unije trebala bi zajamčiti da oni tehnički stručni i da nisu u sukobu interesa .

| (25) | Tijekom istrage koju provodi uprava Unije stranke bi trebale biti obvezne surađivati pomažući joj pri utvrđivanju činjenica i okolnosti slučaja. Kada uprava Unije pozove stranke na suradnju, treba im omogućiti razuman rok za odgovor te ih podsjetiti na pravo osobe da ne inkriminira samu sebe u slučaju u kojem upravni postupak može dovesti do sankcija. |
| --- | --- |

(25)

Tijekom istrage koju provodi uprava Unije stranke bi trebale biti obvezne surađivati pomažući joj pri utvrđivanju činjenica i okolnosti slučaja. Kada uprava Unije pozove stranke na suradnju, treba im omogućiti razuman rok za odgovor te ih podsjetiti na pravo osobe da ne inkriminira samu sebe u slučaju u kojem upravni postupak može dovesti do sankcija.

| (26) | Pravo osobe na to da uprava Unije prema njoj postupa nepristrano posljedica je temeljnog prava na dobru upravu i podrazumijeva obvezu člana osoblja da se uzdrži od sudjelovanja u upravnom postupku u slučaju da u okviru tog postupka na izravan ili neizravan način ostvaruje osobni interes, a posebno bilo kakav obiteljski ili financijski interes kojim bi se narušila njegova nepristranost. |
| --- | --- |

(26)

Pravo osobe na to da uprava Unije prema njoj postupa nepristrano posljedica je temeljnog prava na dobru upravu i podrazumijeva obvezu člana osoblja da se uzdrži od sudjelovanja u upravnom postupku u slučaju da u okviru tog postupka na izravan ili neizravan način ostvaruje osobni interes, a posebno bilo kakav obiteljski ili financijski interes kojim bi se narušila njegova nepristranost.

| (27) | U skladu s pravom na dobru upravu može se zahtijevati da uprava u određenim okolnostima provede inspekcije kada je to potrebno da se ispuni neka obveza ili postigne cilj u skladu s pravom Unije. Te bi se istrage trebale provoditi uz poštovanje određenih uvjeta i postupaka kako bi se zaštitila prava stranaka. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s pravom na dobru upravu može se zahtijevati da uprava u određenim okolnostima provede inspekcije kada je to potrebno da se ispuni neka obveza ili postigne cilj u skladu s pravom Unije. Te bi se istrage trebale provoditi uz poštovanje određenih uvjeta i postupaka kako bi se zaštitila prava stranaka.

| (28) | Pravo osobe na saslušanje trebalo bi se poštovati u svim postupcima pokrenutim protiv osobe koji bi se mogli zaključiti odlukom s nepovoljnim učinkom za tu osobu. To se pravo ne bi smjelo ukinuti ili ograničiti nijednom zakonodavnom mjerom. Pravom na saslušanje zahtijeva se da osoba primi točnu i potpunu obavijest o zahtjevu ili prigovorima koji se protiv nje podnose te da joj se pruži mogućnost da se očituje o istinitosti i relevantnosti činjenica i korištenih dokumenata. |
| --- | --- |

(28)

Pravo osobe na saslušanje trebalo bi se poštovati u svim postupcima pokrenutim protiv osobe koji bi se mogli zaključiti odlukom s nepovoljnim učinkom za tu osobu. To se pravo ne bi smjelo ukinuti ili ograničiti nijednom zakonodavnom mjerom. Pravom na saslušanje zahtijeva se da osoba primi točnu i potpunu obavijest o zahtjevu ili prigovorima koji se protiv nje podnose te da joj se pruži mogućnost da se očituje o istinitosti i relevantnosti činjenica i korištenih dokumenata.

| (29) | Pravo na dobru upravu uključuje pravo stranke u upravnom postupku na pristup vlastitom dosjeu, što je također ključan preduvjet za ostvarivanje prava na saslušanje. Kada potpun pristup dosjeu zbog zaštite legitimnih interesa povjerljivosti te profesionalne i poslovne tajne nije moguć, stranka bi na uvid trebala dobiti barem adekvatan sažetak sadržaja svog dosjea. Kako bi se olakšao pristup osoba njihovim dosjeima, a time i transparentno upravljanje informacijama, uprava Unije trebala bi voditi evidenciju pošte koju prima i šalje, dokumenata koje zaprima i mjera koje poduzima te uspostaviti indeks registriranih dosjea. |
| --- | --- |

(29)

Pravo na dobru upravu uključuje pravo stranke u upravnom postupku na pristup vlastitom dosjeu, što je također ključan preduvjet za ostvarivanje prava na saslušanje. Kada potpun pristup dosjeu zbog zaštite legitimnih interesa povjerljivosti te profesionalne i poslovne tajne nije moguć, stranka bi na uvid trebala dobiti barem adekvatan sažetak sadržaja svog dosjea. Kako bi se olakšao pristup osoba njihovim dosjeima, a time i transparentno upravljanje informacijama, uprava Unije trebala bi voditi evidenciju pošte koju prima i šalje, dokumenata koje zaprima i mjera koje poduzima te uspostaviti indeks registriranih dosjea.

| (30) | Uprava Unije trebala bi donijeti upravne akte unutar razumnog vremenskog roka. Spora administracija je loša administracija. Svako kašnjenje s donošenjem upravnog akta trebalo bi se opravdati, a stranka u upravnom postupku trebala bi o tome biti pravovremeno obaviještena, kao i o okvirnom datumu njegova očekivanog donošenja. |
| --- | --- |

(30)

Uprava Unije trebala bi donijeti upravne akte unutar razumnog vremenskog roka. Spora administracija je loša administracija. Svako kašnjenje s donošenjem upravnog akta trebalo bi se opravdati, a stranka u upravnom postupku trebala bi o tome biti pravovremeno obaviještena, kao i o okvirnom datumu njegova očekivanog donošenja.

| (31) | Pravom na dobru upravu upravi Unije nameće se obveza da jasno iznese razloge na kojima se temelje njezini upravni akti. U obrazloženju bi se trebali navesti pravna osnova akta, opća situacija koja je dovela do njegova donošenja te opći ciljevi koji se njime namjeravaju postići. U njemu bi jasno i nedvosmisleno trebalo iznijeti zaključke nadležnog tijela koje je donijelo akt na način kojim bi se strankama omogućilo da odluče žele li braniti svoja prava podnošenjem zahtjeva za sudsko preispitivanje. |
| --- | --- |

(31)

Pravom na dobru upravu upravi Unije nameće se obveza da jasno iznese razloge na kojima se temelje njezini upravni akti. U obrazloženju bi se trebali navesti pravna osnova akta, opća situacija koja je dovela do njegova donošenja te opći ciljevi koji se njime namjeravaju postići. U njemu bi jasno i nedvosmisleno trebalo iznijeti zaključke nadležnog tijela koje je donijelo akt na način kojim bi se strankama omogućilo da odluče žele li braniti svoja prava podnošenjem zahtjeva za sudsko preispitivanje.

| (32) | U skladu s pravom na djelotvoran pravni lijek ni Unija ni države članice ne mogu uživanje prava dodijeljenih u skladu s pravom Unije zaista onemogućiti ili prekomjerno otežati. Štoviše, obvezni su zajamčiti stvarnu i učinkovitu pravnu zaštitu te im je zabranjena primjena pravila ili postupaka kojima bi se čak i privremeno spriječilo da zakoni Unije imaju punu snagu i učinak. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s pravom na djelotvoran pravni lijek ni Unija ni države članice ne mogu uživanje prava dodijeljenih u skladu s pravom Unije zaista onemogućiti ili prekomjerno otežati. Štoviše, obvezni su zajamčiti stvarnu i učinkovitu pravnu zaštitu te im je zabranjena primjena pravila ili postupaka kojima bi se čak i privremeno spriječilo da zakoni Unije imaju punu snagu i učinak.

| (33) | Kako bi se olakšalo ostvarivanje prava na djelotvoran pravni lijek, u svojim upravnim aktima uprava Unije trebala bi navesti pravne lijekove koji su dostupni strankama čijih se prava i interesa navedeni akti tiču. Osim mogućnosti pokretanja sudskog postupka ili podnošenja žalbe Europskom ombudsmanu, stranka bi trebala imati pravo zatražiti administrativno preispitivanje te bi trebala biti obaviještena o postupku i vremenskom roku za podnošenje takvog zahtjeva. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se olakšalo ostvarivanje prava na djelotvoran pravni lijek, u svojim upravnim aktima uprava Unije trebala bi navesti pravne lijekove koji su dostupni strankama čijih se prava i interesa navedeni akti tiču. Osim mogućnosti pokretanja sudskog postupka ili podnošenja žalbe Europskom ombudsmanu, stranka bi trebala imati pravo zatražiti administrativno preispitivanje te bi trebala biti obaviještena o postupku i vremenskom roku za podnošenje takvog zahtjeva.

| (34) | Zahtjevom za administrativno preispitivanje ne dovodi se u pitanje pravo stranke na sudski pravni lijek. Radi utvrđivanja vremenskog roka za podnošenje zahtjeva za sudsko preispitivanje, upravni akt smatra se završnim ako stranka unutar relevantnog roka ne podnese zahtjev za administrativno preispitivanje ili ako stranka podnese zahtjev za administrativno preispitivanje, završni administrativni akt je akt kojim se zaključuje administrativno preispitivanje. |
| --- | --- |

(34)

Zahtjevom za administrativno preispitivanje ne dovodi se u pitanje pravo stranke na sudski pravni lijek. Radi utvrđivanja vremenskog roka za podnošenje zahtjeva za sudsko preispitivanje, upravni akt smatra se završnim ako stranka unutar relevantnog roka ne podnese zahtjev za administrativno preispitivanje ili ako stranka podnese zahtjev za administrativno preispitivanje, završni administrativni akt je akt kojim se zaključuje administrativno preispitivanje.

| (35) | U skladu s načelima transparentnosti i pravne sigurnosti, stranke uključene u upravni postupak trebale bi jasno razumjeti svoja prava i obveze koje proizlaze iz upravnog akta koji im je upućen. U tu bi se svrhu uprava Unije trebala pobrinuti da njezini upravni akti budu sastavljeni na jasnom, jednostavnom i razumljivom jeziku te da stupaju na snagu po priopćenju strankama. Pri izvršavanju te obveze nužno je da se uprava Unije na odgovarajući način koristi informacijama i komunikacijskim tehnologijama te da se prilagodi njihovu razvoju. |
| --- | --- |

(35)

U skladu s načelima transparentnosti i pravne sigurnosti, stranke uključene u upravni postupak trebale bi jasno razumjeti svoja prava i obveze koje proizlaze iz upravnog akta koji im je upućen. U tu bi se svrhu uprava Unije trebala pobrinuti da njezini upravni akti budu sastavljeni na jasnom, jednostavnom i razumljivom jeziku te da stupaju na snagu po priopćenju strankama. Pri izvršavanju te obveze nužno je da se uprava Unije na odgovarajući način koristi informacijama i komunikacijskim tehnologijama te da se prilagodi njihovu razvoju.

| (36) | U svrhu transparentnosti i administrativne učinkovitosti uprava Unije trebala bi zajamčiti da pisarske, aritmetičke ili slične greške u njezinim upravnim aktima ispravlja za to nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(36)

U svrhu transparentnosti i administrativne učinkovitosti uprava Unije trebala bi zajamčiti da pisarske, aritmetičke ili slične greške u njezinim upravnim aktima ispravlja za to nadležno tijelo.

| (37) | Načelom zakonitosti kao izravnom posljedicom vladavine prava upravi Unije nameće se obveza da ispravi ili povuče nezakonite upravne akte. Međutim, s obzirom na to da se ispravljanjem ili povlačenjem upravnog akta može povrijediti zaštita legitimnih očekivanja i načela pravne sigurnosti, uprava Unije trebala bi pažljivo i nepristrano procijeniti učinak ispravljanja ili povlačenja akta na ostale stranke te priložiti zaključke te procjene obrazloženju o njegovu ispravljanju ili povlačenju. |
| --- | --- |

(37)

Načelom zakonitosti kao izravnom posljedicom vladavine prava upravi Unije nameće se obveza da ispravi ili povuče nezakonite upravne akte. Međutim, s obzirom na to da se ispravljanjem ili povlačenjem upravnog akta može povrijediti zaštita legitimnih očekivanja i načela pravne sigurnosti, uprava Unije trebala bi pažljivo i nepristrano procijeniti učinak ispravljanja ili povlačenja akta na ostale stranke te priložiti zaključke te procjene obrazloženju o njegovu ispravljanju ili povlačenju.

| (38) | Građani Unije imaju pravo obratiti se pisanim putem institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije na jednom od jezika Ugovorâ te dobiti odgovor na istom jeziku. Uprava Unije trebala bi poštovati jezična prava stranaka na način da upravni postupak provodi na jednom od jezika Ugovorâ koji izabere stranka. U slučaju da upravni postupak pokreće uprava Unije prvo priopćenje trebalo bi sastaviti na jednom od jezika Ugovora, odnosno na službenom jeziku države članice u kojoj se nalazi stranka. |
| --- | --- |

(38)

Građani Unije imaju pravo obratiti se pisanim putem institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije na jednom od jezika Ugovorâ te dobiti odgovor na istom jeziku. Uprava Unije trebala bi poštovati jezična prava stranaka na način da upravni postupak provodi na jednom od jezika Ugovorâ koji izabere stranka. U slučaju da upravni postupak pokreće uprava Unije prvo priopćenje trebalo bi sastaviti na jednom od jezika Ugovora, odnosno na službenom jeziku države članice u kojoj se nalazi stranka.

| (39) | Načelo transparentnosti i pravo pristupa dokumentima osobito su važni u upravnom postupku ne dovodeći pritom u pitanje zakonodavne akte donesene u skladu s člankom 15. stavkom 3. UFEU-a. Svako ograničenje tih načela trebalo bi se usko tumačiti kako bi bilo u skladu s kriterijima iz članka 52. stavka 1. Povelje te bi stoga trebalo biti predviđeno zakonom i njime bi se trebala poštovati bit prava i sloboda te bi ono trebalo podlijegati načelu proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(39)

Načelo transparentnosti i pravo pristupa dokumentima osobito su važni u upravnom postupku ne dovodeći pritom u pitanje zakonodavne akte donesene u skladu s člankom 15. stavkom 3. UFEU-a. Svako ograničenje tih načela trebalo bi se usko tumačiti kako bi bilo u skladu s kriterijima iz članka 52. stavka 1. Povelje te bi stoga trebalo biti predviđeno zakonom i njime bi se trebala poštovati bit prava i sloboda te bi ono trebalo podlijegati načelu proporcionalnosti.

| (40) | Pravo na zaštitu osobnih podataka trebalo bi podrazumijevati da bi, ne dovodeći u pitanje zakonodavne akte donesene u skladu s člankom 16. UFEU-a, podaci kojima se koristi uprava Unije trebali biti točni, ažurirani i zakonito evidentirani. |
| --- | --- |

(40)

Pravo na zaštitu osobnih podataka trebalo bi podrazumijevati da bi, ne dovodeći u pitanje zakonodavne akte donesene u skladu s člankom 16. UFEU-a, podaci kojima se koristi uprava Unije trebali biti točni, ažurirani i zakonito evidentirani.

| (41) | Načelo zaštite legitimnih očekivanja proizlazi iz vladavine prava i njime se podrazumijeva da se djelovanjem javnih tijela ne bi trebalo zadirati u neotuđiva prava i pravomoćne pravne situacije osim tamo gdje je to prijeko potrebno i u javnom interesu. Legitimna očekivanja trebala bi se uzeti u obzir u slučaju ispravljanja ili povlačenja upravnog akta. |
| --- | --- |

(41)

Načelo zaštite legitimnih očekivanja proizlazi iz vladavine prava i njime se podrazumijeva da se djelovanjem javnih tijela ne bi trebalo zadirati u neotuđiva prava i pravomoćne pravne situacije osim tamo gdje je to prijeko potrebno i u javnom interesu. Legitimna očekivanja trebala bi se uzeti u obzir u slučaju ispravljanja ili povlačenja upravnog akta.

| (42) | Načelo pravne sigurnosti nalaže da pravila Unije budu jasna i precizna. Cilj tog načela je zajamčiti da situacije i pravni odnosi uređeni pravom Unije ostanu predvidivi kako bi pojedinci mogli jasno utvrditi svoja prava i obveze te postupati u skladu s njima. U skladu s načelom pravne sigurnosti ne bi se trebale poduzimati retroaktivne mjere osim u zakonski opravdanim okolnostima. |
| --- | --- |

(42)

Načelo pravne sigurnosti nalaže da pravila Unije budu jasna i precizna. Cilj tog načela je zajamčiti da situacije i pravni odnosi uređeni pravom Unije ostanu predvidivi kako bi pojedinci mogli jasno utvrditi svoja prava i obveze te postupati u skladu s njima. U skladu s načelom pravne sigurnosti ne bi se trebale poduzimati retroaktivne mjere osim u zakonski opravdanim okolnostima.

| (43) | U cilju postizanja cjelokupne dosljednosti djelovanja uprave Unije upravni akti opće primjene trebali bi biti usklađeni s načelima dobrog upravljanja iznesenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(43)

U cilju postizanja cjelokupne dosljednosti djelovanja uprave Unije upravni akti opće primjene trebali bi biti usklađeni s načelima dobrog upravljanja iznesenima u ovoj Uredbi.

| (44) | U tumačenju ove Uredbe posebnu pozornost trebalo bi obratiti na jednako postupanje i nediskriminaciju koji se primjenjuju na upravne djelatnosti kao važne izravne posljedice vladavine prava i načela učinkovite i neovisne europske uprave, |
| --- | --- |

(44)

U tumačenju ove Uredbe posebnu pozornost trebalo bi obratiti na jednako postupanje i nediskriminaciju koji se primjenjuju na upravne djelatnosti kao važne izravne posljedice vladavine prava i načela učinkovite i neovisne europske uprave,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i cilj

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se postupovna pravila kojima se uređuju upravne aktivnosti uprave Unije.

2.   Cilj ove Uredbe je zajamčiti pravo na dobru upravu utvrđeno člankom 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima uspostavom otvorene, učinkovite i neovisne uprave.

Članak 2

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na upravne aktivnosti institucija, tijela, ureda i agencija Unije.

2.   Ova se Uredba ne primjenjuje na aktivnosti uprave Unije tijekom:

| (a) | zakonodavnih postupaka; |
| --- | --- |

(a)

zakonodavnih postupaka;

| (b) | sudskih postupaka; |
| --- | --- |

(b)

sudskih postupaka;

| (c) | postupaka koji vode do donošenja nezakonodavnih akata koji se izravno temelje na Ugovorima, delegiranih akata ili provedbenih akata. |
| --- | --- |

(c)

postupaka koji vode do donošenja nezakonodavnih akata koji se izravno temelje na Ugovorima, delegiranih akata ili provedbenih akata.

3.   Ova se Uredba ne primjenjuje na uprave država članica.

Članak 3.

Odnos između ove Uredbe i drugih pravnih akata Unije

Ova se Uredba primjenjuje ne dovodeći u pitanje druge pravne akte Unije kojima se uređuju posebna administrativna postupovna pravila. Njome se dopunjuju takvi pravni akti Unije koji se tumače u skladu s njezinim relevantnim odredbama.

Članak 4.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „uprava Unije” znači uprava institucija, tijela, ureda i agencija Unije; |
| --- | --- |

(a)

„uprava Unije” znači uprava institucija, tijela, ureda i agencija Unije;

| (b) | „aktivnosti uprave” znači aktivnosti koje izvršava uprava Unije u cilju provedbe prava Unije, uz iznimku postupaka iz članka 2. stavka 2.; |
| --- | --- |

(b)

„aktivnosti uprave” znači aktivnosti koje izvršava uprava Unije u cilju provedbe prava Unije, uz iznimku postupaka iz članka 2. stavka 2.;

| (c) | „upravni postupak” znači proces u okviru kojeg uprava Unije priprema, donosi, provodi i izvršava upravne akte; |
| --- | --- |

(c)

„upravni postupak” znači proces u okviru kojeg uprava Unije priprema, donosi, provodi i izvršava upravne akte;

| (d) | „član osoblja” znači dužnosnik u smislu članka 1.a Pravilnika o osoblju i službenik kako je utvrđeno u članku 1. alinejama od 1. do 3. stalih službenika Europske unije. |
| --- | --- |

(d)

„član osoblja” znači dužnosnik u smislu članka 1.a Pravilnika o osoblju i službenik kako je utvrđeno u članku 1. alinejama od 1. do 3. stalih službenika Europske unije.

| (e) | „nadležno tijelo” znači institucija, tijelo, ured ili agencija Unije, zasebna jedinica ili osoba unutar uprave Unije koja je u skladu s mjerodavnim pravom odgovorna za upravni postupak; |
| --- | --- |

(e)

„nadležno tijelo” znači institucija, tijelo, ured ili agencija Unije, zasebna jedinica ili osoba unutar uprave Unije koja je u skladu s mjerodavnim pravom odgovorna za upravni postupak;

| (f) | „stranka” znači svaka fizička ili pravna osoba na čiji pravni položaj može utjecati rezultat upravnog postupka. |
| --- | --- |

(f)

„stranka” znači svaka fizička ili pravna osoba na čiji pravni položaj može utjecati rezultat upravnog postupka.

POGLAVLJE II.

POKRETANJE UPRAVNOG POSTUPKA

Članak 5.

Pokretanje upravnog postupka

Upravni postupak može pokrenuti uprava Unije na vlastitu inicijativu ili stranka podnošenjem zahtjeva.

Članak 6.

Pokretanje od strane Uprave Unije

1.   Upravni postupak može pokrenuti uprava Unije na vlastitu inicijativu, u skladu s odlukom nadležnog tijela. Nadležno tijelo ispituje posebne okolnosti slučaja prije donošenja odluke o pokretanju postupka.

2.   Strankama se priopćuje odluka o pokretanju upravnog postupka. Odluka se ne objavljuje prije priopćenja strankama.

3.   Priopćenje se može odgoditi ili ono može izostati samo onda kada je to u javnom interesu strogo nužno. Odluka o odgodi ili o neslanju priopćenja propisno se obrazlaže.

4.   U odluci o pokretanju upravnog postupka navodi se:

| (a) | referentni broj i datum; |
| --- | --- |

(a)

referentni broj i datum;

| (b) | predmet i svrha postupka; |
| --- | --- |

(b)

predmet i svrha postupka;

| (c) | opis glavnih postupovnih koraka; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih postupovnih koraka;

| (d) | ime i podaci za kontakt nadležnog člana osoblja; |
| --- | --- |

(d)

ime i podaci za kontakt nadležnog člana osoblja;

| (e) | nadležno tijelo; |
| --- | --- |

(e)

nadležno tijelo;

| (f) | rok za donošenje upravnog akta i posljedice nedonošenja upravnog akta u zadanom roku; |
| --- | --- |

(f)

rok za donošenje upravnog akta i posljedice nedonošenja upravnog akta u zadanom roku;

| (g) | dostupni pravni lijekovi; |
| --- | --- |

(g)

dostupni pravni lijekovi;

| (h) | adresa internetske stranice iz članka 28. ako ta stranica postoji. |
| --- | --- |

(h)

adresa internetske stranice iz članka 28. ako ta stranica postoji.

5.   Odluka o pokretanju upravnog postupka sastavlja se na jezicima Ugovorâ, odnosno na službenim jezicima država članica u kojima se nalaze stranke.

6.   Upravni postupak pokreće se unutar razumnog roka od datuma događaja na kojemu će se temeljiti postupak. Ni u kojem se slučaju ne pokreće nakon deset godina od datuma događaja.

Članak 7.

Pokretanje podnošenjem zahtjeva

1.   Upravni postupak može pokrenuti stranka.

2.   Zahtjevi ne podliježu nepotrebnim formalnim uvjetima podnošenja. U zahtjevu se jasno navodi ime stranke, adresa za priopćenje, predmet zahtjeva, činjenice i razlozi relevantni za podnošenje zahtjeva, datum i mjesto te nadležno tijelo kojemu je upućen. Podnose se pisanim putem na papiru ili u elektroničkom obliku. Sastavljaju se na jednom od jezika Ugovorâ.

3.   Primitak zahtjeva potvrđuje se pisanim putem. Potvrda o primitku zahtjeva sastavlja se na jeziku zahtjeva i u njoj se navodi:

| (a) | referentni broj i datum; |
| --- | --- |

(a)

referentni broj i datum;

| (b) | datum primitka zahtjeva; |
| --- | --- |

(b)

datum primitka zahtjeva;

| (c) | opis glavnih postupovnih koraka; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih postupovnih koraka;

| (d) | ime i podaci za kontakt odgovornog člana osoblja; |
| --- | --- |

(d)

ime i podaci za kontakt odgovornog člana osoblja;

| (e) | rok za donošenje upravnog akta i posljedice njegova nedonošenja u zadanom roku; |
| --- | --- |

(e)

rok za donošenje upravnog akta i posljedice njegova nedonošenja u zadanom roku;

| (f) | adresa internetske stranice iz članka 28. ako ta stranica postoji. |
| --- | --- |

(f)

adresa internetske stranice iz članka 28. ako ta stranica postoji.

4.   Ako zahtjev ne udovoljava jednom ili više uvjeta iz stavka 2., u potvrdi o primitku navodi se razuman rok za ispravak greške ili dostavljanje dokumenta koji nedostaje. Besmisleni ili očito neutemeljeni zahtjevi mogu se odbiti kao neprihvatljivi slanjem potvrde o primitku s kratkim obrazloženjem. Potvrda o primitku ne šalje se u slučaju uzastopnih zahtjeva koje podnosi ista osoba u cilju zloupotrebe postupka podnošenja zahtjeva.

5.   Ako je zahtjev poslan tijelu koje z anjega nije nadležno, to ga tijelo prosljeđuje nadležnom tijelu i u potvrdi o primitku navodi nadležno tijelo kojemu je zahtjev proslijeđen ili to da predmet nije u nadležnosti uprave Unije.

6.   Kada nadležno tijelo pokrene upravni postupak, po potrebi se primjenjuje članak 6. stavci 2. do 4.

POGLAVLJE III.

VOĐENJE UPRAVNOG POSTUPKA

Članak 8.

Postupovna prava

U pogledu vođenja upravnog postupka stranke imaju sljedeća prava:

| (a) | da im se pruže sve relevantne informacije u vezi s postupkom na jasan i razumljiv način; |
| --- | --- |

(a)

da im se pruže sve relevantne informacije u vezi s postupkom na jasan i razumljiv način;

| (b) | da na daljinu ili elektroničkim putem upute i ispune, ako je to moguće i primjereno, sve postupovne formalnosti; |
| --- | --- |

(b)

da na daljinu ili elektroničkim putem upute i ispune, ako je to moguće i primjereno, sve postupovne formalnosti;

| (c) | da se koriste jezicima Ugovorâ i da im se obraća na jeziku Ugovorâ po njihovu izboru; |
| --- | --- |

(c)

da se koriste jezicima Ugovorâ i da im se obraća na jeziku Ugovorâ po njihovu izboru;

| (d) | da im budu priopćeni svi postupovni koraci i odluke koje ih se tiču; |
| --- | --- |

(d)

da im budu priopćeni svi postupovni koraci i odluke koje ih se tiču;

| (e) | da ih zastupa branitelj ili druga osoba po njihovu izboru; |
| --- | --- |

(e)

da ih zastupa branitelj ili druga osoba po njihovu izboru;

| (f) | da plate samo one troškove koji su razumni i razmjerni troškovima predmetnog postupka; |
| --- | --- |

(f)

da plate samo one troškove koji su razumni i razmjerni troškovima predmetnog postupka;

Članak 9.

Obveza provođenja temeljite i nepristrane istrage

1.   Nadležno tijelo istražuje slučaj temeljito i nepristrano. Uzima u obzir sve relevantne faktore i prikuplja sve potrebne informacije za donošenje odluke.

2.   U svrhu prikupljanja potrebnih informacija i gdje je to relevantno nadležno tijelo može:

| (a) | saslušati svjedočenja stranaka, svjedoka i stručnjaka; |
| --- | --- |

(a)

saslušati svjedočenja stranaka, svjedoka i stručnjaka;

| (b) | zatražiti dokumente i spise; |
| --- | --- |

(b)

zatražiti dokumente i spise;

| (c) | provoditi posjete i inspekcije. |
| --- | --- |

(c)

provoditi posjete i inspekcije.

3.   Stranke mogu iznijeti dokaze koje smatraju prikladnima.

Članak 10.

Obveza suradnje

1.   Stranke pomažu nadležnom tijelu pri utvrđivanju činjenica i okolnosti slučaja.

2.   Strankama se daje razuman vremenski rok za odgovor na svaki zahtjev za suradnju, uzme li se u obzir dužina i složenost zahtjeva te potrebe istrage.

3.   U slučaju u kojem upravni postupak može dovesti do sankcije, stranke se podsjećaju na pravo osobe da ne inkriminira samu sebe.

Članak 11.

Svjedoci i vještaci

Svjedoci i vještaci mogu se ispitati na inicijativu nadležnog tijela ili na prijedlog stranaka. Nadležno tijelo vodi računa da odabere vještake koji posjeduju tehničku stručnost te koji nisu u sukobu interesa u odnosu na predmetni postupak.

Članak 12.

Inspekcije

1.   Inspekcije se mogu provoditi kada se zakonodavnim aktom pruža ovlast za njihovo provođenje i kada je to nužno kako bi se ispunila obveza ili cilj u skladu s pravom Unije.

2.   Inspekcije se provode u skladu s utvrđenim specifikacijama i unutar ograničenja zadanih aktom kojime se nalaže ili odobrava inspekcija u pogledu mjera koje se mogu poduzeti i prostora koji se može pretražiti. Inspektori se svojim ovlastima koriste samo po predočenju pisanog odobrenja kojim se utvrđuje njihov identitet i položaj.

3.   Tijelo nadležno za inspekciju priopćuje stranci nad kojom se inspekcija provodi datum i točno vrijeme početka inspekcije. Ta stranka ima pravo biti nazočna tijekom inspekcije te izraziti svoje mišljenje i postavljati pitanja u vezi s inspekcijom. Kada je to u javnom interesu strogo nužno, tijelo nadležno za inspekciju na temelju opravdanih razloga može odgoditi slanje tog priopćenja ili ga uopće ne poslati.

4.   Tijekom inspekcije nazočne stranke se obavještavaju, u okviru u kojem je to moguće, o predmetu i svrsi inspekcije, postupku i pravilima provedbe inspekcije te naknadnim mjerama i mogućim posljedicama inspekcije. Inspekcija se provodi na način kojim se nepotrebno ne ometa predmet inspekcije ili osoba koja ga posjeduje.

5.   Inspektori bez odgode sastavljaju izvješće o inspekciji u kojem ukratko iznose njezin doprinos ostvarivanju cilja istrage te ključna zapažanja. Tijelo nadležno za provedbu inspekcije šalje presliku inspekcije strankama koje su imale pravo biti nazočne tijekom inspekcije.

6.   Tijelo nadležno za inspekciju priprema i provodi inspekciju u uskoj suradnji s nadležnim tijelima države članice u kojoj se inspekcija provodi, osim ako ta država članica i sama nije predmet inspekcije ili ako bi to ugrozilo svrhu inspekcije.

7.   Pri provedbi inspekcije i sastavljanju izvješća o inspekciji tijelo nadležno za inspekciju uzima u obzir postupovne zahtjeve utvrđene nacionalnim pravom dotične države članice kojima se točno utvrđuju prihvatljivi dokazi u upravnim i sudskim postupcima države članice u kojoj će se izvješće o inspekciji koristiti.

Članak 13.

Sukob interesa

1.   Član osoblja ne sudjeluje u upravnom postupku u kojem ima izravan ili neizravan osobni interes, a posebno bilo kakav obiteljski ili financijski interes kojim bi se narušila njegova nepristranost.

2.   O svakom sukobu interesa član osoblja obavještava nadležno tijelo koje, uzimajući u obzir posebne okolnosti slučaja, donosi odluku o tome hoće li se tu osobu isključiti iz upravnog postupka.

3.   Svaka stranka može zahtijevati isključenje člana osoblja iz upravnog postupka na temelju sukoba interesa. Obrazložen zahtjev u tu svrhu u pisanom se obliku podnosi nadležnom tijelu koje donosi odluku nakon saslušanja člana osoblja na kojeg se zahtjev odnosi.

Članak 14.

Pravo na saslušanje

1.   Stranke imaju pravo na saslušanje prije donošenja svake pojedine mjere koja bi na njih imala nepovoljan učinak.

2.   Strankama se pružaju dostatne informacije i imaju dovoljno vremena za pripremu svoje stajališta.

3.   Stranke imaju mogućnost izraziti svoja gledišta pismeno ili usmeno ako to bude potrebno te, ako tako odluče, uz pomoć osobe po njihovu izboru.

Članak 15.

Pravo pristupa dosjeu

1.   Stranke imaju pravo u punog pristupa svojem dosjeu, uz poštovanje legitimnih interesa povjerljivosti te profesionalne i poslovne tajne. Svako ograničenje tog prava propisno se obrazlaže.

2.   Kada pristup cijelom dosjeu nije moguć, strankama se na uvid daje odgovarajući kratak pregled sadržaja tih dokumenata.

Članak 16.

Obveza vođenja evidencije

1.   Uprava Unije za svaki dosje vodi evidenciju pošte koju u vezi s njim prima i šalje, dokumenata koje zaprima i mjera koje poduzima te sastavlja indeks registriranih dosjea.

2.   Evidencija se vodi uz puno poštovanje prava na zaštitu podataka.

Članak 17.

Vremenska ograničenja

1.   Upravni akti se donose i upravni postupci zaključuju unutar razumnih vremenskih rokova i bez nepotrebne odgode. Rok za donošenje upravnog akta nije duži od tri mjeseca od dana:

| (a) | slanja priopćenja o odluci o pokretanju upravnog postupka, ako ga pokreće uprava Unije, ili |
| --- | --- |

(a)

slanja priopćenja o odluci o pokretanju upravnog postupka, ako ga pokreće uprava Unije, ili

| (b) | slanja potvrde o primitku zahtjeva, ako je upravni postupak pokrenut podnošenjem zahtjeva. |
| --- | --- |

(b)

slanja potvrde o primitku zahtjeva, ako je upravni postupak pokrenut podnošenjem zahtjeva.

2.   Ako se upravni akt ne donese unutar relevantnog roka, dotične se stranke o tome obavještavaju, kao i o razlozima kojima se opravdava odgoda te o okvirnom datumu donošenja upravnog akta. Nadležno tijelo na zahtjev odgovara na pitanja u vezi s tijekom razmatranja predmeta.

3.   Ako uprava Unije ne pošalje potvrdu o primitku zahtjeva u roku od tri mjeseca, zahtjev se smatra odbijenim.

4.   Rokovi se računaju u skladu s Uredbom (EEZ, Euratom) br. 1182/71 Vijeća (1).

POGLAVLJE IV.

ZAKLJUČENJE UPRAVNOG POSTUPKA

Članak 18.

Oblik upravnih akata

Upravni akti sastavljaju se u pisanom obliku i potpisuje ih nadležno tijelo. Sastavljaju se na jasan, jednostavan i razumljiv način.

Članak 19.

Obveza iznošenja obrazloženja

1.   U upravnim aktima jasno se navode razlozi na temelju kojih su doneseni.

2.   U upravnim aktima navodi se njihova pravna osnova, relevantne činjenice i način na koji su različiti relevantni interesi uzeti u obzir.

3.   Upravni akti sadrže pojedinačno obrazloženje relevantno za slučaj svake stranke. Ako to nije moguće zbog velikog broja uključenih stranaka, dostatno je opće obrazloženje. Međutim, ako neka od stranki zatraži pojedinačno obrazloženje, ono će joj biti pruženo.

Članak 20.

Pravni lijekovi

1.   U upravnim aktima jasno se navodi da je moguće administrativno preispitivanje.

2.   Stranke imaju pravo zatražiti administrativno preispitivanje upravnih akata s nepovoljnim učinkom na njihova prava i interese. Zahtjevi za administrativno preispitivanje podnose se tijelu na višem hijerarhijskom položaju, a kada to nije moguće podnose se onome tijelu koje je donijelo upravni akt.

3.   U upravnim aktima opisan je postupak podnošenja zahtjeva za administrativno preispitivanje te naziv i adresa ureda nadležnog tijela ili nadležnog člana osoblja kojemu se zahtjev za preispitivanje treba podnijeti. U aktu je naveden i rok za podnošenje zahtjeva. Ako zahtjev nije podnesen u roku, upravni akt smatra se konačnim.

4.   U upravnim aktima jasno se, gdje se za to u okviru prava Unije postoji osnova, navodi mogućnost pokretanja sudskog postupka ili podnošenja žalbe Europskom ombudsmanu.

Članak 21.

Priopćenje upravnih akata

Strankama se dostavlja pisano priopćenje o upravnim aktima koji se tiču njihovih prava i interesa odmah po njihovu donošenju. Upravni akti stupaju na snagu odmah po priopćenju stranci.

POGLAVLJE V.

ISPRAVLJANJE I POVLAČENJE AKATA

Članak 22.

Ispravljanje pogrešaka u upravnim aktima

1.   Pisarske, aritmetičke ili slične pogreške ispravlja nadležno tijelo na vlastitu inicijativu ili na zahtjev stranke.

2.   Stranke se obavještavaju prije provedbe svakog ispravka pogreške, a ispravak stupa na snagu po priopćenju. Ako to nije moguće zbog velikog broja uključenih stranaka, donose se potrebne mjere kako bi se zajamčilo da sve stranke o tome budu obaviještene bez nepotrebnog odlaganja.

Članak 23.

Ispravljanje i povlačenje akata s nepovoljnim učinkom za stranku

1.   Nadležno tijelo, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev dotične stranke, ispravlja ili povlači nezakoniti upravni akt s nepovoljnim učinkom za stranku. Ispravljanje ili povlačenje ima retroaktivan učinak.

2.   Nadležno tijelo, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev dotične stranke, ispravlja ili povlači zakoniti upravni akt s nepovoljnim učinkom na stranku ako razlozi koji su doveli do donošenja tog akta više ne postoje. Ispravljanje ili povlačenje nema retroaktivan učinak.

3.   Ispravljanje ili povlačenje stupa na snagu po priopćenju stranci .

4.   Kada upravni akt ima nepovoljan učinak za stranku, a istovremeno ima povoljan učinak za ostale stranke, sastavlja se procjena mogućeg učinka na sve stranke, a zaključci se uvrštavaju u razloge za ispravljanje ili povlačenje akta.

Članak 24.

Ispravljanje i povlačenje akata s povoljnim učinkom za stranku

1.   Nadležno tijelo, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev dotične stranke, ispravlja ili povlači nezakoniti upravni akt s povoljnim učinkom za stranku.

2.   Posljedice ispravljanja ili povlačenja akta za stranke koje s pravom mogu očekivati da je taj akt zakonit uzimaju se u obzir. Ako bi stranke snosile gubitke zbog oslanjanja na zakonitost odluke, nadležno tijelo ocjenjuje imaju li te stranke pravo na naknadu.

3.   Ispravljanje ili povlačenja akta ima retroaktivan učinak samo ako se provede unutar razumnog roka. Ako stranka s pravom može očekivati da akt bude zakonit i ako se izjasnila za to da ga treba podržati, ispravljanje ili povlačenje nema retroaktivan učinak u odnosu na tu stranku.

4.   Nadležno tijelo može ispraviti ili povući zakoniti upravni akt s povoljnim učinkom za stranku na vlastitu inicijativu ili na zahtjev druge stranke ako razlozi koji su doveli do donošenja određenog akta više ne postoje. Legitimna očekivanja ostalih stranaka uzimaju se u obzir.

5.   Ispravljanje ili povlačenje stupa na snagu po priopćenju stranci.

Članak 25.

Postupak ispravka grešaka, ispravljanje i povlačenje

Relevantne odredbe iz poglavlja II., IV. i VI. ove Uredbe također se primjenjuju na ispravke grešaka te ispravljanje i povlačenje upravnih akata.

POGLAVLJE VI.

UPRAVNI AKTI OPĆE PRIMJENE

Članak 26.

Poštovanje postupovnih prava

Upravni akti opće primjene koje donese uprava Unije u skladu su s postupovnim pravima iz ove Uredbe.

Članak 27.

Pravna osnova, obrazloženje i objavljivanje

1.   U upravnim aktima opće primjene koje donese uprava Unije navodi se njihova pravna osnova te se jasno iznose razlozi na kojima se temelje.

2.   Oni stupaju na snagu od dana objave na način izravno dostupan svim uključenima.

POGLAVLJE VII.

INFORMACIJE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 28.

Online informacije o pravilima o upravnim postupcima

1.   Uprava Unije zalaže se za pružanje ažuriranih online informacija o postojećim upravnim postupcima na ad hoc internetskoj stranici kad god je to moguće i razumno. Prednost se daje postupcima pokrenutima na zahtjev.

2.   Informacije dostupne online uključuju:

| (a) | poveznicu na mjerodavno zakonodavstvo, |
| --- | --- |

(a)

poveznicu na mjerodavno zakonodavstvo,

| (b) | kratko objašnjenje glavnih pravnih odredbi i njihovo administrativno tumačenje, |
| --- | --- |

(b)

kratko objašnjenje glavnih pravnih odredbi i njihovo administrativno tumačenje,

| (c) | opis glavnih postupovnih koraka, |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih postupovnih koraka,

| (d) | naziv tijela nadležnog za donošenje završnog akta, |
| --- | --- |

(d)

naziv tijela nadležnog za donošenje završnog akta,

| (e) | rok za donošenje akta, |
| --- | --- |

(e)

rok za donošenje akta,

| (f) | dostupne pravne lijekove, |
| --- | --- |

(f)

dostupne pravne lijekove,

| (g) | poveznicu na standardne obrasce kojima se stranke tijekom postupka mogu koristiti pri komunikaciji s upravom Unije. |
| --- | --- |

(g)

poveznicu na standardne obrasce kojima se stranke tijekom postupka mogu koristiti pri komunikaciji s upravom Unije.

3.   Informacije dostupne online navedene u stavku 2. iznose se na jasan i jednostavan način. Pristup tim informacijama je besplatan.

Članak 29.

Procjena

Komisija podnosi izvješće o procjeni djelovanja ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću prije [XX godine/godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Članak 30.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća.

Sastavljeno u

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Uredba (EEZ, Euratom) br. 1182/1971 Vijeća od 3. lipnja 1971. o utvrđivanju pravila koja se primjenjuju na razdoblja, datume i rokove (SL L 124, 8.6.1971., str. 1.).

1

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/140 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/140

---

P8_TA(2016)0280

Konkurentnost europske industrije opskrbe željeznica

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (2015/2887(RSP))

(2018/C 086/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak” (COM(2012)0582),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Za europsku industrijsku renesansu” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Za europsku industrijsku renesansu” (COM(2014)0014),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije naslovljenu „Pregled sektora i studija konkurentnosti industrije opskrbe željeznice” (ENTR 06/054), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije naslovljenu „Pregled sektora i studija konkurentnosti industrije opskrbe željeznice” (ENTR 06/054),

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog parlamenta „Cestovni prijevoz tereta: zašto prijevoznici u EU-u preferiraju kamione u odnosu na vlakove” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog parlamenta „Cestovni prijevoz tereta: zašto prijevoznici u EU-u preferiraju kamione u odnosu na vlakove”

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (O-000067/2016 – B8-0704/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica (O-000067/2016 – B8-0704/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

Specifična priroda i strateška važnost europske industrije opskrbe željeznica za europsku industrijsku renesansu

| 1. | ističe da je u europskoj industriji opskrbe željeznica, koja obuhvaća proizvodnju lokomotiva i željezničkih vozila, opreme povezane s prugama, elektrifikacijom, signalizacijom i telekomunikacijom te održavanje i usluge zamjene dijelova, i koja uključuje brojna mala i srednja poduzeća, ali i vodeća poduzeća u toj industriji, zaposleno 400 000 osoba, da ona 2,7 % svojeg godišnjeg prometa ulaže u istraživanje i razvoj te da predstavlja 46 % svjetskog tržišta industrije opskrbe željeznica; budući da je u željezničkom sektoru općenito, uključujući i poslovne subjekte i infrastrukturu, izravno zaposleno preko 1 milijun osoba, a neizravno 1,2 milijuna; naglašava da te brojke jasno upućuju na važnost industrije opskrbe željeznica za rast europske industrije, radna mjesta i inovacije, kao i na činjenicu da taj sektor u udjelu od 20 % doprinosi ostvarenju cilja reindustrijalizacije; |
| --- | --- |

1.

ističe da je u europskoj industriji opskrbe željeznica, koja obuhvaća proizvodnju lokomotiva i željezničkih vozila, opreme povezane s prugama, elektrifikacijom, signalizacijom i telekomunikacijom te održavanje i usluge zamjene dijelova, i koja uključuje brojna mala i srednja poduzeća, ali i vodeća poduzeća u toj industriji, zaposleno 400 000 osoba, da ona 2,7 % svojeg godišnjeg prometa ulaže u istraživanje i razvoj te da predstavlja 46 % svjetskog tržišta industrije opskrbe željeznica; budući da je u željezničkom sektoru općenito, uključujući i poslovne subjekte i infrastrukturu, izravno zaposleno preko 1 milijun osoba, a neizravno 1,2 milijuna; naglašava da te brojke jasno upućuju na važnost industrije opskrbe željeznica za rast europske industrije, radna mjesta i inovacije, kao i na činjenicu da taj sektor u udjelu od 20 % doprinosi ostvarenju cilja reindustrijalizacije;

| 2. | skreće pozornost na specifičnu prirodu tog sektora, za koji su karakteristični proizvodnja opreme čiji je životni vijek do 50 godina, velik intenzitet kapitala, velika ovisnost o javnoj nabavi i obveza pridržavanja izrazito visokih sigurnosnih standarda; |
| --- | --- |

2.

skreće pozornost na specifičnu prirodu tog sektora, za koji su karakteristični proizvodnja opreme čiji je životni vijek do 50 godina, velik intenzitet kapitala, velika ovisnost o javnoj nabavi i obveza pridržavanja izrazito visokih sigurnosnih standarda;

| 3. | podsjeća na činjenicu da su željeznice od ključne važnosti za ublažavanje klimatskih promjena i za suočavanje s drugim sveprisutnim trendovima, poput urbanizacije i demografskih promjena; stoga potiče Komisiju da konkretnim političkim mjerama i ciljanim ulaganjima podrži ciljeve promjene prijevoznih sredstava i putnika i robe u korist željeznica, kako je definirano u Bijeloj knjizi iz 2011. o prometu; ističe da je u skladu s konferencijom COP21 te klimatskim i energetskim ciljevima EU-a za 2030. prijelaz na željeznice i druge vrste održivog, energetski učinkovitog i elektrificiranog prijevoza nužan za ostvarenje željene dekarbonizacije prijevoza; u tom kontekstu traži od Komisije da iskoristi najavljenu Komunikaciju o dekarbonizaciji prometa i predloži nove mjere kojima će se podržati razvoj energetski učinkovitih tehnologija za industriju opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

3.

podsjeća na činjenicu da su željeznice od ključne važnosti za ublažavanje klimatskih promjena i za suočavanje s drugim sveprisutnim trendovima, poput urbanizacije i demografskih promjena; stoga potiče Komisiju da konkretnim političkim mjerama i ciljanim ulaganjima podrži ciljeve promjene prijevoznih sredstava i putnika i robe u korist željeznica, kako je definirano u Bijeloj knjizi iz 2011. o prometu; ističe da je u skladu s konferencijom COP21 te klimatskim i energetskim ciljevima EU-a za 2030. prijelaz na željeznice i druge vrste održivog, energetski učinkovitog i elektrificiranog prijevoza nužan za ostvarenje željene dekarbonizacije prijevoza; u tom kontekstu traži od Komisije da iskoristi najavljenu Komunikaciju o dekarbonizaciji prometa i predloži nove mjere kojima će se podržati razvoj energetski učinkovitih tehnologija za industriju opskrbe željeznica;

| 4. | primjećuje da kao vodeća industrija na svjetskom tržištu po pitanju tehnologije i inovacija, industrija opskrbe željeznica ima ključnu ulogu za ostvarenje cilja Komisije koji se odnosi na 20 postotnu industrijalizaciju; |
| --- | --- |

4.

primjećuje da kao vodeća industrija na svjetskom tržištu po pitanju tehnologije i inovacija, industrija opskrbe željeznica ima ključnu ulogu za ostvarenje cilja Komisije koji se odnosi na 20 postotnu industrijalizaciju;

| 5. | smatra da se europska industrija opskrbe željeznica može osloniti na brojne pozitivne faktore koji se odnose ne samo na dobru ekološku učinkovitost te vrste prijevoza, već i na veliko tržište i mogućnost olakšavanja masovnog prijevoza; uviđa, međutim, da se danas taj sektor suočava s trostrukom konkurencijom: intermodalnom, međunarodnom, a ponekad čak i konkurencijom među samim poduzećima; |
| --- | --- |

5.

smatra da se europska industrija opskrbe željeznica može osloniti na brojne pozitivne faktore koji se odnose ne samo na dobru ekološku učinkovitost te vrste prijevoza, već i na veliko tržište i mogućnost olakšavanja masovnog prijevoza; uviđa, međutim, da se danas taj sektor suočava s trostrukom konkurencijom: intermodalnom, međunarodnom, a ponekad čak i konkurencijom među samim poduzećima;

Očuvanje vodeće pozicije europske industrije opskrbe željeznica na svjetskoj razini

| 6. | naglašava da se očekuje da će do 2019. godišnja stopa rasta dostupnih međunarodnih tržišta industrije opskrbe željeznica iznositi 2,8 %; ističe da, dok je EU u velikoj mjeri otvoren za konkurente iz trećih zemalja, u trećim zemljama postoji niz prepreka kojima se diskriminira europska industrija opskrbe željeznica; skreće pozornost na činjenicu da se konkurenti iz trećih zemalja, posebno Kine, brzo i agresivno šire u Europi i ostalim dijelovima svijeta, često uz jaku političku i financijsku potporu svojih matičnih zemalja (u vidu, primjerice, velikodušnih izvoznih kredita izvan područja primjene pravila OECD-a); smatra da zbog takve prakse može doći do nepoštene konkurencije kojom se ugrožavaju radna mjesta u Europi; stoga ističe potrebu za poštenim i jednakim uvjetima u svjetskom tržišnom natjecanju te za uzajamnim pristupom tržištu kako bi se uklonio rizik od gubitka radnih mjesta i zaštitilo industrijsko znanje u Europi; |
| --- | --- |

6.

naglašava da se očekuje da će do 2019. godišnja stopa rasta dostupnih međunarodnih tržišta industrije opskrbe željeznica iznositi 2,8 %; ističe da, dok je EU u velikoj mjeri otvoren za konkurente iz trećih zemalja, u trećim zemljama postoji niz prepreka kojima se diskriminira europska industrija opskrbe željeznica; skreće pozornost na činjenicu da se konkurenti iz trećih zemalja, posebno Kine, brzo i agresivno šire u Europi i ostalim dijelovima svijeta, često uz jaku političku i financijsku potporu svojih matičnih zemalja (u vidu, primjerice, velikodušnih izvoznih kredita izvan područja primjene pravila OECD-a); smatra da zbog takve prakse može doći do nepoštene konkurencije kojom se ugrožavaju radna mjesta u Europi; stoga ističe potrebu za poštenim i jednakim uvjetima u svjetskom tržišnom natjecanju te za uzajamnim pristupom tržištu kako bi se uklonio rizik od gubitka radnih mjesta i zaštitilo industrijsko znanje u Europi;

| 7. | naglašava da čak i unutar europskog tržišta željeznica mnoga poduzeća EU-a, posebno mala i srednja, smatraju da je prekogranično poslovanje otežano i skupo zbog i administrativne i tehničke fragmentacije tržišta; smatra da je za očuvanje dominacije europske industrije opskrbe željeznica na svjetskoj razini od ključne važnosti ostvariti cilj uspostave jedinstvenog europskog željezničkog područja; |
| --- | --- |

7.

naglašava da čak i unutar europskog tržišta željeznica mnoga poduzeća EU-a, posebno mala i srednja, smatraju da je prekogranično poslovanje otežano i skupo zbog i administrativne i tehničke fragmentacije tržišta; smatra da je za očuvanje dominacije europske industrije opskrbe željeznica na svjetskoj razini od ključne važnosti ostvariti cilj uspostave jedinstvenog europskog željezničkog područja;

Plan inovacija za obnovu europske željezničke industrije

| 8. | smatra da je industrija opskrbe željeznica jedna od ključnih industrija za europsku konkurentnost i inovacije; potiče na donošenje mjera zahvaljujući kojima će Europa u pogledu tehnologije i inovacije i dalje prednjačiti u tom sektoru; |
| --- | --- |

8.

smatra da je industrija opskrbe željeznica jedna od ključnih industrija za europsku konkurentnost i inovacije; potiče na donošenje mjera zahvaljujući kojima će Europa u pogledu tehnologije i inovacije i dalje prednjačiti u tom sektoru;

| 9. | pozdravlja odluku o osnivanju zajedničkog poduzeća Shift2Rail (S2R) i nedavno objavljene prve pozive na dostavu ponuda; traži da se sve aktivnosti iz područja istraživanja i razvoja u okviru poduzeća Shift2Rail provedu brzo i u zadanom roku; kritizira činjenicu da mala i srednja poduzeća u maloj mjeri sudjeluju u poduzeću Shift2Rail, što je djelomično posljedica skupoće i složenosti tog instrumenta; potiče upravni odbor da analizira sudjelovanje malih i srednjim poduzeća u drugom pozivu za pridružene članove i da izvuče pouku iz njega te razmotri mogućnost raspisivanja posebnih natječaja za mala i srednja poduzeća; traži od Komisije da zajamči usklađenost s odredbama u pogledu uravnotežene zastupljenosti malih i srednjih poduzeća i regija; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odluku o osnivanju zajedničkog poduzeća Shift2Rail (S2R) i nedavno objavljene prve pozive na dostavu ponuda; traži da se sve aktivnosti iz područja istraživanja i razvoja u okviru poduzeća Shift2Rail provedu brzo i u zadanom roku; kritizira činjenicu da mala i srednja poduzeća u maloj mjeri sudjeluju u poduzeću Shift2Rail, što je djelomično posljedica skupoće i složenosti tog instrumenta; potiče upravni odbor da analizira sudjelovanje malih i srednjim poduzeća u drugom pozivu za pridružene članove i da izvuče pouku iz njega te razmotri mogućnost raspisivanja posebnih natječaja za mala i srednja poduzeća; traži od Komisije da zajamči usklađenost s odredbama u pogledu uravnotežene zastupljenosti malih i srednjih poduzeća i regija;

| 10. | ističe da su potencijal za inovacije, ulaganje u istraživanje i razvoj, defragmentacija tržišta i stvaranje klastera od ključne važnosti za očuvanje međunarodne konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

10.

ističe da su potencijal za inovacije, ulaganje u istraživanje i razvoj, defragmentacija tržišta i stvaranje klastera od ključne važnosti za očuvanje međunarodne konkurentnosti europske industrije opskrbe željeznica;

| 11. | traži od Komisije da u cijelosti mobilizira razne instrumente financiranja EU-a, da istraži i iskoristi dodatne mogućnosti financiranja poduzeća Shift2Rail i da se zalaže za ostvarenje sinergije među raznim fondovima EU-a te u odnosu na privatna ulaganja; u tom kontekstu traži od Komisije da namijeni dodatna sredstva EU-a za financiranje željezničke tehnologije koja nije obuhvaćena poduzećem Shift2Rail (primjerice namjenski pozivi na dostavu ponuda u vezi s istraživanjem u sektoru željeznica izvan poduzeća Shift2Rail u okviru programa Obzor 2020., instrument InnovFin, CEF, strukturni fondovi, EFSU), među ostalim i putem pilot programa poduzeća Shift2Rail u kojemu se financiranje EU-a povezuje sa strukturnim i drugim fondovima EU-a za inovacije; |
| --- | --- |

11.

traži od Komisije da u cijelosti mobilizira razne instrumente financiranja EU-a, da istraži i iskoristi dodatne mogućnosti financiranja poduzeća Shift2Rail i da se zalaže za ostvarenje sinergije među raznim fondovima EU-a te u odnosu na privatna ulaganja; u tom kontekstu traži od Komisije da namijeni dodatna sredstva EU-a za financiranje željezničke tehnologije koja nije obuhvaćena poduzećem Shift2Rail (primjerice namjenski pozivi na dostavu ponuda u vezi s istraživanjem u sektoru željeznica izvan poduzeća Shift2Rail u okviru programa Obzor 2020., instrument InnovFin, CEF, strukturni fondovi, EFSU), među ostalim i putem pilot programa poduzeća Shift2Rail u kojemu se financiranje EU-a povezuje sa strukturnim i drugim fondovima EU-a za inovacije;

| 12. | traži od Komisije da surađuje s tim sektorom kako bi osigurala da se sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno Europskog fonda za regionalni razvoj, koriste na najbolji mogući način u okviru davanja potpore projektima istraživanja i razvoja u željezničkom sektoru na regionalnoj razini; također je potiče da se usredotoči na budućnost industrije opskrbe željeznica nakon 2020.; |
| --- | --- |

12.

traži od Komisije da surađuje s tim sektorom kako bi osigurala da se sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno Europskog fonda za regionalni razvoj, koriste na najbolji mogući način u okviru davanja potpore projektima istraživanja i razvoja u željezničkom sektoru na regionalnoj razini; također je potiče da se usredotoči na budućnost industrije opskrbe željeznica nakon 2020.;

| 13. | smatra da su klasteri važan instrument za povezivanje relevantnih dionika na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući i tijela javne vlasti, sveučilišta, istraživačke institute, industriju opskrbe željeznica, socijalne partnere i ostale industrije povezane s mobilnosti; poziva Komisiju da do 2016. donese strategiju stvaranja klastera za rast; traži od Komisije i država članica da povećaju svoju potporu inovacijskim projektima koje razvijaju željeznički klasteri, kao i drugim inicijativama kojima se povezuju mala i srednja poduzeća, velika poduzeća i istraživački instituti u okviru industrije opskrbe željeznica na lokalnoj, regionalnoj i europskoj razini; smatra da će se morati predvidjeti mogućnost javnog financiranja stvaranja klastera; u tom kontekstu skreće pozornost na mogućnosti koje se nude u okviru novih instrumenata financiranja (EFSU itd.); |
| --- | --- |

13.

smatra da su klasteri važan instrument za povezivanje relevantnih dionika na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući i tijela javne vlasti, sveučilišta, istraživačke institute, industriju opskrbe željeznica, socijalne partnere i ostale industrije povezane s mobilnosti; poziva Komisiju da do 2016. donese strategiju stvaranja klastera za rast; traži od Komisije i država članica da povećaju svoju potporu inovacijskim projektima koje razvijaju željeznički klasteri, kao i drugim inicijativama kojima se povezuju mala i srednja poduzeća, velika poduzeća i istraživački instituti u okviru industrije opskrbe željeznica na lokalnoj, regionalnoj i europskoj razini; smatra da će se morati predvidjeti mogućnost javnog financiranja stvaranja klastera; u tom kontekstu skreće pozornost na mogućnosti koje se nude u okviru novih instrumenata financiranja (EFSU itd.);

| 14. | smatra da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da se u cilju razmjene najboljih praksi i lakšeg udruživanja na europskoj razini osnuje forum preko kojega bi se povezale poduzeća koja posluju duže vrijeme, novoosnovana (start-up) i supsidijarna (spin-off) poduzeća s inovativnim idejama za željeznički sektor, posebno u području digitalizacije; smatra da bi Komisija trebala razmotriti načine poticanja suradnje između velikih poduzeća i malih i srednjih poduzeća u istraživačkim projektima koji su povezani s industrijom opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi Komisija trebala razmotriti mogućnost da se u cilju razmjene najboljih praksi i lakšeg udruživanja na europskoj razini osnuje forum preko kojega bi se povezale poduzeća koja posluju duže vrijeme, novoosnovana (start-up) i supsidijarna (spin-off) poduzeća s inovativnim idejama za željeznički sektor, posebno u području digitalizacije; smatra da bi Komisija trebala razmotriti načine poticanja suradnje između velikih poduzeća i malih i srednjih poduzeća u istraživačkim projektima koji su povezani s industrijom opskrbe željeznica;

| 15. | smatra da bi se istraživanja trebala usredotočiti na digitalizaciju kojom bi se povećala učinkovitost željeznica i smanjili njihovi operativni troškovi (automatizacija, senzori i nadzorni alati, interoperabilnost, primjerice preko sustava ERTMS/ETCS, korištenje svemirskih tehnologija, uključujući i suradnju s Europskom svemirskom agencijom, korištenje velikih podataka (big data) i kibersigurnost); drži da bi se istraživanja trebala usredotočiti i na povećanje učinkovitosti korištenja izvora i energije, primjerice uporabom lakih materijala i alternativnih goriva; smatra da bi jedna od središnjih tema trebali biti i koraci zahvaljujući kojima će željeznički prijevoz postati privlačniji i prihvaćeniji (npr. veća pouzdanost i smanjenje buke, neometan multimodalni prijevoz); ističe da se u inovacijama ne smije zanemariti infrastruktura, koja je od ključne važnosti za konkurentnost željeznica; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi se istraživanja trebala usredotočiti na digitalizaciju kojom bi se povećala učinkovitost željeznica i smanjili njihovi operativni troškovi (automatizacija, senzori i nadzorni alati, interoperabilnost, primjerice preko sustava ERTMS/ETCS, korištenje svemirskih tehnologija, uključujući i suradnju s Europskom svemirskom agencijom, korištenje velikih podataka (big data) i kibersigurnost); drži da bi se istraživanja trebala usredotočiti i na povećanje učinkovitosti korištenja izvora i energije, primjerice uporabom lakih materijala i alternativnih goriva; smatra da bi jedna od središnjih tema trebali biti i koraci zahvaljujući kojima će željeznički prijevoz postati privlačniji i prihvaćeniji (npr. veća pouzdanost i smanjenje buke, neometan multimodalni prijevoz); ističe da se u inovacijama ne smije zanemariti infrastruktura, koja je od ključne važnosti za konkurentnost željeznica;

| 16. | poziva na brzu primjenu integriranog sustava e-karata usklađenog s ostalim prijevoznim sredstvima i ostalim mogućim uslugama subjekata koji nude mogućnost kupnje jedinstvene karte; |
| --- | --- |

16.

poziva na brzu primjenu integriranog sustava e-karata usklađenog s ostalim prijevoznim sredstvima i ostalim mogućim uslugama subjekata koji nude mogućnost kupnje jedinstvene karte;

| 17. | skreće pozornost na činjenicu da je unutar jedinstvenog tržišta prijeko potrebno proizvesti moderne željezničke i tramvajske pruge te druge vrste pruga, zajedno sa svom pomoćnom opremom; |
| --- | --- |

17.

skreće pozornost na činjenicu da je unutar jedinstvenog tržišta prijeko potrebno proizvesti moderne željezničke i tramvajske pruge te druge vrste pruga, zajedno sa svom pomoćnom opremom;

| 18. | traži od Komisije da se pobrine da se intelektualna prava europskih proizvođača željezničke opreme zaštite na međunarodnoj razini, u skladu s preporukama iz Rezolucije Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1); |
| --- | --- |

18.

traži od Komisije da se pobrine da se intelektualna prava europskih proizvođača željezničke opreme zaštite na međunarodnoj razini, u skladu s preporukama iz Rezolucije Europskog parlamenta od 9. lipnja 2015. o Strategiji za zaštitu i provedbu prava intelektualnog vlasništva u trećim zemljama (1);

Stjecanje pravih vještina za industriju opskrbe željeznica koja će biti uspješna i u budućnosti

| 19. | traži da se donese europska strategija osposobljavanja i obrazovanja kojom će se ujediniti poduzeća, istraživački instituti i socijalni partneri iz industrije opskrbe željeznica kako bi zajednički definirali vještine potrebne za održivu i inovativnu industriju opskrbe željeznica; smatra da bi se u tom kontekstu trebala izraditi studija izvedivosti mogućeg Europskog vijeća za sektorske vještine za željeznice; poziva države članice i relevantna regionalna tijela da izrade okvir unutar kojeg će se održavati kontinuirano osposobljavanje, u obliku pojedinačnih prava na osposobljavanje, čime se osigurava da su vještine kojima raspolažu u skladu sa sve brojnijim zahtjevima tog sektora te da se mogu prilagoditi novom tržištu ili, u slučaju viškova, primijeniti u drugim industrijskim sektorima; |
| --- | --- |

19.

traži da se donese europska strategija osposobljavanja i obrazovanja kojom će se ujediniti poduzeća, istraživački instituti i socijalni partneri iz industrije opskrbe željeznica kako bi zajednički definirali vještine potrebne za održivu i inovativnu industriju opskrbe željeznica; smatra da bi se u tom kontekstu trebala izraditi studija izvedivosti mogućeg Europskog vijeća za sektorske vještine za željeznice; poziva države članice i relevantna regionalna tijela da izrade okvir unutar kojeg će se održavati kontinuirano osposobljavanje, u obliku pojedinačnih prava na osposobljavanje, čime se osigurava da su vještine kojima raspolažu u skladu sa sve brojnijim zahtjevima tog sektora te da se mogu prilagoditi novom tržištu ili, u slučaju viškova, primijeniti u drugim industrijskim sektorima;

| 20. | ističe da industrija opskrbe željeznica zbog starenja radnika bilježi nedostatak kvalificirane radne snage; stoga potiče da se poduzmu svi napori za promicanje cjeloživotnog učenja i tehničkih vještina; traži da se provede kampanja (primjerice sredstvima ESF-a) zahvaljujući kojoj će se među mladim inženjerima povećati vidljivost i popularnost industrije opskrbe željeznica; naglašava da sektor bilježi izuzetno nisku stopu ženske radne snage i smatra da bi se stoga u kampanji posebna pozornost trebala posvetiti ispravljanju te neravnoteže; poziva Komisiju da podrži socijalni dijalog kako bi se omogućile socijalne inovacije i podržalo dugoročno kvalitetno zapošljavanje, što bi doprinijelo popularnosti tog sektora među kvalificiranim osobljem; |
| --- | --- |

20.

ističe da industrija opskrbe željeznica zbog starenja radnika bilježi nedostatak kvalificirane radne snage; stoga potiče da se poduzmu svi napori za promicanje cjeloživotnog učenja i tehničkih vještina; traži da se provede kampanja (primjerice sredstvima ESF-a) zahvaljujući kojoj će se među mladim inženjerima povećati vidljivost i popularnost industrije opskrbe željeznica; naglašava da sektor bilježi izuzetno nisku stopu ženske radne snage i smatra da bi se stoga u kampanji posebna pozornost trebala posvetiti ispravljanju te neravnoteže; poziva Komisiju da podrži socijalni dijalog kako bi se omogućile socijalne inovacije i podržalo dugoročno kvalitetno zapošljavanje, što bi doprinijelo popularnosti tog sektora među kvalificiranim osobljem;

| 21. | smatra da podučavanje vještina koje su odabrane na odgovarajući način predstavlja nužno ulaganje u cilj dugoročnog očuvanja vodeće pozicije europske industrije opskrbe željeznica u svijetu u pogledu tehnologije i inovacija; |
| --- | --- |

21.

smatra da podučavanje vještina koje su odabrane na odgovarajući način predstavlja nužno ulaganje u cilj dugoročnog očuvanja vodeće pozicije europske industrije opskrbe željeznica u svijetu u pogledu tehnologije i inovacija;

Potpora malim i srednjim poduzećima

| 22. | smatra da je financiranje jedan od glavnih izazova za mala i srednja poduzeća u industriji opskrbe željeznica; naglašava da program COSME i strukturni fondovi imaju dodanu vrijednost kada je riječ o pomaganju malim i srednjim poduzećima da pronađu izvore financiranja, među ostalim i u obliku jamstvenih i vlasničkih instrumenata, te naglašava da je potrebno uložiti dodatne napore u promicanje tih instrumenata; pozdravlja činjenicu da je EFSU naglasak stavio na mala i srednja poduzeća te poduzeća sa srednjom tržišnom kapitalizacijom, ali ističe da fond sada mora ispuniti svoje obećanje te da je potrebno istražiti i alternativne mogućnosti financiranja; pozdravlja uvođenje instrumenta za mala i srednja poduzeća u okviru programa Obzor 2020., ali upozorava na problem prekoračenja upisne kvote i nisku stopu uspjeha; traži od Komisije da pokuša riješiti taj problem tijekom revizije programa Obzor 2020. na sredini razdoblja; poziva Komisiju da se zalaže za bolje iskorištavanje financijskih sredstava EU-a, kao i sredstava koja su na raspolaganju malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

22.

smatra da je financiranje jedan od glavnih izazova za mala i srednja poduzeća u industriji opskrbe željeznica; naglašava da program COSME i strukturni fondovi imaju dodanu vrijednost kada je riječ o pomaganju malim i srednjim poduzećima da pronađu izvore financiranja, među ostalim i u obliku jamstvenih i vlasničkih instrumenata, te naglašava da je potrebno uložiti dodatne napore u promicanje tih instrumenata; pozdravlja činjenicu da je EFSU naglasak stavio na mala i srednja poduzeća te poduzeća sa srednjom tržišnom kapitalizacijom, ali ističe da fond sada mora ispuniti svoje obećanje te da je potrebno istražiti i alternativne mogućnosti financiranja; pozdravlja uvođenje instrumenta za mala i srednja poduzeća u okviru programa Obzor 2020., ali upozorava na problem prekoračenja upisne kvote i nisku stopu uspjeha; traži od Komisije da pokuša riješiti taj problem tijekom revizije programa Obzor 2020. na sredini razdoblja; poziva Komisiju da se zalaže za bolje iskorištavanje financijskih sredstava EU-a, kao i sredstava koja su na raspolaganju malim i srednjim poduzećima;

| 23. | naglašava da mala i srednja poduzeća u industriji opskrbe željeznica često ovise o jednom poduzeću; ističe da mala i srednja poduzeća zbog nedostatka resursa i povećanih rizika povezanih s prekograničnim poslovanjem oklijevaju sa širenjem; poziva Komisiju da u okviru Europske poduzetničke mreže osnuje sektorske skupine za željeznički prijevoz koje bi malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica mogle davati savjete i osposobljavati ih u pogledu različitih programa financiranja inovacija, bespovratnih sredstava, internacionalizacije i pronalaženja mogućih poslovnih partnera i partnera u suradnji s kojima mogu podnijeti zahtjev za zajedničke istraživačke projekte koje financira EU; |
| --- | --- |

23.

naglašava da mala i srednja poduzeća u industriji opskrbe željeznica često ovise o jednom poduzeću; ističe da mala i srednja poduzeća zbog nedostatka resursa i povećanih rizika povezanih s prekograničnim poslovanjem oklijevaju sa širenjem; poziva Komisiju da u okviru Europske poduzetničke mreže osnuje sektorske skupine za željeznički prijevoz koje bi malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica mogle davati savjete i osposobljavati ih u pogledu različitih programa financiranja inovacija, bespovratnih sredstava, internacionalizacije i pronalaženja mogućih poslovnih partnera i partnera u suradnji s kojima mogu podnijeti zahtjev za zajedničke istraživačke projekte koje financira EU;

| 24. | poziva Komisiju da bolje iskoristi postojeće programe potpore internacionalizaciji malih i srednjih poduzeća te da ih približi malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica u kontekstu sinergija među raznim fondovima EU-a; poziva Komisiju da uloži veće napore u daljnji razvoj programa osposobljavanja za pristupanje posebnim stranim tržištima i da o tim programima informira što veći broj malih i srednjih poduzeća u industriji opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisiju da bolje iskoristi postojeće programe potpore internacionalizaciji malih i srednjih poduzeća te da ih približi malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica u kontekstu sinergija među raznim fondovima EU-a; poziva Komisiju da uloži veće napore u daljnji razvoj programa osposobljavanja za pristupanje posebnim stranim tržištima i da o tim programima informira što veći broj malih i srednjih poduzeća u industriji opskrbe željeznica;

| 25. | poziva Komisiju i države članice da razmotre sve mogućnosti potpore malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica, među ostalim i u okviru moguće ciljane revizije Akta o malim poduzećima, te da posebnu pozornost posveti potrebama industrijskih podsektora kao što je industrija opskrbe željeznica, a u kojima je sudjelovanje malih i srednjih poduzeća s dodanom vrijednosti od posebne važnosti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice da razmotre sve mogućnosti potpore malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica, među ostalim i u okviru moguće ciljane revizije Akta o malim poduzećima, te da posebnu pozornost posveti potrebama industrijskih podsektora kao što je industrija opskrbe željeznica, a u kojima je sudjelovanje malih i srednjih poduzeća s dodanom vrijednosti od posebne važnosti;

| 26. | zabrinut je zbog kašnjenja u isplatama malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica; poziva Komisiju da nadzire ispravnu provedbu Direktive o kašnjenju u plaćanju (2011/7/EU); |
| --- | --- |

26.

zabrinut je zbog kašnjenja u isplatama malim i srednjim poduzećima u industriji opskrbe željeznica; poziva Komisiju da nadzire ispravnu provedbu Direktive o kašnjenju u plaćanju (2011/7/EU);

Bolji uvjeti na europskom tržištu za dobavljače i poticanje potražnje za proizvodima željezničke industrije

| 27. | pozdravlja donošenje tehničkog stupa četvrtog paketa o željeznicama i traži njegovu brzu primjenu jer je od ključne važnosti za ostvarenje pravog jedinstvenog tržišta za željezničke proizvode; ističe da će se povećanom interoperabilnošću i jačom ulogom Europske agencije za željeznice (ERA) olakšati usklađivanje mreže, a time se mogu smanjiti troškovi razvoja i odobravanja željezničkih vozila i opreme uz prugu Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS); ističe da je Europskoj agenciji za željeznice potrebno staviti na raspolaganje dovoljno ljudskih i financijskih resursa kako bi mogla ostvariti taj novi prošireni zadatak; smatra da je politički stup četvrtog paketa o željeznicama od ključne važnosti za konkurentnost prijevoznih operatera i, općenitije, kupaca; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja donošenje tehničkog stupa četvrtog paketa o željeznicama i traži njegovu brzu primjenu jer je od ključne važnosti za ostvarenje pravog jedinstvenog tržišta za željezničke proizvode; ističe da će se povećanom interoperabilnošću i jačom ulogom Europske agencije za željeznice (ERA) olakšati usklađivanje mreže, a time se mogu smanjiti troškovi razvoja i odobravanja željezničkih vozila i opreme uz prugu Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS); ističe da je Europskoj agenciji za željeznice potrebno staviti na raspolaganje dovoljno ljudskih i financijskih resursa kako bi mogla ostvariti taj novi prošireni zadatak; smatra da je politički stup četvrtog paketa o željeznicama od ključne važnosti za konkurentnost prijevoznih operatera i, općenitije, kupaca;

| 28. | ističe potrebu za cjelovitom, učinkovitom i usklađenom primjenom Uredbe o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe, od koje će koristi imati i putnici i industrija; |
| --- | --- |

28.

ističe potrebu za cjelovitom, učinkovitom i usklađenom primjenom Uredbe o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe, od koje će koristi imati i putnici i industrija;

| 29. | traži od Komisije da preispita definicije tržišta i postojeći niz pravila EU-a u području tržišnog natjecanja na način da se u obzir uzmu pomaci na svjetskom tržištu opskrbe željeznica; poziva Komisiju da utvrdi načine na koji bi se te definicije i pravila trebali ažurirati kako bi se u njima u obzir uzeli problemi spajanja na svjetskom tržištu, poput spajanja CNR-a i CSR-a te kako bi se omogućila strateška partnerstva i udruživanja europske industrije opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

29.

traži od Komisije da preispita definicije tržišta i postojeći niz pravila EU-a u području tržišnog natjecanja na način da se u obzir uzmu pomaci na svjetskom tržištu opskrbe željeznica; poziva Komisiju da utvrdi načine na koji bi se te definicije i pravila trebali ažurirati kako bi se u njima u obzir uzeli problemi spajanja na svjetskom tržištu, poput spajanja CNR-a i CSR-a te kako bi se omogućila strateška partnerstva i udruživanja europske industrije opskrbe željeznica;

| 30. | poziva na daljnju standardizaciju u željezničkom sektoru na europskoj razini koju potiču dionici (među njima i europska industrija opskrbe željeznica) pod vodstvom CEN-a/CENELEC-a; nada se da će nova zajednička inicijativa za standardizaciju koju je predložila Komisija imati ključnu ulogu u tom pogledu; naglašava da je važno da se više malih i srednjih poduzeća uključi u europsku standardizaciju; |
| --- | --- |

30.

poziva na daljnju standardizaciju u željezničkom sektoru na europskoj razini koju potiču dionici (među njima i europska industrija opskrbe željeznica) pod vodstvom CEN-a/CENELEC-a; nada se da će nova zajednička inicijativa za standardizaciju koju je predložila Komisija imati ključnu ulogu u tom pogledu; naglašava da je važno da se više malih i srednjih poduzeća uključi u europsku standardizaciju;

| 31. | poziva da se direktive EU-a o javnoj nabavi iz 2014. čim prije primijene; podsjeća države članice i Komisiju da se tim direktivama javni naručitelji obvezuju da će odluke o javnim natječajima temeljiti na načelu ekonomski najpovoljnije ponude i usredotočiti se na troškove životnog ciklusa kao i na proizvode koji su ekološki i socijalno održivi, doprinoseći na taj način sprečavanju dampinga plaća i socijalnog dampinga, odnosno potencijalno jačajući regionalnu ekonomsku strukturu; poziva Komisiju i države članice da se općenito zalažu za analizu troškova cjelokupnog životnog ciklusa kao standardne prakse u dugoročnim ulaganjima, da pruže smjernice javnim naručiteljima i da nadziru njihovu primjenu; traži od Komisije i država članica da javne naručitelje podsjete da u kontekstu revidiranog europskog okvira za javnu nabavu postoji odredba kojom se omogućuje odbacivanje ponuda ako se 50 % njihove vrijednosti ostvaruje izvan EU-a (članak 85. Direktive 2014/25/EU); |
| --- | --- |

31.

poziva da se direktive EU-a o javnoj nabavi iz 2014. čim prije primijene; podsjeća države članice i Komisiju da se tim direktivama javni naručitelji obvezuju da će odluke o javnim natječajima temeljiti na načelu ekonomski najpovoljnije ponude i usredotočiti se na troškove životnog ciklusa kao i na proizvode koji su ekološki i socijalno održivi, doprinoseći na taj način sprečavanju dampinga plaća i socijalnog dampinga, odnosno potencijalno jačajući regionalnu ekonomsku strukturu; poziva Komisiju i države članice da se općenito zalažu za analizu troškova cjelokupnog životnog ciklusa kao standardne prakse u dugoročnim ulaganjima, da pruže smjernice javnim naručiteljima i da nadziru njihovu primjenu; traži od Komisije i država članica da javne naručitelje podsjete da u kontekstu revidiranog europskog okvira za javnu nabavu postoji odredba kojom se omogućuje odbacivanje ponuda ako se 50 % njihove vrijednosti ostvaruje izvan EU-a (članak 85. Direktive 2014/25/EU);

| 32. | poziva Komisiju da nadzire neeuropska ulaganja u željeznice u državama članicama EU-a i da zajamči usklađenost s europskim zakonodavstvom na području javne nabave, primjerice zakonodavstvom o izuzetno niskim ponudama i nepoštenom tržišnom natjecanju; traži od Komisije da se raspita o potencijalnim neeuropskim kandidatima koji podnesu ponude u EU-u dok primaju državne subvencije iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisiju da nadzire neeuropska ulaganja u željeznice u državama članicama EU-a i da zajamči usklađenost s europskim zakonodavstvom na području javne nabave, primjerice zakonodavstvom o izuzetno niskim ponudama i nepoštenom tržišnom natjecanju; traži od Komisije da se raspita o potencijalnim neeuropskim kandidatima koji podnesu ponude u EU-u dok primaju državne subvencije iz trećih zemalja;

Poticanje ulaganja u željezničke projekte

| 33. | nada se da će se postojeći instrumenti financiranja EU-a (npr. CEF, strukturni fondovi) u potpunosti iskoristiti u cilju poticanja potražnje za željezničkim projektima (uključujući instrumente financiranja EU-a za ulaganja izvan EU-a kao što su Instrument pretpristupne pomoći i Instrument europskog susjedstva); naglašava važnost uspješnog korištenja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kao jednog od alata za mobilizaciju privatnog kapitala za željeznički sektor te poziva na istraživanje daljnjih mogućnosti usmjeravanja privatnih ulaganja u željezničke projekte; smatra da javne razvojne banke na nacionalnoj i europskoj razini imaju važnu ulogu kada je riječ o podupiranju industrije opskrbe željeznica; traži od Komisije da surađuje s multilateralnim razvojnim bankama kako bi pomogla tijelima javne vlasti i privatnim agencijama pri ulaganju u najodrživiju i energetski najučinkovitiju željezničku opremu u cijelom svijetu; poziva Komisiju i EIB da povećaju savjetodavnu potporu željezničkim projektima koristeći se novoosnovanim Europskim savjetodavnim centrom za ulaganja u okviru EFSU-a, i to kako bi im se pomoglo da privuku ulaganja; vjeruje da će željeznički sektor u Europi i dalje uvelike ovisiti o javnim ulaganjima; stoga apelira na države članice i tijela javne vlasti da ulože znatne iznose u svoje glavne i gradske željezničke sustave te da po mogućnosti povećaju stope korištenja kohezijskih fondova za željezničke projekte; međutim, traži da se u kontekstu te ovisnosti i pritiska u pogledu javnog financiranja u brojnim europskim zemljama iskoriste sva moguća sredstva, bilo da su regulatorne ili proračunske prirode, kako bi se mobilizirao privatni kapital u korist željezničkog sektora; |
| --- | --- |

33.

nada se da će se postojeći instrumenti financiranja EU-a (npr. CEF, strukturni fondovi) u potpunosti iskoristiti u cilju poticanja potražnje za željezničkim projektima (uključujući instrumente financiranja EU-a za ulaganja izvan EU-a kao što su Instrument pretpristupne pomoći i Instrument europskog susjedstva); naglašava važnost uspješnog korištenja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) kao jednog od alata za mobilizaciju privatnog kapitala za željeznički sektor te poziva na istraživanje daljnjih mogućnosti usmjeravanja privatnih ulaganja u željezničke projekte; smatra da javne razvojne banke na nacionalnoj i europskoj razini imaju važnu ulogu kada je riječ o podupiranju industrije opskrbe željeznica; traži od Komisije da surađuje s multilateralnim razvojnim bankama kako bi pomogla tijelima javne vlasti i privatnim agencijama pri ulaganju u najodrživiju i energetski najučinkovitiju željezničku opremu u cijelom svijetu; poziva Komisiju i EIB da povećaju savjetodavnu potporu željezničkim projektima koristeći se novoosnovanim Europskim savjetodavnim centrom za ulaganja u okviru EFSU-a, i to kako bi im se pomoglo da privuku ulaganja; vjeruje da će željeznički sektor u Europi i dalje uvelike ovisiti o javnim ulaganjima; stoga apelira na države članice i tijela javne vlasti da ulože znatne iznose u svoje glavne i gradske željezničke sustave te da po mogućnosti povećaju stope korištenja kohezijskih fondova za željezničke projekte; međutim, traži da se u kontekstu te ovisnosti i pritiska u pogledu javnog financiranja u brojnim europskim zemljama iskoriste sva moguća sredstva, bilo da su regulatorne ili proračunske prirode, kako bi se mobilizirao privatni kapital u korist željezničkog sektora;

| 34. | ističe da zajmodavci zbog složenosti željezničkog sektora imaju poteškoća u razumijevanju rizika i stoga ne daju zajmove po povoljnim cijenama; traži od Komisije da osnuje forum o financiranju industrije opskrbe željeznica, kako bi se ta industrija povezala s financijskim sektorom i pružila mu informacije, čime bi se povećalo razumijevanje banaka u pogledu tog sektora i rizika povezanih s njim te kako bi smanjile cijenu financiranja; |
| --- | --- |

34.

ističe da zajmodavci zbog složenosti željezničkog sektora imaju poteškoća u razumijevanju rizika i stoga ne daju zajmove po povoljnim cijenama; traži od Komisije da osnuje forum o financiranju industrije opskrbe željeznica, kako bi se ta industrija povezala s financijskim sektorom i pružila mu informacije, čime bi se povećalo razumijevanje banaka u pogledu tog sektora i rizika povezanih s njim te kako bi smanjile cijenu financiranja;

| 35. | smatra da se održavanje i modernizacija postojeće željezničke opreme ne bi trebale zanemariti; traži od Komisije i država članica da se zalažu da se stara oprema u širim razmjerima zamijeni modernim i održivim proizvodima; |
| --- | --- |

35.

smatra da se održavanje i modernizacija postojeće željezničke opreme ne bi trebale zanemariti; traži od Komisije i država članica da se zalažu da se stara oprema u širim razmjerima zamijeni modernim i održivim proizvodima;

| 36. | pozdravlja potporu EU-a internetskoj platformi Centra za praćenje gradske mobilnosti (Eltis) koja omogućuje razmjenu primjera najbolje prakse o urbanim sustavima u velegradskim područjima; traži od Komisije da poveća razmjenu primjera dobre prakse u vezi s raznim mogućnostima financiranja održivog gradskog sustava mobilnosti i da ih promiče s pomoću buduće europske platforme za planove održive gradske mobilnosti; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja potporu EU-a internetskoj platformi Centra za praćenje gradske mobilnosti (Eltis) koja omogućuje razmjenu primjera najbolje prakse o urbanim sustavima u velegradskim područjima; traži od Komisije da poveća razmjenu primjera dobre prakse u vezi s raznim mogućnostima financiranja održivog gradskog sustava mobilnosti i da ih promiče s pomoću buduće europske platforme za planove održive gradske mobilnosti;

| 37. | traži od Komisije da pomogne da se Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) i dalje usklađeno razvija unutar EU-a, u suradnji s ERA-om, te da ga se promiče izvan EU-a; |
| --- | --- |

37.

traži od Komisije da pomogne da se Europski sustav upravljanja željezničkim prometom (ERTMS) i dalje usklađeno razvija unutar EU-a, u suradnji s ERA-om, te da ga se promiče izvan EU-a;

| 38. | pozdravlja napore koji su uloženi u razvijanje usluga u okviru programa Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav i njihove primjene u željezničkom sektoru; u tom kontekstu prepoznaje ulogu Agencije za europski GNSS i njezino uspješno upravljanje projektima u okviru programa FP7 i Obzor 2020.; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja napore koji su uloženi u razvijanje usluga u okviru programa Galileo i Europski geostacionarni navigacijski sustav i njihove primjene u željezničkom sektoru; u tom kontekstu prepoznaje ulogu Agencije za europski GNSS i njezino uspješno upravljanje projektima u okviru programa FP7 i Obzor 2020.;

Jačanje globalne konkurentnosti industrije opskrbe željeznica

| 39. | poziva Komisiju da osigura da se u buduće trgovinske sporazume (uključujući tekuće pregovore s Japanom, Kinom i SAD-om) i revizije postojećih trgovinskih sporazuma uključe posebne odredbe kojima se znatno poboljšava pristup europske industrije opskrbe željeznica tržištu, posebno u pogledu javne nabave, među ostalim i rješavanjem problema sve većeg broja zahtjeva u pogledu lokalizacije i osiguravajući uzajaman pristup industrije opskrbe željeznica stranim tržištima; poziva Komisiju da se pobrine da tržišni subjekti u Europi i izvan nje posluju pod jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisiju da osigura da se u buduće trgovinske sporazume (uključujući tekuće pregovore s Japanom, Kinom i SAD-om) i revizije postojećih trgovinskih sporazuma uključe posebne odredbe kojima se znatno poboljšava pristup europske industrije opskrbe željeznica tržištu, posebno u pogledu javne nabave, među ostalim i rješavanjem problema sve većeg broja zahtjeva u pogledu lokalizacije i osiguravajući uzajaman pristup industrije opskrbe željeznica stranim tržištima; poziva Komisiju da se pobrine da tržišni subjekti u Europi i izvan nje posluju pod jednakim uvjetima;

| 40. | poziva Komisiju da osigura veću usklađenost trgovinske politike EU-a s industrijskom politikom na način da se u trgovinskoj politici u obzir uzmu potrebe europske industrije te da nova generacija trgovinskih sporazuma ne rezultira novim premještanjima i daljnjom deindustrijalizacijom u EU-u; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju da osigura veću usklađenost trgovinske politike EU-a s industrijskom politikom na način da se u trgovinskoj politici u obzir uzmu potrebe europske industrije te da nova generacija trgovinskih sporazuma ne rezultira novim premještanjima i daljnjom deindustrijalizacijom u EU-u;

| 41. | traži od Komisije da uloži napore u uklanjanje velikih necarinskih prepreka koje onemogućuju pristup europske željezničke industrije stranim tržištima, uključujući i prepreke ulaganju (posebno obveze u pogledu zajedničkih pothvata) te diskriminaciju i manjak transparentnosti u postupcima javne nabave (posebno sve skuplje zahtjeve u pogledu lokalnog sadržaja); |
| --- | --- |

41.

traži od Komisije da uloži napore u uklanjanje velikih necarinskih prepreka koje onemogućuju pristup europske željezničke industrije stranim tržištima, uključujući i prepreke ulaganju (posebno obveze u pogledu zajedničkih pothvata) te diskriminaciju i manjak transparentnosti u postupcima javne nabave (posebno sve skuplje zahtjeve u pogledu lokalnog sadržaja);

| 42. | ističe važnost pregovora o međunarodnom instrumentu za javnu nabavu i revizije uredbi o instrumentima trgovinske zaštite za europsku industriju opskrbe željeznica i njihov utjecaj na tu industriju te poziva Vijeće i Komisiju da to uzmu u obzir i da tijesno surađuju s Europskim parlamentom kako bi čim prije postigli dogovor o tim instrumentima; traži od Komisije da razmotri utjecaj koji bi priznavanje statusa tržišnog gospodarstva za državna gospodarstva ili druga netržišna gospodarstva moglo imati na funkcioniranje instrumenata trgovinske zaštite i konkurentnost europske industrije opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

42.

ističe važnost pregovora o međunarodnom instrumentu za javnu nabavu i revizije uredbi o instrumentima trgovinske zaštite za europsku industriju opskrbe željeznica i njihov utjecaj na tu industriju te poziva Vijeće i Komisiju da to uzmu u obzir i da tijesno surađuju s Europskim parlamentom kako bi čim prije postigli dogovor o tim instrumentima; traži od Komisije da razmotri utjecaj koji bi priznavanje statusa tržišnog gospodarstva za državna gospodarstva ili druga netržišna gospodarstva moglo imati na funkcioniranje instrumenata trgovinske zaštite i konkurentnost europske industrije opskrbe željeznica;

| 43. | poziva Komisiju da donese dosljednu trgovinsku strategiju EU-a kojom će se osigurati poštovanje načela reciprociteta, posebno u pogledu Japana, Kine i SAD-a, te zalagati za daljnju internacionalizaciju industrije opskrbe željeznica, a posebno malih i srednjih poduzeća, među ostalim i promicanjem europskih standarda i tehnologija, kao što je sustav ERTMS, na međunarodnoj razini te traženjem načina da se bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva europske industrije opskrbe željeznica (primjerice intenzivnijim promicanjem službe za pomoć u području prava intelektualnog vlasništva); |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da donese dosljednu trgovinsku strategiju EU-a kojom će se osigurati poštovanje načela reciprociteta, posebno u pogledu Japana, Kine i SAD-a, te zalagati za daljnju internacionalizaciju industrije opskrbe željeznica, a posebno malih i srednjih poduzeća, među ostalim i promicanjem europskih standarda i tehnologija, kao što je sustav ERTMS, na međunarodnoj razini te traženjem načina da se bolje zaštite prava intelektualnog vlasništva europske industrije opskrbe željeznica (primjerice intenzivnijim promicanjem službe za pomoć u području prava intelektualnog vlasništva);

| 44. | traži od Komisije da pomogne u uklanjanju svih carinskih i necarinskih prepreka, da pojednostavi poslovne procese malih i srednjih poduzeća u industriji opskrbe željeznica i da osigura postupno ukidanje svih restriktivnih poslovnih praksi na tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju da poduzme mjere za lakše izdavanje radnih viza za zaposlenike europskih malih i srednjih poduzeća koji su privremeno upućeni u treće zemlje kako bi se smanjio broj poslovnih transakcija koje mala i srednja poduzeća moraju provesti; |
| --- | --- |

44.

traži od Komisije da pomogne u uklanjanju svih carinskih i necarinskih prepreka, da pojednostavi poslovne procese malih i srednjih poduzeća u industriji opskrbe željeznica i da osigura postupno ukidanje svih restriktivnih poslovnih praksi na tržištima trećih zemalja; poziva Komisiju da poduzme mjere za lakše izdavanje radnih viza za zaposlenike europskih malih i srednjih poduzeća koji su privremeno upućeni u treće zemlje kako bi se smanjio broj poslovnih transakcija koje mala i srednja poduzeća moraju provesti;

| 45. | ističe da neke treće zemlje prouzrokuju neprihvatljive poremećaje u trgovini na način da svojim izvoznicima pružaju nerazmjerno visoku pomoć preko financijskih uvjeta za moguće potrošače; traži od Komisije da u tom pogledu uvjeri kinesku vladu da potpiše Sporazum OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima kao i njegovo posebno poglavlje o željezničkoj infrastrukturi; poziva Komisiju da istovremeno u okviru Međunarodne radne skupine za izvozne kredite intenzivnije radi na izradi novih globalnih smjernica za izvozne kredite; |
| --- | --- |

45.

ističe da neke treće zemlje prouzrokuju neprihvatljive poremećaje u trgovini na način da svojim izvoznicima pružaju nerazmjerno visoku pomoć preko financijskih uvjeta za moguće potrošače; traži od Komisije da u tom pogledu uvjeri kinesku vladu da potpiše Sporazum OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima kao i njegovo posebno poglavlje o željezničkoj infrastrukturi; poziva Komisiju da istovremeno u okviru Međunarodne radne skupine za izvozne kredite intenzivnije radi na izradi novih globalnih smjernica za izvozne kredite;

Poboljšanje strateške političke potpore tom sektoru

| 46. | traži od Komisije da objavi komunikaciju o dosljednoj strategiji za industrijsku politiku EU-a čiji bi cilj bio reindustrijalizacija Europe i koja bi se među ostalim temeljila i na održivosti te učinkovitosti resursa i energije; traži od Komisije da u tom dokumentu iznese strategiju za važne industrijske sektore, uključujući industriju opskrbe željeznica; smatra da je važno da se obuhvate ideje o tome kako očuvati visoku razinu vertikalne proizvodnje u EU-u; |
| --- | --- |

46.

traži od Komisije da objavi komunikaciju o dosljednoj strategiji za industrijsku politiku EU-a čiji bi cilj bio reindustrijalizacija Europe i koja bi se među ostalim temeljila i na održivosti te učinkovitosti resursa i energije; traži od Komisije da u tom dokumentu iznese strategiju za važne industrijske sektore, uključujući industriju opskrbe željeznica; smatra da je važno da se obuhvate ideje o tome kako očuvati visoku razinu vertikalne proizvodnje u EU-u;

| 47. | traži od Komisije da među socijalnim partnerima organizira dijalog na visokoj razini o industriji opskrbe željeznica na kojem će sudjelovati relevantni povjerenici, zastupnici u Europskom parlamentu, predstavnici Vijeća, država članica, željezničke industrije, sindikata, istraživačkih instituta, Europske agencije za željeznice i europskih organizacija za normizaciju; ističe da bi se redovitim dijalogom socijalnih partnera o industriji opskrbe željeznica na europskoj razini omogućila strukturirana rasprava o horizontalnim izazovima za taj sektor i učincima politika EU-a na konkurentnost te industrije; |
| --- | --- |

47.

traži od Komisije da među socijalnim partnerima organizira dijalog na visokoj razini o industriji opskrbe željeznica na kojem će sudjelovati relevantni povjerenici, zastupnici u Europskom parlamentu, predstavnici Vijeća, država članica, željezničke industrije, sindikata, istraživačkih instituta, Europske agencije za željeznice i europskih organizacija za normizaciju; ističe da bi se redovitim dijalogom socijalnih partnera o industriji opskrbe željeznica na europskoj razini omogućila strukturirana rasprava o horizontalnim izazovima za taj sektor i učincima politika EU-a na konkurentnost te industrije;

| 48. | traži od Komisije da zajamči da politika koja utječe na konkurentnost industrije EU-a u području opskrbe željeznica bude rezultat učinkovite komunikacije i koordinacije između uprava raznih relevantnih političkih područja; |
| --- | --- |

48.

traži od Komisije da zajamči da politika koja utječe na konkurentnost industrije EU-a u području opskrbe željeznica bude rezultat učinkovite komunikacije i koordinacije između uprava raznih relevantnih političkih područja;

| 49. | smatra da je za jačanje i razvoj europske industrije opskrbe željeznica nužna politička potpora Vijeća; stoga traži od Vijeća za konkurentnost da na svoj dnevni red uvrsti europsku industriju opskrbe željeznica; |
| --- | --- |

49.

smatra da je za jačanje i razvoj europske industrije opskrbe željeznica nužna politička potpora Vijeća; stoga traži od Vijeća za konkurentnost da na svoj dnevni red uvrsti europsku industriju opskrbe željeznica;

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

50.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0219.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 7. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/147

---

P8_TA(2016)0238

Uklanjanje nezakonite trgovine duhanskim proizvodima: protokol uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, uz iznimku njegovih odredaba koje pripadaju u područje primjene trećeg dijela glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14384/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14384/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (15044/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (15044/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 33., 113., 114., 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i drugim podstavkom članka 218. stavka 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0118/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 33., 113., 114., 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i drugim podstavkom članka 218. stavka 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0118/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0154/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0154/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/148 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/148

---

P8_TA(2016)0239

Jedinstveni tehnički propisi za vozila na kotačima: Sporazum UNECE-a ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Revizije 3. Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13954/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13954/2015),

| — | uzimajući u obzir Reviziju 3. Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”) (13954/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Reviziju 3. Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni na vozilima na kotačima i uvjeta za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”) (13954/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0112/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0112/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0185/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE). |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE).

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/149 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/149

---

P8_TA(2016)0240

Sporazum o trgovini između EU-a i Kolumbije i Perua (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Dodatnog protokola uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kolumbije i Republike Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12594/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12594/2014),

| — | uzimajući u obzir Dodatni protokol uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kolumbije i Republike Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12595/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dodatni protokol uz Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kolumbije i Republike Perua, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (12595/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0180/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. podstavak 1. i 3., članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. podstavak 1. i 3., članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0155/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0155/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Dodatnog protokola; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje Dodatnog protokola;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kolumbije i Republike Perua. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kolumbije i Republike Perua.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/150

---

P8_TA(2016)0241

Pojačana suradnja u području imovinskih režima međunarodnih parova ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o odobrenju pojačane suradnje u području nadležnosti i mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka o imovinskim režimima međunarodnih parova, uključujući u stvarima koje se odnose na režime bračne stečevine i imovinske posljedice registriranih partnerstava (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE)

(Suglasnost)

(2018/C 086/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08112/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (08112/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 329. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 329. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0184/2016),

| — | uzimajući u obzir uvjete iz članka 20. Ugovora o Europskoj uniji i članaka 326. i 327. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uvjete iz članka 20. Ugovora o Europskoj uniji i članaka 326. i 327. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 85. i članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 85. i članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0192/2016),

| 1. | daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća o odobrenju pojačane suradnje u području nadležnosti i mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka o imovinskim režimima međunarodnih parova, uključujući u stvarima koje se odnose na režime bračne stečevine i imovinske posljedice registriranih partnerstava; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za nacrt odluke Vijeća o odobrenju pojačane suradnje u području nadležnosti i mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka o imovinskim režimima međunarodnih parova, uključujući u stvarima koje se odnose na režime bračne stečevine i imovinske posljedice registriranih partnerstava;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/151

---

P8_TA(2016)0242

Uklanjanje nezakonite trgovine duhanskim proizvodima: protokol uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije (pravosudna suradnja u kaznenim stvarima) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom u pogledu njegovih odredaba o obvezama povezanima s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima i definicijom kaznenih djela (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14387/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14387/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (15044/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (15044/2013),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 82. stavkom 1., člankom 83. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0119/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 82. stavkom 1., člankom 83. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0119/2016),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2016. o duhanskom sporazumu (sporazumu s poduzećem Philip Morris International) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2016. o duhanskom sporazumu (sporazumu s poduzećem Philip Morris International) (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0198/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračunski nadzor (A8-0198/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Europolu, Eurojustu i OLAF-u. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Europolu, Eurojustu i OLAF-u.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0082.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/152

---

P8_TA(2016)0243

Tržišta financijskih instrumenata ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištima financijskih instrumenata u pogledu određenih datuma (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 086/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0056), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0056),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 53. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0026/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke 29. travnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke 29. travnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0126/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2016)0033

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Direktive (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2016/1034.)

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/153

---

P8_TA(2016)0244

Tržišta financijskih instrumenata, zlouporaba tržišta i namira vrijednosnih papira ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira u pogledu određenih datuma (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 086/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0057),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0027/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 29. travnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 29. travnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0125/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0125/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2016)0034

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 7. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata, Uredbe (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta i Uredbe (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2016/1033.)

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/154

---

P8_TA(2016)0245

Imenovanje člana Revizorskog suda – Rimantas Šadžius

Odluka Europskog parlamenta od 7. lipnja 2016. o predloženom imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Revizorskog suda (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 086/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0126/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016),

| A. | budući da je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor Parlamenta za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 23. svibnja 2016. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 23. svibnja 2016. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Rimantas Šadžius imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Rimantas Šadžius imenuje članom Revizorskog suda;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica.

---

Srijeda, 8. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/155

---

P8_TA(2016)0253

Osnivanje istražnog povjerenstva radi istrage navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni zakonodavstva Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza, njegove ovlasti, brojčani sastav i trajanje mandata

Odluka Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o osnivanju istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza, njegovim ovlastima, brojčanom sastavu i trajanju mandata (2016/2726(RSO))

(2018/C 086/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev 337 zastupnika za osnivanje istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev 337 zastupnika za osnivanje istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (1),

| — | uzimajući u obzir članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u pogledu poslova depozitara, politika nagrađivanja i sankcija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/91/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/65/EZ o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) u pogledu poslova depozitara, politika nagrađivanja i sankcija (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (8),

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 231/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na izuzeća, opće uvjete poslovanja, depozitare, financijsku polugu, transparentnost i nadzor (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 231/2013 od 19. prosinca 2012. o dopuni Direktive 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na izuzeća, opće uvjete poslovanja, depozitare, financijsku polugu, transparentnost i nadzor (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o posebnim zahtjevima u vezi zakonske revizije subjekata od javnog interesa i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2005/909/EZ (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o posebnim zahtjevima u vezi zakonske revizije subjekata od javnog interesa i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2005/909/EZ (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/56/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2006/43/EZ o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/56/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2006/43/EZ o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava (15),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2012/771/EU od 6. prosinca 2012. o mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u poreznim stvarima (16) i Preporuku Komisije 2012/772/EU od 6. prosinca 2012. o agresivnom poreznom planiranju (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2012/771/EU od 6. prosinca 2012. o mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u poreznim stvarima (16) i Preporuku Komisije 2012/772/EU od 6. prosinca 2012. o agresivnom poreznom planiranju (17),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. siječnja 2016. Europskom parlamentu i Vijeću o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. siječnja 2016. Europskom parlamentu i Vijeću o vanjskoj strategiji za učinkovito oporezivanje (COM(2016)0024),

| — | uzimajući u obzir članak 198. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 198. Poslovnika,

| 1. | odlučuje osnovati Istražni odbor za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza; |
| --- | --- |

1.

odlučuje osnovati Istražni odbor za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja poreza i utaje poreza;

| 2. | odlučuje da je Istražni odbor zadužen za:






  — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2005/60/EZ, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite provedbe Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- | --- |

2.

odlučuje da je Istražni odbor zadužen za:

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2005/60/EZ, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite provedbe Direktive (EU) 2015/849;

| — | ispitivanje navodnih slučajeva u kojima vlasti država članica nisu primijenile administrativne kazne i druge administrativne mjere na institucije koje su proglašene krivima za ozbiljno kršenje nacionalnih odredbi donesenih na temelju Direktive 2005/60/EZ, kako se zahtijeva Direktivom 2013/36/EU; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih slučajeva u kojima vlasti država članica nisu primijenile administrativne kazne i druge administrativne mjere na institucije koje su proglašene krivima za ozbiljno kršenje nacionalnih odredbi donesenih na temelju Direktive 2005/60/EZ, kako se zahtijeva Direktivom 2013/36/EU;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i vlasti država članica pri učinkovitoj primjeni Direktive 2011/16/EU, posebno njezina članka 9. stavka 1. o spontanom dostavljanju poreznih informacija drugoj državi članici u slučajevima kada postoje razlozi na temelju kojih se može pretpostaviti da postoji mogućnost gubitka poreza, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite primjene i provedbe Direktive 2014/107/EU; za tu svrhu i za istrage na drugim pravnim osnovama u vezi s navedenim kršenjima i nepravilnostima, korištenje pristupom svim relevantnim dokumentima, uključujući sve relevantne dokumente Skupine za kodeks o postupanju koje su prikupili posebni odbori TAXE 1 i TAXE 2; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i vlasti država članica pri učinkovitoj primjeni Direktive 2011/16/EU, posebno njezina članka 9. stavka 1. o spontanom dostavljanju poreznih informacija drugoj državi članici u slučajevima kada postoje razlozi na temelju kojih se može pretpostaviti da postoji mogućnost gubitka poreza, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite primjene i provedbe Direktive 2014/107/EU; za tu svrhu i za istrage na drugim pravnim osnovama u vezi s navedenim kršenjima i nepravilnostima, korištenje pristupom svim relevantnim dokumentima, uključujući sve relevantne dokumente Skupine za kodeks o postupanju koje su prikupili posebni odbori TAXE 1 i TAXE 2;

| — | ispitivanje navodnih propusta država članica pri primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u mjeri u kojoj je to relevantno za opseg istrage predviđene ovom Odlukom; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta država članica pri primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u mjeri u kojoj je to relevantno za opseg istrage predviđene ovom Odlukom;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2014/91/EU; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2014/91/EU;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2011/61/EU i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2011/61/EU i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 231/2013;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2009/138/EZ; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri primjeni i provedbi Direktive 2009/138/EZ;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2006/43/EZ, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite primjene Uredbe (EU) br. 537/2014 i Direktive 2014/56/EU; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2006/43/EZ, uzimajući u obzir obvezu pravodobne i učinkovite primjene Uredbe (EU) br. 537/2014 i Direktive 2014/56/EU;

| — | ispitivanje navodnih propusta država članica pri prenošenju Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta država članica pri prenošenju Direktive 2013/34/EU;

| — | ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2012/17/EU; |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnih propusta Komisije pri provedbi i država članica pri učinkovitoj primjeni i provedbi Direktive 2012/17/EU;

| — | ispitivanje potencijalnih slučajeva u kojima su bilo koja država članica i njezini pridruženi i zavisni teritoriji prekršili obvezu lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji u mjeri u kojoj je to relevantno za opseg istrage predviđene ovom odlukom; u tu svrhu posebno za ocjenu toga može li se takvo kršenje pripisati navodnom nepoduzimanju primjerenih mjera za sprečavanje djelovanja instrumenata uz pomoć kojih njihovi krajnji vlasnici mogu biti skriveni od financijskih institucija i drugih posrednika, odvjetnika, pružatelja usluga trusta i trgovačkih društava ili djelovanja drugih instrumenata i posrednika koji omogućuju lakše pranje novca, kao i utaju poreza i izbjegavanje poreza u drugim državama članicama (što uključuje ispitivanje uloge trustova, društava s ograničenom odgovornošću s jednim članom i virtualnih valuta), uzimajući pritom u obzir aktualne radne programe koji se odvijaju na razini država članica i kojima se nastoji riješiti te probleme i ublažiti njihov učinak; |
| --- | --- |

—

ispitivanje potencijalnih slučajeva u kojima su bilo koja država članica i njezini pridruženi i zavisni teritoriji prekršili obvezu lojalne suradnje iz članka 4. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji u mjeri u kojoj je to relevantno za opseg istrage predviđene ovom odlukom; u tu svrhu posebno za ocjenu toga može li se takvo kršenje pripisati navodnom nepoduzimanju primjerenih mjera za sprečavanje djelovanja instrumenata uz pomoć kojih njihovi krajnji vlasnici mogu biti skriveni od financijskih institucija i drugih posrednika, odvjetnika, pružatelja usluga trusta i trgovačkih društava ili djelovanja drugih instrumenata i posrednika koji omogućuju lakše pranje novca, kao i utaju poreza i izbjegavanje poreza u drugim državama članicama (što uključuje ispitivanje uloge trustova, društava s ograničenom odgovornošću s jednim članom i virtualnih valuta), uzimajući pritom u obzir aktualne radne programe koji se odvijaju na razini država članica i kojima se nastoji riješiti te probleme i ublažiti njihov učinak;

| — | davanje preporuka koje smatra potrebnima za ovo pitanje, među ostalim o provedbi spomenutih preporuka Komisije od 6. prosinca 2012. o mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u poreznim stvarima i o agresivnom poreznom planiranju, te za procjenu najnovijih pomaka u okviru vanjske strategije Komisije za učinkovito oporezivanje i procjenu veza između pravnog okvira Unije i država članica te poreznih sustava trećih zemalja (npr. sporazumi o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, sporazumi o razmjeni informacija, sporazumi o slobodnoj trgovini) kao i napora uloženih u promicanje, na međunarodnoj razini (Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj, G20, Radna skupina za financijsko djelovanje i Ujedinjeni narodi), transparentnosti informacija o stvarnom vlasništvu; |
| --- | --- |

—

davanje preporuka koje smatra potrebnima za ovo pitanje, među ostalim o provedbi spomenutih preporuka Komisije od 6. prosinca 2012. o mjerama za poticanje trećih zemalja na primjenu minimalnih standarda dobrog upravljanja u poreznim stvarima i o agresivnom poreznom planiranju, te za procjenu najnovijih pomaka u okviru vanjske strategije Komisije za učinkovito oporezivanje i procjenu veza između pravnog okvira Unije i država članica te poreznih sustava trećih zemalja (npr. sporazumi o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, sporazumi o razmjeni informacija, sporazumi o slobodnoj trgovini) kao i napora uloženih u promicanje, na međunarodnoj razini (Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj, G20, Radna skupina za financijsko djelovanje i Ujedinjeni narodi), transparentnosti informacija o stvarnom vlasništvu;

| 3. | odlučuje da Istražni odbor treba podnijeti svoje završno izvješće u roku od 12 mjeseci od trenutka donošenja ove Odluke; |
| --- | --- |

3.

odlučuje da Istražni odbor treba podnijeti svoje završno izvješće u roku od 12 mjeseci od trenutka donošenja ove Odluke;

| 4. | odlučuje da Istražni odbor pri svojem radu treba uzeti u obzir sve relevantne promjene u okviru svoje nadležnosti do kojih dođe tijekom njegova mandata; |
| --- | --- |

4.

odlučuje da Istražni odbor pri svojem radu treba uzeti u obzir sve relevantne promjene u okviru svoje nadležnosti do kojih dođe tijekom njegova mandata;

| 5. | odlučuje da se svim preporukama koje sastave Istražni odbor i posebni odbor TAXE 2 trebaju baviti nadležni stalni odbori; |
| --- | --- |

5.

odlučuje da se svim preporukama koje sastave Istražni odbor i posebni odbor TAXE 2 trebaju baviti nadležni stalni odbori;

| 6. | odlučuje da Istražni odbor broji 65 članova; |
| --- | --- |

6.

odlučuje da Istražni odbor broji 65 članova;

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku da na objavu u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

7.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku da na objavu u Službenom listu Europske unije.

---

(1)  SL L 113, 19.5.1995., str. 1.

(2)  SL L 309, 25.11.2005., str. 15.

(3)  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(4)  SL L 176, 27.6.2013., str. 338.

(5)  SL L 64, 11.3.2011., str. 1.

(6)  SL L 359, 16.12.2014., str. 1.

(7)  SL L 257, 28.8.2014., str. 186.

(8)  SL L 174, 1.7.2011., str. 1.

(9)  SL L 83, 22.3.2013., str. 1.

(10)  SL L 335, 17.12.2009., str. 1.

(11)  SL L 157, 9.6.2006., str. 87.

(12)  SL L 158, 27.5.2014., str. 77.

(13)  SL L 158, 27.5.2014., str. 196.

(14)  SL L 182, 29.6.2013., str. 19.

(15)  SL L 156, 16.6.2012., str. 1.

(16)  SL L 338, 12.12.2012., str. 37.

(17)  SL L 338, 12.12.2012., str. 41.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/159

---

P8_TA(2016)0254

Sporazum između EU-a i Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12080/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12080/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12077/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Palaua o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12077/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0400/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0400/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0177/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0177/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Palaua. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Palaua.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/160

---

P8_TA(2016)0255

Sporazum između EU-a i Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Kraljevine Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12089/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12089/2015),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Kraljevine Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12087/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Kraljevine Tonge o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12087/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0374/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0374/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0179/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0179/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Kraljevine Tonge. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Kraljevine Tonge.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/161

---

P8_TA(2016)0256

Sporazum između EU-a i Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12095/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12095/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12094/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12094/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0390/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0390/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0178/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0178/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kolumbije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kolumbije.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/162 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/162

---

P8_TA(2016)0257

Proširenje trgovine proizvodima informacijske tehnologije ITA ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma u obliku Izjave o proširenju trgovine proizvodima informacijske tehnologije (ITA) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06925/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06925/2016),

| — | uzimajući u obzir Ministarsku izjavu Svjetske trgovinske organizacije od 16. prosinca 2015. o proširenju trgovine proizvodima informacijske tehnologije (06926/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku izjavu Svjetske trgovinske organizacije od 16. prosinca 2015. o proširenju trgovine proizvodima informacijske tehnologije (06926/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0141/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0141/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0186/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0186/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO). |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO).

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/163 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/163

---

P8_TA(2016)0258

Podvrgavanje α-PVP-a kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari 1-fenil-2-(pirolidin-1-il) pentan-1-on (α-pirolidinovalorofenon, α-PVP) kontrolnim mjerama (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 086/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (15386/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (15386/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0115/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0115/2016),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0175/2016),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

prihvaća nacrt Vijeća;

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/164

---

P8_TA(2016)0259

Ratifikacija i pristupanje Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o opasnim i štetnim tvarima, uz iznimku aspekata povezanih s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o Nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, uz iznimku aspekata povezanih s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

(2018/C 086/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13806/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13806/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0410/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0410/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS iz 1996.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS iz 1996.),

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2010. uz Konvenciju HNS iz 1996. (Konvencija iz 2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2010. uz Konvenciju HNS iz 1996. (Konvencija iz 2010.),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (COM(2015)0304), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (COM(2015)0304),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/971/EZ od 18. studenoga 2002. o ovlašćivanju država članica da u interesu Zajednice ratificiraju Konvenciju HNS iz 1996. ili joj pristupe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/971/EZ od 18. studenoga 2002. o ovlašćivanju država članica da u interesu Zajednice ratificiraju Konvenciju HNS iz 1996. ili joj pristupe (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (3) (Direktiva o odgovornosti za okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (3) (Direktiva o odgovornosti za okoliš),

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije u zapisnik Odbora stalnih predstavnika i Vijeća od 20. studenoga i 8. prosinca 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije u zapisnik Odbora stalnih predstavnika i Vijeća od 20. studenoga i 8. prosinca 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir dokument gospodarskog sektora za pomorski prijevoz od 18. rujna 2015. kojim se države članice pozivaju da ranije ratificiraju Protokol uz Konvenciju HNS iz 2010. ili mu pristupe, u skladu s pristupom koji je zauzela Komisija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument gospodarskog sektora za pomorski prijevoz od 18. rujna 2015. kojim se države članice pozivaju da ranije ratificiraju Protokol uz Konvenciju HNS iz 2010. ili mu pristupe, u skladu s pristupom koji je zauzela Komisija (5),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće koje je za Europsku komisiju pripremio BIO Intelligence Service naslovljeno „Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” (Studija o djelotvornosti Direktive o odgovornosti za okoliš: područje primjene i izuzeci) od 19. veljače 2014. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće koje je za Europsku komisiju pripremio BIO Intelligence Service naslovljeno „Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” (Studija o djelotvornosti Direktive o odgovornosti za okoliš: područje primjene i izuzeci) od 19. veljače 2014. (6),

| — | uzimajući u obzir obavijest Pravne službe Parlamenta od 11. veljače 2016. o pravnoj osnovi navedenog prijedloga odluke Vijeća (SJ-0066/16) i kasnije mišljenje o odgovarajućoj pravnoj osnovi za navedeni prijedlog odluke koje je Odbor za pravna pitanja usvojio 19. veljače 2016. (7) i priložen izvješću A8-0191/2016, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Pravne službe Parlamenta od 11. veljače 2016. o pravnoj osnovi navedenog prijedloga odluke Vijeća (SJ-0066/16) i kasnije mišljenje o odgovarajućoj pravnoj osnovi za navedeni prijedlog odluke koje je Odbor za pravna pitanja usvojio 19. veljače 2016. (7) i priložen izvješću A8-0191/2016,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0191/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0191/2016),

| A. | budući da je cilj Konvencije HNS iz 2010. zajamčiti odgovornost i primjerenu, brzu i učinkovitu naknadu gubitka ili štete kojima su oštećene osobe, imovina ili okoliš, a koji su prouzrokovani prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, s pomoću specijaliziranog međunarodnog fonda za naknade šteta HNS-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Konvencije HNS iz 2010. zajamčiti odgovornost i primjerenu, brzu i učinkovitu naknadu gubitka ili štete kojima su oštećene osobe, imovina ili okoliš, a koji su prouzrokovani prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, s pomoću specijaliziranog međunarodnog fonda za naknade šteta HNS-a;

| B. | budući da je stoga njezin cilj, s jedne strane, osigurati primjenu načela prema kojem onečišćivač plaća, kao i primjenu načela prevencije i opreza, kako bi se u slučaju mogućih šteta u okolišu poduzimale preventivne mjere te da ona stoga ulazi u područje politike Unije i njezinih temeljnih načela o okolišu, a da je, s druge strane, njezin cilj i regulacija pitanja koja proizlaze iz štete uzrokovane pomorskim prijevozom te sprječavanje i smanjivanje te štete na minimum te da ona stoga ulazi u područje politike Unije o prometu; |
| --- | --- |

B.

budući da je stoga njezin cilj, s jedne strane, osigurati primjenu načela prema kojem onečišćivač plaća, kao i primjenu načela prevencije i opreza, kako bi se u slučaju mogućih šteta u okolišu poduzimale preventivne mjere te da ona stoga ulazi u područje politike Unije i njezinih temeljnih načela o okolišu, a da je, s druge strane, njezin cilj i regulacija pitanja koja proizlaze iz štete uzrokovane pomorskim prijevozom te sprječavanje i smanjivanje te štete na minimum te da ona stoga ulazi u područje politike Unije o prometu;

| C. | budući da bi prema prijedlogu Komisije (COM(2015)0304) Konvencija HNS iz 2010. stoga djelomično obuhvaćala područje primjene pravila Direktive o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

C.

budući da bi prema prijedlogu Komisije (COM(2015)0304) Konvencija HNS iz 2010. stoga djelomično obuhvaćala područje primjene pravila Direktive o odgovornosti za okoliš;

| D. | budući da se Konvencija HNS iz 2010. preklapa u području primjene s Direktivom o odgovornosti kad je riječ o šteti u okolišu na teritoriju i u morskim vodama koji su pod sudskom nadležnošću države stranke, šteti prouzročenoj zagađenjem okoliša u isključivom gospodarskom pojasu ili ekvivalentnom području (do 200 nautičkih milja od obale) države stranke i preventivnim mjerama za sprječavanje takve štete ili smanjivanje takve štete na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

D.

budući da se Konvencija HNS iz 2010. preklapa u području primjene s Direktivom o odgovornosti kad je riječ o šteti u okolišu na teritoriju i u morskim vodama koji su pod sudskom nadležnošću države stranke, šteti prouzročenoj zagađenjem okoliša u isključivom gospodarskom pojasu ili ekvivalentnom području (do 200 nautičkih milja od obale) države stranke i preventivnim mjerama za sprječavanje takve štete ili smanjivanje takve štete na najmanju moguću mjeru;

| E. | budući da se Konvencijom HNS iz 2010. uspostavlja stroga odgovornost brodovlasnika za sve štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, kad su one obuhvaćene Konvencijom, kao i njegova obaveza da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade štete obuhvaćene Konvencijom kojom su u tu svrhu zabranjeni svi ostali zahtjevi protiv brodovlasnika osim onih u skladu s Konvencijom (člankom 7. stavcima 4. i 5.); |
| --- | --- |

E.

budući da se Konvencijom HNS iz 2010. uspostavlja stroga odgovornost brodovlasnika za sve štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, kad su one obuhvaćene Konvencijom, kao i njegova obaveza da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade štete obuhvaćene Konvencijom kojom su u tu svrhu zabranjeni svi ostali zahtjevi protiv brodovlasnika osim onih u skladu s Konvencijom (člankom 7. stavcima 4. i 5.);

| F. | budući da stoga postoji mogućnost sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010., koji se može izbjeći člankom 4. stavkom 2. Direktive o odgovornosti za okoliš kojim se propisuje da se Direktiva „ne primjenjuje na štetu u okolišu ni na prijeteću opasnost od štete proizašlu iz slučaja za koji odgovornost ili naknada štete pripadaju području primjene bilo koje od međunarodnih konvencija navedenih u Prilogu IV., uključujući svaku njihovu buduću izmjenu na snazi u dotičnoj državi članici”; |
| --- | --- |

F.

budući da stoga postoji mogućnost sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010., koji se može izbjeći člankom 4. stavkom 2. Direktive o odgovornosti za okoliš kojim se propisuje da se Direktiva „ne primjenjuje na štetu u okolišu ni na prijeteću opasnost od štete proizašlu iz slučaja za koji odgovornost ili naknada štete pripadaju području primjene bilo koje od međunarodnih konvencija navedenih u Prilogu IV., uključujući svaku njihovu buduću izmjenu na snazi u dotičnoj državi članici”;

| G. | budući da su stoga iz područja primjene Direktive o odgovornosti za okoliš isključene štete u okolišu ili prijeteće opasnosti od takve štete obuhvaćene Konvencijom HNS iz 2010. nakon što ona stupi na snagu, te da će, ako sve države članice ne ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj ne pristupe u istom roku, postojati opasnost od fragmentiranog zakonodavstva u okviru kojega bi se na neke države članice primjenjivala Konvencija HNS iz 2010., a na druge Direktiva o odgovornosti za okoliš, čime bi se žrtve zagađenja kao što su obalne zajednice, ribari itd. moglo dovesti u različit položaj, a istovremeno bi to bilo protivno duhu Konvencije HNS iz 2010.; |
| --- | --- |

G.

budući da su stoga iz područja primjene Direktive o odgovornosti za okoliš isključene štete u okolišu ili prijeteće opasnosti od takve štete obuhvaćene Konvencijom HNS iz 2010. nakon što ona stupi na snagu, te da će, ako sve države članice ne ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj ne pristupe u istom roku, postojati opasnost od fragmentiranog zakonodavstva u okviru kojega bi se na neke države članice primjenjivala Konvencija HNS iz 2010., a na druge Direktiva o odgovornosti za okoliš, čime bi se žrtve zagađenja kao što su obalne zajednice, ribari itd. moglo dovesti u različit položaj, a istovremeno bi to bilo protivno duhu Konvencije HNS iz 2010.;

| H. | budući da su osnovna načela na kojima se temelje konvencije Međunarodne pomorske organizacije temelj i za Konvenciju HNS iz 2010. te da se ona odnose na strogu odgovornost brodovlasnika, obavezno osiguranje za pokriće šteta prouzrokovanih trećim stranama, pravo oštećenih osoba da odštetu traže izravno od osiguravatelja, ograničenje odgovornosti i, u slučaju nafte i opasnih i štetnih tvari, poseban fond za naknade iz kojeg se plaćaju štete ako premašuju granice odgovornosti brodovlasnika; |
| --- | --- |

H.

budući da su osnovna načela na kojima se temelje konvencije Međunarodne pomorske organizacije temelj i za Konvenciju HNS iz 2010. te da se ona odnose na strogu odgovornost brodovlasnika, obavezno osiguranje za pokriće šteta prouzrokovanih trećim stranama, pravo oštećenih osoba da odštetu traže izravno od osiguravatelja, ograničenje odgovornosti i, u slučaju nafte i opasnih i štetnih tvari, poseban fond za naknade iz kojeg se plaćaju štete ako premašuju granice odgovornosti brodovlasnika;

| I. | budući da usklađen režim odgovornosti mjerodavan za štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem u interesu Unije kao cjeline; |
| --- | --- |

I.

budući da usklađen režim odgovornosti mjerodavan za štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem u interesu Unije kao cjeline;

| J. | budući da nije potpuno jasno znači li članak 4. stavak 2. Direktive o odgovornosti za okoliš da se Direktiva o odgovornosti za okoliš ne primjenjuje u državi članci koja je ratificirala Konvenciju HNS iz 2010. ili je njezina primjena ograničena na mjeru u kojoj su odgovornost ili naknada štete obuhvaćene tom Konvencijom; |
| --- | --- |

J.

budući da nije potpuno jasno znači li članak 4. stavak 2. Direktive o odgovornosti za okoliš da se Direktiva o odgovornosti za okoliš ne primjenjuje u državi članci koja je ratificirala Konvenciju HNS iz 2010. ili je njezina primjena ograničena na mjeru u kojoj su odgovornost ili naknada štete obuhvaćene tom Konvencijom;

| K. | budući da se Konvencijom HNS iz 2010. utvrđuje režim za naknadu štete i da je ona stoga manje dalekosežna od Direktive o odgovornosti za okoliš u pogledu utvrđivanja režima kojim se od gospodarskih subjekata zahtijeva da spriječe ili otklone prijeteću ili stvarnu štetu u okolišu i kojim se nadležna tijela upućuje da od gospodarskih subjekata to zahtijevaju; |
| --- | --- |

K.

budući da se Konvencijom HNS iz 2010. utvrđuje režim za naknadu štete i da je ona stoga manje dalekosežna od Direktive o odgovornosti za okoliš u pogledu utvrđivanja režima kojim se od gospodarskih subjekata zahtijeva da spriječe ili otklone prijeteću ili stvarnu štetu u okolišu i kojim se nadležna tijela upućuje da od gospodarskih subjekata to zahtijevaju;

| L. | budući da, za razliku od Direktive o odgovornosti za okoliš, na osnovi Konvencije HNS iz 2010. nije moguće isplatiti naknadu za štetu koja nije gospodarske naravi; |
| --- | --- |

L.

budući da, za razliku od Direktive o odgovornosti za okoliš, na osnovi Konvencije HNS iz 2010. nije moguće isplatiti naknadu za štetu koja nije gospodarske naravi;

| M. | budući da Direktivom o odgovornosti za okoliš za gospodarske subjekte nije određeno obavezno financijsko jamstvo kojim bi se osiguralo da oni imaju dovoljna sredstva za sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu, osim ako država članica nije donijela strože odredbe od onih predviđenih Direktivom o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

M.

budući da Direktivom o odgovornosti za okoliš za gospodarske subjekte nije određeno obavezno financijsko jamstvo kojim bi se osiguralo da oni imaju dovoljna sredstva za sprečavanje i otklanjanje štete u okolišu, osim ako država članica nije donijela strože odredbe od onih predviđenih Direktivom o odgovornosti za okoliš;

| N. | budući da je Konvencijom HNS iz 2010. utvrđena jasna obaveza vlasnika da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade moguće štete obuhvaćene Konvencijom; |
| --- | --- |

N.

budući da je Konvencijom HNS iz 2010. utvrđena jasna obaveza vlasnika da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade moguće štete obuhvaćene Konvencijom;

| O. | budući da su se ostale konvencije Međunarodne pomorske organizacije navedene u Prilogu IV. Direktivi o odgovornosti za okoliš pokazale učinkovitima jer je njima uspostavljena ravnoteža između interesa za okoliš i trgovinskih interesa zahvaljujući jasnom usmjeravanju odgovornosti prema kojem u načelu nema nesigurnosti oko utvrđivanja odgovornosti, te zahvaljujući uspostavi obaveznog osiguranja i mehanizama za brzu naknadu štete koji nisu ograničeni isključivo na štetu u okolišu; |
| --- | --- |

O.

budući da su se ostale konvencije Međunarodne pomorske organizacije navedene u Prilogu IV. Direktivi o odgovornosti za okoliš pokazale učinkovitima jer je njima uspostavljena ravnoteža između interesa za okoliš i trgovinskih interesa zahvaljujući jasnom usmjeravanju odgovornosti prema kojem u načelu nema nesigurnosti oko utvrđivanja odgovornosti, te zahvaljujući uspostavi obaveznog osiguranja i mehanizama za brzu naknadu štete koji nisu ograničeni isključivo na štetu u okolišu;

| 1. | poziva Vijeće i Komisiju da razmotre sljedeće preporuke:






  (i) | da se zajamči poštovanje načela dodjeljivanja nadležnosti Unije na temelju članka 5. stavka 1. UEU-a i ustaljena sudska praksa Suda prema kojoj „odabir pravne osnove za mjere Zajednice mora počivati na objektivnim čimbenicima podložnima sudskom preispitivanju, koji posebno uključuju cilj i sadržaj mjere” (8); |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Vijeće i Komisiju da razmotre sljedeće preporuke:

(i)

da se zajamči poštovanje načela dodjeljivanja nadležnosti Unije na temelju članka 5. stavka 1. UEU-a i ustaljena sudska praksa Suda prema kojoj „odabir pravne osnove za mjere Zajednice mora počivati na objektivnim čimbenicima podložnima sudskom preispitivanju, koji posebno uključuju cilj i sadržaj mjere” (8);

| (ii) | da se stoga prihvati mišljenje iz dopisa od 19. veljače 2016. koje je usvojio Odbor za pravna pitanja, a u kojem stoji sljedeće:
  „s obzirom na to da je cilj prijedloga odluke Vijeća dozvoliti državama članicama da u ime Unije ratificiraju Protokol HNS iz 2010. ili mu pristupe te da stoga budu obavezane pravilima Konvencije HNS iz 2010 i s obzirom na to da tom Konvencijom nisu obuhvaćeni samo slučajevi štete nastale zagađenjem okoliša (u kojima se primjenjuju načelo prema kojem bi se trebalo preventivno djelovati i načelo prema kojem onečišćivač plaća) već i slučajevi štete koja nije nastala zagađenjem okoliša, a koji su uzrokovani prijevozom određenih tvari morem, članak 100. stavak 2., članak 192. stavak 1. i članak 218. stavak 6. točka (a) podtočka (v) UFEU-a odgovarajuća su pravna osnova prijedloga.” |
| --- | --- |

(ii)

da se stoga prihvati mišljenje iz dopisa od 19. veljače 2016. koje je usvojio Odbor za pravna pitanja, a u kojem stoji sljedeće:

„s obzirom na to da je cilj prijedloga odluke Vijeća dozvoliti državama članicama da u ime Unije ratificiraju Protokol HNS iz 2010. ili mu pristupe te da stoga budu obavezane pravilima Konvencije HNS iz 2010 i s obzirom na to da tom Konvencijom nisu obuhvaćeni samo slučajevi štete nastale zagađenjem okoliša (u kojima se primjenjuju načelo prema kojem bi se trebalo preventivno djelovati i načelo prema kojem onečišćivač plaća) već i slučajevi štete koja nije nastala zagađenjem okoliša, a koji su uzrokovani prijevozom određenih tvari morem, članak 100. stavak 2., članak 192. stavak 1. i članak 218. stavak 6. točka (a) podtočka (v) UFEU-a odgovarajuća su pravna osnova prijedloga.”

| (iii) | da se zajamči da na ujednačenost, cjelovitost i učinkovitost zajedničkih pravila Europske unije neće negativno utjecati međunarodne obaveze preuzete ratifikacijom Konvencije HNS iz 2010. ili pristupanjem toj Konvenciji, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda (9); |
| --- | --- |

(iii)

da se zajamči da na ujednačenost, cjelovitost i učinkovitost zajedničkih pravila Europske unije neće negativno utjecati međunarodne obaveze preuzete ratifikacijom Konvencije HNS iz 2010. ili pristupanjem toj Konvenciji, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda (9);

| (iv) | da se u tom smislu obrati veća pozornost na preklapanje Direktive o odgovornosti za okoliš s Konvencijom HNS iz 2010. kad je riječ o šteti u okolišu na teritoriju i u morskim vodama koji su pod sudskom nadležnošću države stranke, šteti prouzročenoj zagađenjem okoliša u isključivom gospodarskom pojasu ili ekvivalentnom području (do 200 nautičkih milja od obale) države stranke i preventivnim mjerama za sprječavanje takve štete ili smanjivanje takve štete na najmanju moguću (preventivnim mjerama, primarnom otklanjanju i dopunskom otklanjanju); |
| --- | --- |

(iv)

da se u tom smislu obrati veća pozornost na preklapanje Direktive o odgovornosti za okoliš s Konvencijom HNS iz 2010. kad je riječ o šteti u okolišu na teritoriju i u morskim vodama koji su pod sudskom nadležnošću države stranke, šteti prouzročenoj zagađenjem okoliša u isključivom gospodarskom pojasu ili ekvivalentnom području (do 200 nautičkih milja od obale) države stranke i preventivnim mjerama za sprječavanje takve štete ili smanjivanje takve štete na najmanju moguću (preventivnim mjerama, primarnom otklanjanju i dopunskom otklanjanju);

| (v) | da se zajamči smanjenje mogućnosti sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010. na najmanju moguću mjeru poduzimanjem odgovarajućih mjera kojima će se zajamčiti da će, u skladu s člankom 4. stavkom 2. i Prilogom IV. Direktive o odgovornosti za okoliš, države članice koje ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u potpunosti poštovati klauzulu o isključivosti iz njezina članka 7. stavaka 4. i 5., prema kojoj se zahtjev za naknadu štete od brodovlasnika može podnijeti isključivo u skladu s predmetnom Konvencijom; |
| --- | --- |

(v)

da se zajamči smanjenje mogućnosti sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010. na najmanju moguću mjeru poduzimanjem odgovarajućih mjera kojima će se zajamčiti da će, u skladu s člankom 4. stavkom 2. i Prilogom IV. Direktive o odgovornosti za okoliš, države članice koje ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u potpunosti poštovati klauzulu o isključivosti iz njezina članka 7. stavaka 4. i 5., prema kojoj se zahtjev za naknadu štete od brodovlasnika može podnijeti isključivo u skladu s predmetnom Konvencijom;

| (vi) | da se zajamči smanjenje rizika od stvaranja i jačanja komparativnog nedostatka za države koje su spremne pristupiti Konvenciji HNS iz 2010. u odnosu na one koje taj postupak žele odgoditi pa će se na njih i dalje odnositi samo Direktiva o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

(vi)

da se zajamči smanjenje rizika od stvaranja i jačanja komparativnog nedostatka za države koje su spremne pristupiti Konvenciji HNS iz 2010. u odnosu na one koje taj postupak žele odgoditi pa će se na njih i dalje odnositi samo Direktiva o odgovornosti za okoliš;

| (vii) | da se zajamči uklanjanje trajnog postojanja dvaju paralelnih režima odgovornosti u pomorskom prometu – režima Unije i međunarodnog režima – koje bi dovelo do fragmentacije zakonodavstva Unije i, štoviše, ugrozilo nedvosmisleno usmjeravanje odgovornosti i koje bi moglo dovesti do dugotrajnih i skupih pravnih postupaka na štetu žrtava i sektora pomorskog prometa; |
| --- | --- |

(vii)

da se zajamči uklanjanje trajnog postojanja dvaju paralelnih režima odgovornosti u pomorskom prometu – režima Unije i međunarodnog režima – koje bi dovelo do fragmentacije zakonodavstva Unije i, štoviše, ugrozilo nedvosmisleno usmjeravanje odgovornosti i koje bi moglo dovesti do dugotrajnih i skupih pravnih postupaka na štetu žrtava i sektora pomorskog prometa;

| (viii) | da se u tom smislu zajamči da će se državama članicama nametnuti jasna obaveza da poduzmu sve potrebne korake za ostvarivanje konkretnih rezultata, odnosno da ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u razumnom roku, koji ne bi smio biti duži od dvije godine od dana stupanja na snagu odluke Vijeća; |
| --- | --- |

(viii)

da se u tom smislu zajamči da će se državama članicama nametnuti jasna obaveza da poduzmu sve potrebne korake za ostvarivanje konkretnih rezultata, odnosno da ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u razumnom roku, koji ne bi smio biti duži od dvije godine od dana stupanja na snagu odluke Vijeća;

| 2. | zaključuje da će ova rezolucija Vijeću i Komisiji pružiti dodatnu mogućnost da razmotre preporuke iz stavka 1.; |
| --- | --- |

2.

zaključuje da će ova rezolucija Vijeću i Komisiji pružiti dodatnu mogućnost da razmotre preporuke iz stavka 1.;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da zatraži daljnju raspravu s Komisijom i Vijećem; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da zatraži daljnju raspravu s Komisijom i Vijećem;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  SL L 337, 13.12.2002., str. 55.

(3)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(4)  Napomena o točki 13142/15.

(5)  Dostupno na internetu (na engleskom): http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Dostupno na internetu (na engleskom): http://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/BIO%20ELD%20Effectiveness_report.pdf.

(7)  PE576.992.

(8)  Presuda Suda od 19. srpnja 2012., Europski parlament protiv Vijeća, C-130/10, ECLI:EU:C:2012:472, stavak 42.

(9)  Mišljenje Suda od 19. ožujka 1993., 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, stavak 25.; Presuda Suda od 5. studenog 2002., Komisija Europskih zajednica protiv Kraljevine Danske, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, stavak 82.; Mišljenje Suda od 7. veljače 2006., 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, stavci 120. i 126.; Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/168 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/168

---

P8_TA(2016)0260

Ratifikacija i pristupanje Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o opasnim i štetnim tvarima u odnosu na aspekte povezane s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o ratifikaciji i pristupanju država članica, u interesu Europske unije, Protokolu iz 2010. uz Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem u odnosu na aspekte povezane s pravosudnom suradnjom u građanskim stvarima (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

(2018/C 086/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14112/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (14112/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0409/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 81. i člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0409/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 22 o stajalištu Danske priložen Ugovorima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 22 o stajalištu Danske priložen Ugovorima,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. listopada 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS iz 1996.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS iz 1996.),

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2010. uz Konvenciju HNS iz 1996. (Konvencija HNS iz 2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2010. uz Konvenciju HNS iz 1996. (Konvencija HNS iz 2010.),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (COM(2015)0305), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća (COM(2015)0305),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/971/EZ od 18. studenoga 2002. o ovlašćivanju država članica da u interesu Zajednice ratificiraju Konvenciju HNS iz 1996. ili joj pristupe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2002/971/EZ od 18. studenoga 2002. o ovlašćivanju država članica da u interesu Zajednice ratificiraju Konvenciju HNS iz 1996. ili joj pristupe (2),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća kojom se države članice ovlašćuju da, u interesu Europske zajednice, ratificiraju Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS) (COM(2001)0674), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Odluke Vijeća kojom se države članice ovlašćuju da, u interesu Europske zajednice, ratificiraju Međunarodnu konvenciju o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem iz 1996. godine (Konvencija HNS) (COM(2001)0674),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (3) (preinačena Uredba Bruxelles I), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (3) (preinačena Uredba Bruxelles I),

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije u zapisnik Odbora stalnih predstavnika i Vijeća od 20. studenoga i 8. prosinca 2015. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije u zapisnik Odbora stalnih predstavnika i Vijeća od 20. studenoga i 8. prosinca 2015. (4),

| — | uzimajući u obzir dokument gospodarskog sektora za pomorski prijevoz od 18. rujna 2015. kojim se države članice pozivaju da ranije ratificiraju Protokol uz Konvenciju HNS iz 2010. ili mu pristupe, u skladu s pristupom koji je zauzela Komisija (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument gospodarskog sektora za pomorski prijevoz od 18. rujna 2015. kojim se države članice pozivaju da ranije ratificiraju Protokol uz Konvenciju HNS iz 2010. ili mu pristupe, u skladu s pristupom koji je zauzela Komisija (5),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0190/2016),

| A. | budući da je cilj Konvencije HNS iz 2010. zajamčiti odgovornost i primjerenu, brzu i učinkovitu naknadu gubitka ili štete kojima su oštećene osobe, imovina i okoliš, a koji su nastali prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, s pomoću specijaliziranog međunarodnog fonda za naknade šteta HNS-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Konvencije HNS iz 2010. zajamčiti odgovornost i primjerenu, brzu i učinkovitu naknadu gubitka ili štete kojima su oštećene osobe, imovina i okoliš, a koji su nastali prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, s pomoću specijaliziranog međunarodnog fonda za naknade šteta HNS-a;

| B. | budući da su osnovna načela na kojima se temelje konvencije Međunarodne pomorske organizacije, uključujući i Konvenciju HNS iz 2010., stroga odgovornost brodovlasnika, obvezno osiguranje za pokriće šteta nastalih trećim stranama, pravo oštećenih osoba da odštetu traže izravno od osiguravatelja, ograničenje odgovornosti i, u slučaju nafte i opasnih i štetnih tvari, poseban fond za naknade iz kojeg se plaćaju štete ako te štete premašuju granice odgovornosti brodovlasnika; |
| --- | --- |

B.

budući da su osnovna načela na kojima se temelje konvencije Međunarodne pomorske organizacije, uključujući i Konvenciju HNS iz 2010., stroga odgovornost brodovlasnika, obvezno osiguranje za pokriće šteta nastalih trećim stranama, pravo oštećenih osoba da odštetu traže izravno od osiguravatelja, ograničenje odgovornosti i, u slučaju nafte i opasnih i štetnih tvari, poseban fond za naknade iz kojeg se plaćaju štete ako te štete premašuju granice odgovornosti brodovlasnika;

| C. | budući da je stoga njezin cilj, s jedne strane, osigurati primjenu načela da onečišćivač plaća, kao i primjenu načela prevencije i opreza, tako da se poduzmu preventivne mjere u slučaju mogućih šteta u okolišu, zbog čega ona ulazi u područje politike Unije i njezinih temeljnih načela o okolišu, a s druge strane, urediti pitanja koja proizlaze iz štete uzrokovane pomorskim prijevozom te spriječiti i smanjiti tu štetu na minimum, zbog čega ona ulazi u područje politike Unije o prometu; |
| --- | --- |

C.

budući da je stoga njezin cilj, s jedne strane, osigurati primjenu načela da onečišćivač plaća, kao i primjenu načela prevencije i opreza, tako da se poduzmu preventivne mjere u slučaju mogućih šteta u okolišu, zbog čega ona ulazi u područje politike Unije i njezinih temeljnih načela o okolišu, a s druge strane, urediti pitanja koja proizlaze iz štete uzrokovane pomorskim prijevozom te spriječiti i smanjiti tu štetu na minimum, zbog čega ona ulazi u područje politike Unije o prometu;

| D. | budući da Konvencija HNS iz 2010. sadrži pravila o nadležnosti sudova država stranaka u pogledu zahtjeva koje protiv vlasnika ili njegova osiguravatelja ili protiv specijaliziranog fonda za naknade šteta HNS-a podnesu osobe koje su pretrpjele štetu koja je pokrivena Konvencijom, ali i pravila o priznavanju i izvršenju sudskih odluka u državama strankama; |
| --- | --- |

D.

budući da Konvencija HNS iz 2010. sadrži pravila o nadležnosti sudova država stranaka u pogledu zahtjeva koje protiv vlasnika ili njegova osiguravatelja ili protiv specijaliziranog fonda za naknade šteta HNS-a podnesu osobe koje su pretrpjele štetu koja je pokrivena Konvencijom, ali i pravila o priznavanju i izvršenju sudskih odluka u državama strankama;

| E. | budući da bi se prema prijedlogu Komisije (COM(2015)0305) Konvencija HNS iz 2010. stoga preklapala s područjem primjene pravila preinačene Uredbe Bruxelles I; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se prema prijedlogu Komisije (COM(2015)0305) Konvencija HNS iz 2010. stoga preklapala s područjem primjene pravila preinačene Uredbe Bruxelles I;

| F. | budući da preinačena Uredba Bruxelles I dopušta više osnova sudske nadležnosti, dok se poglavljem IV. Konvencije HNS iz 2010. režim sudske nadležnosti, priznavanja i izvršenja utvrđuje vrlo restriktivno kako bi se podnositeljima zahtjeva zajamčili jednaki uvjeti i osigurala ujednačena primjena pravila u pogledu odgovornosti i naknade; |
| --- | --- |

F.

budući da preinačena Uredba Bruxelles I dopušta više osnova sudske nadležnosti, dok se poglavljem IV. Konvencije HNS iz 2010. režim sudske nadležnosti, priznavanja i izvršenja utvrđuje vrlo restriktivno kako bi se podnositeljima zahtjeva zajamčili jednaki uvjeti i osigurala ujednačena primjena pravila u pogledu odgovornosti i naknade;

| G. | budući da se, s jedne strane, specifičnim vidom režima sudske nadležnosti iz Konvencije HNS iz 2010., kojemu je cilj osigurati da se žrtve nesreća mogu osloniti na jasna postupovna pravila i pravnu sigurnost kako bi njihovi zahtjevi pred sudovima bili uspješniji, a s druge strane, predviđenim pravnim i praktičnim poteškoćama zbog primjene odvojenog režima sudske nadležnosti na Uniju u usporedbi s onim mjerodavnim za ostale stranke Konvencije HNS iz 2010. opravdava izuzetak od opće primjene preinačene Uredbe Bruxelles I; |
| --- | --- |

G.

budući da se, s jedne strane, specifičnim vidom režima sudske nadležnosti iz Konvencije HNS iz 2010., kojemu je cilj osigurati da se žrtve nesreća mogu osloniti na jasna postupovna pravila i pravnu sigurnost kako bi njihovi zahtjevi pred sudovima bili uspješniji, a s druge strane, predviđenim pravnim i praktičnim poteškoćama zbog primjene odvojenog režima sudske nadležnosti na Uniju u usporedbi s onim mjerodavnim za ostale stranke Konvencije HNS iz 2010. opravdava izuzetak od opće primjene preinačene Uredbe Bruxelles I;

| H. | budući da je Danska izuzeta iz primjene glave V. poglavlja 3. UFEU-a i da ne sudjeluje u donošenju predložene odluke Vijeća u vezi s aspektima koji se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim stvarima; |
| --- | --- |

H.

budući da je Danska izuzeta iz primjene glave V. poglavlja 3. UFEU-a i da ne sudjeluje u donošenju predložene odluke Vijeća u vezi s aspektima koji se odnose na pravosudnu suradnju u građanskim stvarima;

| I. | budući da je preklapanjem Konvencije HNS iz 2010. i pravila Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim i trgovačkim stvarima stvorena pravna osnova za Odluku 2002/971/EZ, s obzirom na to da je Konvencija HNS iz 1996. izmijenjena Protokolom HNS iz 2010., učinak Konvencije HNS iz 2010. trebalo bi ocijeniti u svjetlu područja primjene i pravila Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o odgovornosti za okoliš) (6) koja je postala dio pravnog poretka EU-a nakon usvajanja Odluke 2002/971/EZ; |
| --- | --- |

I.

budući da je preklapanjem Konvencije HNS iz 2010. i pravila Unije o pravosudnoj suradnji u građanskim i trgovačkim stvarima stvorena pravna osnova za Odluku 2002/971/EZ, s obzirom na to da je Konvencija HNS iz 1996. izmijenjena Protokolom HNS iz 2010., učinak Konvencije HNS iz 2010. trebalo bi ocijeniti u svjetlu područja primjene i pravila Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o odgovornosti za okoliš) (6) koja je postala dio pravnog poretka EU-a nakon usvajanja Odluke 2002/971/EZ;

| J. | budući da su Direktivom o odgovornosti za okoliš iz područja primjene isključene štete u okolišu i prijeteće opasnosti od takve štete obuhvaćene Konvencijom HNS iz 2010. nakon što ona stupi na snagu (članak 4. stavak 2. i Prilog IV. Direktive o odgovornosti za okoliš); |
| --- | --- |

J.

budući da su Direktivom o odgovornosti za okoliš iz područja primjene isključene štete u okolišu i prijeteće opasnosti od takve štete obuhvaćene Konvencijom HNS iz 2010. nakon što ona stupi na snagu (članak 4. stavak 2. i Prilog IV. Direktive o odgovornosti za okoliš);

| K. | budući da se Konvencijom HNS iz 2010. uspostavlja stroga odgovornost brodovlasnika za sve štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, kad su one obuhvaćene Konvencijom, kao i njegova obveza da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade štete obuhvaćene Konvencijom kojom su u tu svrhu zabranjeni svi ostali zahtjevi protiv brodovlasnika osim onih u skladu s Konvencijom (članak 7. stavci 4. i 5.); |
| --- | --- |

K.

budući da se Konvencijom HNS iz 2010. uspostavlja stroga odgovornost brodovlasnika za sve štete prouzročene prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, kad su one obuhvaćene Konvencijom, kao i njegova obveza da ugovori osiguranje ili pribavi drugo financijsko jamstvo u svrhu naknade štete obuhvaćene Konvencijom kojom su u tu svrhu zabranjeni svi ostali zahtjevi protiv brodovlasnika osim onih u skladu s Konvencijom (članak 7. stavci 4. i 5.);

| L. | budući da, ako sve države članice ne ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj ne pristupe u istom roku, postoji opasnost da sektor pomorskog prometa istodobno podliježe dvama pravnim režimima, režimu Unije i međunarodnom režimu, što bi žrtve onečišćenja kao što su obalne zajednice, ribari itd. moglo dovesti u nejednak položaj, a bilo bi i protivno duhu Konvencije HNS iz 2010.; |
| --- | --- |

L.

budući da, ako sve države članice ne ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj ne pristupe u istom roku, postoji opasnost da sektor pomorskog prometa istodobno podliježe dvama pravnim režimima, režimu Unije i međunarodnom režimu, što bi žrtve onečišćenja kao što su obalne zajednice, ribari itd. moglo dovesti u nejednak položaj, a bilo bi i protivno duhu Konvencije HNS iz 2010.;

| M. | budući da su se ostale konvencije Međunarodne pomorske organizacije navedene u Prilogu IV. Direktivi o odgovornosti za okoliš pokazale učinkovitima jer se njima uspjela uspostaviti ravnoteža između interesa za okoliš i trgovinskih interesa zahvaljujući jasnom usmjeravanju odgovornosti prema kojem u načelu nema nesigurnosti oko utvrđivanja odgovornosti, te zahvaljujući uspostavi obveznog osiguranja i mehanizama za brzu naknadu štete koji nisu ograničeni samo na štetu u okolišu; |
| --- | --- |

M.

budući da su se ostale konvencije Međunarodne pomorske organizacije navedene u Prilogu IV. Direktivi o odgovornosti za okoliš pokazale učinkovitima jer se njima uspjela uspostaviti ravnoteža između interesa za okoliš i trgovinskih interesa zahvaljujući jasnom usmjeravanju odgovornosti prema kojem u načelu nema nesigurnosti oko utvrđivanja odgovornosti, te zahvaljujući uspostavi obveznog osiguranja i mehanizama za brzu naknadu štete koji nisu ograničeni samo na štetu u okolišu;

| 1. | poziva Vijeće i Komisiju da razmotre sljedeće preporuke:






  i. | da se zajamči da na ujednačenost, cjelovitost i učinkovitost zajedničkih pravila Unije neće negativno utjecati međunarodne obveze preuzete ratifikacijom Konvencije HNS iz 2010. ili pristupanjem toj Konvenciji, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda (7); |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Vijeće i Komisiju da razmotre sljedeće preporuke:

i.

da se zajamči da na ujednačenost, cjelovitost i učinkovitost zajedničkih pravila Unije neće negativno utjecati međunarodne obveze preuzete ratifikacijom Konvencije HNS iz 2010. ili pristupanjem toj Konvenciji, u skladu s utvrđenom sudskom praksom Suda (7);

| ii. | da se u vezi s tim vodi više računa o preklapanju preinačene Uredbe Bruxelles I i Konvencije HNS iz 2010. u dijelu koji se odnosi na postupovna pravila mjerodavna za zahtjeve i radnje na temelju spomenute Konvencije pred sudovima država stranaka; |
| --- | --- |

ii.

da se u vezi s tim vodi više računa o preklapanju preinačene Uredbe Bruxelles I i Konvencije HNS iz 2010. u dijelu koji se odnosi na postupovna pravila mjerodavna za zahtjeve i radnje na temelju spomenute Konvencije pred sudovima država stranaka;

| iii. | da se osigura smanjenje mogućnosti sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010. na najmanju moguću mjeru poduzimanjem odgovarajućih mjera da se zajamči da će države članice koje ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u potpunosti poštovati klauzulu o isključivosti iz njezina članka 7. stavaka 4. i 5. kojom se zabranjuje podnošenje bilo kojeg drugog zahtjeva za naknadu štete od brodovlasnika osim onog u skladu s predmetnom Konvencijom; |
| --- | --- |

iii.

da se osigura smanjenje mogućnosti sukoba između Direktive o odgovornosti za okoliš i Konvencije HNS iz 2010. na najmanju moguću mjeru poduzimanjem odgovarajućih mjera da se zajamči da će države članice koje ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u potpunosti poštovati klauzulu o isključivosti iz njezina članka 7. stavaka 4. i 5. kojom se zabranjuje podnošenje bilo kojeg drugog zahtjeva za naknadu štete od brodovlasnika osim onog u skladu s predmetnom Konvencijom;

| iv. | da se zajamči smanjenje rizika od stvaranja i jačanja komparativnog nedostatka za države koje su spremne pristupiti Konvenciji HNS iz 2010. u odnosu na one koje možda taj postupak žele odgoditi te biti i dalje samo vezane Direktivom o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

iv.

da se zajamči smanjenje rizika od stvaranja i jačanja komparativnog nedostatka za države koje su spremne pristupiti Konvenciji HNS iz 2010. u odnosu na one koje možda taj postupak žele odgoditi te biti i dalje samo vezane Direktivom o odgovornosti za okoliš;

| v. | da se zajamči uklanjanje trajnog postojanja dvaju paralelnih režima odgovornosti u pomorskom prometu – režima Unije i međunarodnog režima – koje bi rezultiralo u fragmentaciji zakonodavstva Unije i, štoviše, ugrozilo jasno usmjeravanje odgovornosti i koje bi moglo dovesti do dugotrajnih i skupih pravnih postupaka na štetu žrtava i sektora pomorskog prometa; |
| --- | --- |

v.

da se zajamči uklanjanje trajnog postojanja dvaju paralelnih režima odgovornosti u pomorskom prometu – režima Unije i međunarodnog režima – koje bi rezultiralo u fragmentaciji zakonodavstva Unije i, štoviše, ugrozilo jasno usmjeravanje odgovornosti i koje bi moglo dovesti do dugotrajnih i skupih pravnih postupaka na štetu žrtava i sektora pomorskog prometa;

| vi. | da se u tom smislu zajamči da će se državama članicama nametnuti jasna obveza da poduzmu sve potrebne korake za ostvarivanje konkretnih rezultata, odnosno da ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u razumnom roku, koji ne bi smio biti duži od dvije godine od dana stupanja na snagu odluke Vijeća; |
| --- | --- |

vi.

da se u tom smislu zajamči da će se državama članicama nametnuti jasna obveza da poduzmu sve potrebne korake za ostvarivanje konkretnih rezultata, odnosno da ratificiraju Konvenciju HNS iz 2010. ili joj pristupe u razumnom roku, koji ne bi smio biti duži od dvije godine od dana stupanja na snagu odluke Vijeća;

| 2. | zaključuje da će ova rezolucija Vijeću i Komisiji pružiti dodatnu mogućnost da razmotre preporuke iz stavka 1.; |
| --- | --- |

2.

zaključuje da će ova rezolucija Vijeću i Komisiji pružiti dodatnu mogućnost da razmotre preporuke iz stavka 1.;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da zahtijeva daljnje razmatranje s Komisijom i Vijećem; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da zahtijeva daljnje razmatranje s Komisijom i Vijećem;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  SL L 337, 13.12.2002., str. 55.

(3)  SL L 351, 20.12.2012., str. 1.

(4)  Napomena o točki 13142/15.

(5)  Dostupno na internetu: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf

(6)  Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 143, 30.4.2004., str. 56.).

(7)  Mišljenje Suda od 19. ožujka 1993., 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, točka 25.; Presuda Suda od 5. studenog 2002., Komisija Europskih zajednica protiv Kraljevine Danske, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, točka 82.; Mišljenje Suda od 7. veljače 2006., 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, točke 120. i 126.; Mišljenje Suda od 14. listopada 2014., 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/172 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/172

---

P8_TA(2016)0261

Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i Filipina (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13085/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13085/2014),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (13082/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (13082/2014),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0009/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0009/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0148/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0148/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Filipina. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Filipina.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/173 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/173

---

P8_TA(2016)0262

Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (suglasnost) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 086/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05431/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05431/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (15616/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Okvirnog sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane (15616/2010),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člancima 207. i 209. te člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0061/2015),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu Rezoluciju od 8. lipnja 2016. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu Rezoluciju od 8. lipnja 2016. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. prvi i treći podstavak, članak 99. stavak 2. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0149/2016),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Filipina. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Filipina.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0263.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/174

---

P8_TA(2016)0264

Makrofinancijska pomoć Tunisu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 086/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0067),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0032/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. lipnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0187/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0187/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobrava zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji;

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom;

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

P8_TC1-COD(2016)0039

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. lipnja 2016. radi donošenja Odluke (EU) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2016/1112.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

Ova se Odluka donosi ne dovodeći u pitanje zajedničku izjavu usvojenu zajedno s Odlukom br. 778/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Gruziji koja je i dalje temelj svih odluka Europskog parlamenta i Vijeća kojima se pruža makrofinancijska pomoć trećim državama i teritorijima.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/176

---

P8_TA(2016)0265

Pravila protiv određenih praksi izbjegavanja poreza *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. lipnja 2016. o prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 086/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0026), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0026),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0031/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja malteškog i švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja malteškog i švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0189/2016),

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

prihvaća prijedlog Komisije s predloženim izmjenama;

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio;

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Među trenutačnim političkim prioritetima u međunarodnom oporezivanju ističe se potreba za osiguranjem plaćanja poreza u slučaju stvaranja dobiti i vrijednosti. Stoga je vrlo važno obnoviti povjerenje u poštenje poreznih sustava i omogućiti vladama da učinkovito ostvaruju svoj porezni suverenitet. Ti su novi politički ciljevi preneseni u konkretne preporuke za djelovanje u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti (BEPS) Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD). Kao odgovor na potrebu za poštenijim oporezivanjem Komisija je u Komunikaciji od 17. lipnja 2015. utvrdila Akcijski plan za pravednije i učinkovitije oporezivanje dobiti poduzeća u Europskoj uniji (3) (Akcijski plan). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Među trenutačnim političkim prioritetima u međunarodnom oporezivanju ističe se potreba za osiguranjem plaćanja poreza u slučaju stvaranja dobiti i vrijednosti. Stoga je vrlo važno obnoviti povjerenje u poštenje poreznih sustava i omogućiti vladama da učinkovito ostvaruju svoj porezni suverenitet. Ti su novi politički ciljevi preneseni u konkretne preporuke za djelovanje u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti (BEPS) Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD). Kao odgovor na potrebu za poštenijim oporezivanjem Komisija je u Komunikaciji od 17. lipnja 2015. utvrdila Akcijski plan za pravednije i učinkovitije oporezivanje dobiti poduzeća u Europskoj uniji (3) (Akcijski plan).

| (1) | Među trenutačnim političkim prioritetima u međunarodnom oporezivanju ističe se potreba za osiguranjem plaćanja poreza u slučaju stvaranja dobiti i vrijednosti. Stoga je vrlo važno obnoviti povjerenje u poštenje poreznih sustava i omogućiti vladama da učinkovito ostvaruju svoj porezni suverenitet. Ti su novi politički ciljevi preneseni u konkretne preporuke za djelovanje u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti (BEPS) Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD). Kao odgovor na potrebu za poštenijim oporezivanjem Komisija je u Komunikaciji od 17. lipnja 2015. utvrdila Akcijski plan za pravednije i učinkovitije oporezivanje dobiti poduzeća u Europskoj uniji (3) (Akcijski plan)
  u kojem prepoznaje da bi istinska zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit prikladne i poštene distribucije uistinu promijenila paradigmu borbe protiv umjetnih strategija smanjenja osnovice i prijenosa dobiti. U tom svjetlu Komisija bi što prije trebala objaviti ambiciozan prijedlog zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit, a zakonodavna vlast što prije zaključiti pregovore o ovom ključnom dosjeu. Potrebno je voditi računa o stajalištu Europskog parlamenta od 19. travnja 2012. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj poreznoj osnovici poreza na dobit. |
| --- | --- |

(1)

Među trenutačnim političkim prioritetima u međunarodnom oporezivanju ističe se potreba za osiguranjem plaćanja poreza u slučaju stvaranja dobiti i vrijednosti. Stoga je vrlo važno obnoviti povjerenje u poštenje poreznih sustava i omogućiti vladama da učinkovito ostvaruju svoj porezni suverenitet. Ti su novi politički ciljevi preneseni u konkretne preporuke za djelovanje u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti (BEPS) Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD). Kao odgovor na potrebu za poštenijim oporezivanjem Komisija je u Komunikaciji od 17. lipnja 2015. utvrdila Akcijski plan za pravednije i učinkovitije oporezivanje dobiti poduzeća u Europskoj uniji (3) (Akcijski plan)
  u kojem prepoznaje da bi istinska zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit prikladne i poštene distribucije uistinu promijenila paradigmu borbe protiv umjetnih strategija smanjenja osnovice i prijenosa dobiti. U tom svjetlu Komisija bi što prije trebala objaviti ambiciozan prijedlog zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit, a zakonodavna vlast što prije zaključiti pregovore o ovom ključnom dosjeu. Potrebno je voditi računa o stajalištu Europskog parlamenta od 19. travnja 2012. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj poreznoj osnovici poreza na dobit.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | S obzirom na to da je praksa agresivnog poreznog planiranja neprihvatljiva s gledišta nenarušavanja unutarnjeg tržišta i socijalne pravde, Unija smatra da su borba protiv prijevara, utaje poreza i izbjegavanja poreza najviši politički prioriteti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

S obzirom na to da je praksa agresivnog poreznog planiranja neprihvatljiva s gledišta nenarušavanja unutarnjeg tržišta i socijalne pravde, Unija smatra da su borba protiv prijevara, utaje poreza i izbjegavanja poreza najviši politički prioriteti.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Većina država članica kao članice OECD-a obvezale su se provoditi rezultate 15 mjera protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, koji su objavljeni 5. listopada 2015. Stoga je za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta od ključne važnosti da države članice provedu najmanje svoje obveze u skladu s BEPS-om, da općenito poduzmu mjere za obeshrabrivanje prakse izbjegavanja poreza i osiguraju pošteno i učinkovito oporezivanje u Uniji na dovoljno usklađen i koordiniran način. Na tržištu vrlo integriranih gospodarstava javlja se potreba za zajedničkim strateškim pristupima i koordiniranim djelovanjem u cilju poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta i što boljeg iskorištavanja pozitivnih učinaka inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. Nadalje, fragmentacija tržišta mogla bi se spriječiti samo zajedničkim okvirom kojim bi se mogle ukloniti postojeće neusklađenosti i prekinuti narušavanje tržišta. Naposljetku, nacionalnim provedbenim mjerama koje slijede zajedničko usmjerenje u Uniji osigurala bi se poreznim obveznicima pravna sigurnost da će te mjere biti uskladive sa zakonodavstvom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Većina država članica kao članice OECD-a obvezale su se provoditi rezultate 15 mjera protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, koji su objavljeni 5. listopada 2015. Stoga je za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta od ključne važnosti da države članice provedu najmanje svoje obveze u skladu s BEPS-om, da općenito poduzmu mjere za obeshrabrivanje prakse izbjegavanja poreza i osiguraju pošteno i učinkovito oporezivanje u Uniji na dovoljno usklađen i koordiniran način. Na tržištu vrlo integriranih gospodarstava javlja se potreba za zajedničkim strateškim pristupima i koordiniranim djelovanjem u cilju poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta i što boljeg iskorištavanja pozitivnih učinaka inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. Nadalje, fragmentacija tržišta mogla bi se spriječiti samo zajedničkim okvirom kojim bi se mogle ukloniti postojeće neusklađenosti i prekinuti narušavanje tržišta. Naposljetku, nacionalnim provedbenim mjerama koje slijede zajedničko usmjerenje u Uniji osigurala bi se poreznim obveznicima pravna sigurnost da će te mjere biti uskladive sa zakonodavstvom Unije.

| (2) | Većina država članica kao članice OECD-a obvezale su se provoditi rezultate 15 mjera protiv
  istinskog
  smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, koji su objavljeni 5. listopada 2015. Stoga je za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta od ključne važnosti da države članice provedu najmanje svoje obveze u skladu s BEPS-om, da općenito poduzmu mjere za obeshrabrivanje prakse izbjegavanja poreza i osiguraju pošteno i učinkovito oporezivanje u Uniji na dovoljno usklađen i koordiniran način. Na tržištu vrlo integriranih gospodarstava javlja se potreba za zajedničkim strateškim pristupima i koordiniranim djelovanjem u cilju poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta i što boljeg iskorištavanja pozitivnih učinaka inicijative protiv
  istinskih strategija
  smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  te, istodobno, adekvatne brige o konkurentnosti poduzeća koje posluju na unutarnjem tržištu
  . Nadalje, fragmentacija tržišta mogla bi se spriječiti samo zajedničkim okvirom kojim bi se mogle ukloniti postojeće neusklađenosti i prekinuti narušavanje tržišta. Naposljetku, nacionalnim provedbenim mjerama koje slijede zajedničko usmjerenje u Uniji osigurala bi se poreznim obveznicima pravna sigurnost da će te mjere biti uskladive sa zakonodavstvom Unije.
  U Uniji obilježenoj vrlo različitim nacionalnim tržištima sveobuhvatna procjena učinka svih očekivanih mjera ostaje ključni element kojim će se osigurati da taj pojedinačni posebni dogovor naiđe na široku podršku među državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Većina država članica kao članice OECD-a obvezale su se provoditi rezultate 15 mjera protiv
  istinskog
  smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, koji su objavljeni 5. listopada 2015. Stoga je za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta od ključne važnosti da države članice provedu najmanje svoje obveze u skladu s BEPS-om, da općenito poduzmu mjere za obeshrabrivanje prakse izbjegavanja poreza i osiguraju pošteno i učinkovito oporezivanje u Uniji na dovoljno usklađen i koordiniran način. Na tržištu vrlo integriranih gospodarstava javlja se potreba za zajedničkim strateškim pristupima i koordiniranim djelovanjem u cilju poboljšanja funkcioniranja unutarnjeg tržišta i što boljeg iskorištavanja pozitivnih učinaka inicijative protiv
  istinskih strategija
  smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  te, istodobno, adekvatne brige o konkurentnosti poduzeća koje posluju na unutarnjem tržištu
  . Nadalje, fragmentacija tržišta mogla bi se spriječiti samo zajedničkim okvirom kojim bi se mogle ukloniti postojeće neusklađenosti i prekinuti narušavanje tržišta. Naposljetku, nacionalnim provedbenim mjerama koje slijede zajedničko usmjerenje u Uniji osigurala bi se poreznim obveznicima pravna sigurnost da će te mjere biti uskladive sa zakonodavstvom Unije.
  U Uniji obilježenoj vrlo različitim nacionalnim tržištima sveobuhvatna procjena učinka svih očekivanih mjera ostaje ključni element kojim će se osigurati da taj pojedinačni posebni dogovor naiđe na široku podršku među državama članicama.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | S obzirom na činjenicu da OECD „porezne oaze” može klasificirati i kao transparentne, potrebno je iznijeti prijedloge za povećanje transparentnosti uzajamnih fondova i zaklada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

S obzirom na činjenicu da OECD „porezne oaze” može klasificirati i kao transparentne, potrebno je iznijeti prijedloge za povećanje transparentnosti uzajamnih fondova i zaklada.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Nužno je poreznim tijelima dati odgovarajuća sredstva za učinkovitu borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti te na taj način poboljšati transparentnost djelatnosti velikih multinacionalnih poduzeća i to posebno u pogledu ostvarene dobiti, poreza plaćenog na dobit, primljenih subvencija, poreznih olakšica te broja zaposlenika i količinu imovine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Nužno je poreznim tijelima dati odgovarajuća sredstva za učinkovitu borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti te na taj način poboljšati transparentnost djelatnosti velikih multinacionalnih poduzeća i to posebno u pogledu ostvarene dobiti, poreza plaćenog na dobit, primljenih subvencija, poreznih olakšica te broja zaposlenika i količinu imovine.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Kako bi se osigurala dosljednost u postupanju prema stalnim poslovnim jedinicama, ključno je da države članice i u relevantnom zakonodavstvu i u bilateralnim poreznim sporazumima primijene zajedničku definiciju stalne poslovne jedinice u skladu s člankom 5. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Kako bi se osigurala dosljednost u postupanju prema stalnim poslovnim jedinicama, ključno je da države članice i u relevantnom zakonodavstvu i u bilateralnim poreznim sporazumima primijene zajedničku definiciju stalne poslovne jedinice u skladu s člankom 5. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4c) | Kako bi se izbjegla neusklađena raspodjela dobiti stalnim poslovnim jedinicama, države članice trebale bi slijediti pravila za stalne poslovne jedinice iz članka 7. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala te uskladiti primjenjivo zakonodavstvo i bilateralne sporazume s tim pravilima kada se ona revidiraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4c)

Kako bi se izbjegla neusklađena raspodjela dobiti stalnim poslovnim jedinicama, države članice trebale bi slijediti pravila za stalne poslovne jedinice iz članka 7. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala te uskladiti primjenjivo zakonodavstvo i bilateralne sporazume s tim pravilima kada se ona revidiraju.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Nužno je propisati pravila protiv umanjivanja porezne osnovice na unutarnjem tržištu i protiv premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Za ostvarenje tog cilja nužno je uspostaviti pravila u sljedećim područjima: ograničenja odbitka kamata, izlazno oporezivanje, odredba o prijelazu, opće pravilo o suzbijanju zlouporabe, pravila o kontroliranim stranim društvima i okvir za suzbijanje hibridnih neusklađenosti. Ako se primjenom tih pravila uzrokuje dvostruko oporezivanje, porezni obveznici trebali bi dobiti olakšice odbitkom poreza plaćenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, ovisno o slučaju. Prema tome, pravila ne bi trebala biti usmjerena samo na suzbijanje praksi izbjegavanja poreza, već i na izbjegavanje stvaranja drugih prepreka na tržištu, kao što je dvostruko oporezivanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Nužno je propisati pravila protiv umanjivanja porezne osnovice na unutarnjem tržištu i protiv premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Za ostvarenje tog cilja nužno je uspostaviti pravila u sljedećim područjima: ograničenja odbitka kamata, izlazno oporezivanje, odredba o prijelazu, opće pravilo o suzbijanju zlouporabe, pravila o kontroliranim stranim društvima i okvir za suzbijanje hibridnih neusklađenosti. Ako se primjenom tih pravila uzrokuje dvostruko oporezivanje, porezni obveznici trebali bi dobiti olakšice odbitkom poreza plaćenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, ovisno o slučaju. Prema tome, pravila ne bi trebala biti usmjerena samo na suzbijanje praksi izbjegavanja poreza, već i na izbjegavanje stvaranja drugih prepreka na tržištu, kao što je dvostruko oporezivanje.

| (5) | Nužno je propisati pravila protiv umanjivanja porezne osnovice na unutarnjem tržištu i protiv premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Za ostvarenje tog cilja nužno je uspostaviti pravila u sljedećim područjima: ograničenja odbitka kamata
  , osnovne obrambene mjere protiv korištenja tajnih jurisdikcija ili jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem u svrhe BEPS-a
  , izlazno oporezivanje,
  jasno definiranje stalne poslovne jedinice, točna pravila za određivanje transferne cijene, okvir za sustave povlaštenih poreznih režima za patente,
  odredba o prijelazu
  u odsustvu dobrog poreznog sporazuma s trećom zemljom sličnog učinka
  , opće pravilo o suzbijanju zlouporabe, pravila o kontroliranim stranim društvima i okvir za suzbijanje hibridnih neusklađenosti. Ako se primjenom tih pravila uzrokuje dvostruko oporezivanje, porezni obveznici trebali bi dobiti olakšice odbitkom poreza plaćenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, ovisno o slučaju. Prema tome, pravila ne bi trebala biti usmjerena samo na suzbijanje praksi izbjegavanja poreza, već i na izbjegavanje stvaranja drugih prepreka na tržištu, kao što je dvostruko oporezivanje.
  Kako bi se ta pravila ispravno primijenila, potrebno je osigurati da porezna tijela u državama članicama raspolažu dostatnim resursima. Međutim, također je potrebno hitno utvrditi jedinstven set pravila za računanje oporezive dobiti prekograničnih poduzeća u Uniji tako što će se skupine trgovačkih društava tretirati kao jedan subjekt u porezne svrhe, a sve to kako bi se ojačalo unutarnje tržište i uklonile mnoge od slabosti u trenutačnom okviru oporezivanja kojim se otvara prostor za agresivno porezno planiranje. |
| --- | --- |

(5)

Nužno je propisati pravila protiv umanjivanja porezne osnovice na unutarnjem tržištu i protiv premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Za ostvarenje tog cilja nužno je uspostaviti pravila u sljedećim područjima: ograničenja odbitka kamata
  , osnovne obrambene mjere protiv korištenja tajnih jurisdikcija ili jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem u svrhe BEPS-a
  , izlazno oporezivanje,
  jasno definiranje stalne poslovne jedinice, točna pravila za određivanje transferne cijene, okvir za sustave povlaštenih poreznih režima za patente,
  odredba o prijelazu
  u odsustvu dobrog poreznog sporazuma s trećom zemljom sličnog učinka
  , opće pravilo o suzbijanju zlouporabe, pravila o kontroliranim stranim društvima i okvir za suzbijanje hibridnih neusklađenosti. Ako se primjenom tih pravila uzrokuje dvostruko oporezivanje, porezni obveznici trebali bi dobiti olakšice odbitkom poreza plaćenog u drugoj državi članici ili trećoj zemlji, ovisno o slučaju. Prema tome, pravila ne bi trebala biti usmjerena samo na suzbijanje praksi izbjegavanja poreza, već i na izbjegavanje stvaranja drugih prepreka na tržištu, kao što je dvostruko oporezivanje.
  Kako bi se ta pravila ispravno primijenila, potrebno je osigurati da porezna tijela u državama članicama raspolažu dostatnim resursima. Međutim, također je potrebno hitno utvrditi jedinstven set pravila za računanje oporezive dobiti prekograničnih poduzeća u Uniji tako što će se skupine trgovačkih društava tretirati kao jedan subjekt u porezne svrhe, a sve to kako bi se ojačalo unutarnje tržište i uklonile mnoge od slabosti u trenutačnom okviru oporezivanja kojim se otvara prostor za agresivno porezno planiranje.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Nastojeći smanjiti svoju globalnu poreznu obvezu prekogranične skupine trgovačkih društava sve češće sudjeluju u premještanju dobiti, često s pomoću plaćanja preuveličanih kamata, iz poreznih jurisdikcija s visokim kamatama u države s nižim kamatnim stopama. Pravilo o ograničavanju kamata nužno je za obeshrabrivanje takve prakse ograničavanjem mogućnosti odbijanja neto financijskih troškova poreznih obveznika (tj. iznos za koji financijski troškovi premašuju financijski prihod). Stoga je nužno odrediti omjer za mogućnost odbitka koji se odnosi na zaradu poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije. Neoporezivi financijski prihodi ne bi se trebali poravnavati s financijskim rashodima. To je zato što bi se za izračun odbitka kamata trebao uzimati u obzir samo oporezivi prihod. Kako bi se olakšalo poreznim obveznicima koji su manje rizični u odnosu na smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanje dobiti, neto kamate uvijek bi se trebale moći odbiti do fiksnog najvećeg iznosa koji se primjenjuje kada dovodi do većeg dobitka od omjera utemeljenog na zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije. Ako je porezni obveznik dio skupine koja podnosi zakonske konsolidirane izvještaje, kada se odlučuje o pravu poreznih obveznika na odbitak većih iznosa neto financijskih troškova, trebala bi se uzimati u obzir zaduženost cijele skupine. Pravilo o ograničenju kamata trebalo bi se primjenjivati u odnosu na neto financijske troškove poreznog obveznika neovisno o tome potječu li troškovi iz dugovanja na nacionalnoj razini, prekograničnoj razini unutar Unije ili s trećom zemljom.
  Iako
  je općenito prihvaćeno da bi se ograničenja u vezi s odbitkom kamate trebala primjenjivati i na financijska poduzeća, odnosno na financijske institucije i osiguravajuća društva,
  jednako se priznaje da ta dva sektora imaju posebne značajke koje zahtijevaju
  prilagođeni pristup
  . Budući da raspravama u ovom području nisu doneseni dovoljno čvrsti zaključci u međunarodnom kontekstu i kontekstu Unije, još nije moguće predvidjeti posebna pravila u financijskom sektoru i sektoru osiguranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Nastojeći smanjiti svoju globalnu poreznu obvezu prekogranične skupine trgovačkih društava sve češće sudjeluju u premještanju dobiti, često s pomoću plaćanja preuveličanih kamata, iz poreznih jurisdikcija s visokim kamatama u države s nižim kamatnim stopama. Pravilo o ograničavanju kamata nužno je za obeshrabrivanje takve prakse ograničavanjem mogućnosti odbijanja neto financijskih troškova poreznih obveznika (tj. iznos za koji financijski troškovi premašuju financijski prihod). Stoga je nužno odrediti omjer za mogućnost odbitka koji se odnosi na zaradu poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije. Neoporezivi financijski prihodi ne bi se trebali poravnavati s financijskim rashodima. To je zato što bi se za izračun odbitka kamata trebao uzimati u obzir samo oporezivi prihod. Kako bi se olakšalo poreznim obveznicima koji su manje rizični u odnosu na smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanje dobiti, neto kamate uvijek bi se trebale moći odbiti do fiksnog najvećeg iznosa koji se primjenjuje kada dovodi do većeg dobitka od omjera utemeljenog na zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije. Ako je porezni obveznik dio skupine koja podnosi zakonske konsolidirane izvještaje, kada se odlučuje o pravu poreznih obveznika na odbitak većih iznosa neto financijskih troškova, trebala bi se uzimati u obzir zaduženost cijele skupine. Pravilo o ograničenju kamata trebalo bi se primjenjivati u odnosu na neto financijske troškove poreznog obveznika neovisno o tome potječu li troškovi iz dugovanja na nacionalnoj razini, prekograničnoj razini unutar Unije ili s trećom zemljom.
  Iako
  je općenito prihvaćeno da bi se ograničenja u vezi s odbitkom kamate trebala primjenjivati i na financijska poduzeća, odnosno na financijske institucije i osiguravajuća društva,
  jednako se priznaje da ta dva sektora imaju posebne značajke koje zahtijevaju
  prilagođeni pristup
  . Budući da raspravama u ovom području nisu doneseni dovoljno čvrsti zaključci u međunarodnom kontekstu i kontekstu Unije, još nije moguće predvidjeti posebna pravila u financijskom sektoru i sektoru osiguranja.

| (6) | Nastojeći smanjiti svoju globalnu poreznu obvezu prekogranične skupine trgovačkih društava sve češće sudjeluju u premještanju dobiti, često s pomoću plaćanja preuveličanih kamata, iz poreznih jurisdikcija s visokim kamatama u države s nižim kamatnim stopama. Pravilo o ograničavanju kamata nužno je za obeshrabrivanje takve prakse
  istinskog smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  ograničavanjem mogućnosti odbijanja neto financijskih troškova poreznih obveznika (tj. iznos za koji financijski troškovi premašuju financijski prihod). Stoga je, kada je riječ o troškovima naknada,
  nužno odrediti omjer za mogućnost odbitka koji se odnosi na zaradu poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije. Neoporezivi financijski prihodi ne bi se trebali poravnavati s financijskim rashodima. To je zato što bi se za izračun odbitka kamata trebao uzimati u obzir samo oporezivi prihod. Kako bi se olakšalo poreznim obveznicima koji su manje rizični u odnosu na smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanje dobiti, neto kamate uvijek bi se trebale moći odbiti do fiksnog najvećeg iznosa koji se primjenjuje kada dovodi do većeg dobitka od omjera utemeljenog na zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije. Ako je porezni obveznik dio skupine koja podnosi zakonske konsolidirane izvještaje, kada se odlučuje o pravu poreznih obveznika na odbitak većih iznosa neto financijskih troškova, trebala bi se uzimati u obzir zaduženost cijele skupine. Pravilo o ograničenju kamata trebalo bi se primjenjivati u odnosu na neto financijske troškove poreznog obveznika neovisno o tome potječu li troškovi iz dugovanja na nacionalnoj razini, prekograničnoj razini unutar Unije ili s trećom zemljom. Općenito je prihvaćeno da bi se ograničenja u vezi s odbitkom kamate trebala primjenjivati i na financijska poduzeća, odnosno na financijske institucije i osiguravajuća društva,
  ali možda zahtijevaju
  prilagođeni pristup. |
| --- | --- |

(6)

Nastojeći smanjiti svoju globalnu poreznu obvezu prekogranične skupine trgovačkih društava sve češće sudjeluju u premještanju dobiti, često s pomoću plaćanja preuveličanih kamata, iz poreznih jurisdikcija s visokim kamatama u države s nižim kamatnim stopama. Pravilo o ograničavanju kamata nužno je za obeshrabrivanje takve prakse
  istinskog smanjenja porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti
  ograničavanjem mogućnosti odbijanja neto financijskih troškova poreznih obveznika (tj. iznos za koji financijski troškovi premašuju financijski prihod). Stoga je, kada je riječ o troškovima naknada,
  nužno odrediti omjer za mogućnost odbitka koji se odnosi na zaradu poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije. Neoporezivi financijski prihodi ne bi se trebali poravnavati s financijskim rashodima. To je zato što bi se za izračun odbitka kamata trebao uzimati u obzir samo oporezivi prihod. Kako bi se olakšalo poreznim obveznicima koji su manje rizični u odnosu na smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanje dobiti, neto kamate uvijek bi se trebale moći odbiti do fiksnog najvećeg iznosa koji se primjenjuje kada dovodi do većeg dobitka od omjera utemeljenog na zaradi prije odbitka kamata, poreza i amortizacije. Ako je porezni obveznik dio skupine koja podnosi zakonske konsolidirane izvještaje, kada se odlučuje o pravu poreznih obveznika na odbitak većih iznosa neto financijskih troškova, trebala bi se uzimati u obzir zaduženost cijele skupine. Pravilo o ograničenju kamata trebalo bi se primjenjivati u odnosu na neto financijske troškove poreznog obveznika neovisno o tome potječu li troškovi iz dugovanja na nacionalnoj razini, prekograničnoj razini unutar Unije ili s trećom zemljom. Općenito je prihvaćeno da bi se ograničenja u vezi s odbitkom kamate trebala primjenjivati i na financijska poduzeća, odnosno na financijske institucije i osiguravajuća društva,
  ali možda zahtijevaju
  prilagođeni pristup.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | U slučaju financiranja dugoročnih infrastrukturnih projekata u javnom interesu stvaranjem duga prema trećoj strani, ako je dug viši od praga izuzeća određenog ovom Direktivom, trebala bi postojati mogućnost da se državama članicama pod određenim uvjetima odobri izuzeće za zajmove dobivene od trećih strana kojima se financiraju javni infrastrukturni projekti jer bi primjena predloženih odredbi o ograničavanju kamata u takvim slučajevima bila kontraproduktivna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

U slučaju financiranja dugoročnih infrastrukturnih projekata u javnom interesu stvaranjem duga prema trećoj strani, ako je dug viši od praga izuzeća određenog ovom Direktivom, trebala bi postojati mogućnost da se državama članicama pod određenim uvjetima odobri izuzeće za zajmove dobivene od trećih strana kojima se financiraju javni infrastrukturni projekti jer bi primjena predloženih odredbi o ograničavanju kamata u takvim slučajevima bila kontraproduktivna.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6b) | Premještanje dobiti u tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem predstavlja posebnu opasnost za ubiranje poreznih prihoda u državama članicama te za pošteno i jednako postupanje s poduzećima koja izbjegavaju plaćanje poreza i poduzećima koja se pridržavaju poreznih pravila, bila ona velika ili mala. Osim mjera općenito primjenjivih na sve jurisdikcije predloženih u ovoj Direktivi, od najveće je važnosti obeshrabriti tajne jurisdikcije te jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem od toga da svoje sustave poreza na dobit i pravne sustave temelje na zaštiti dobiti stvorene izbjegavanjem plaćanja poreza te istodobnog neadekvatnog provođenja globalnih standarda u pogledu dobrog poreznog upravljanja, kao što je automatska razmjena poreznih podataka, ili od toga da provode prešutno nepoštovanje zakona tako što ispravno ne provode porezne zakone i međunarodne sporazume, unatoč činjenici da su se na to politički obvezali. Iz tog razloga predlažu se specifične mjere zbog kojih bi ova Direktivu postala alat kojim bi se osiguralo da trenutačne tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem daju podršku međunarodnim naporima u stvaranju porezne transparentnosti i poštenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6b)

Premještanje dobiti u tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem predstavlja posebnu opasnost za ubiranje poreznih prihoda u državama članicama te za pošteno i jednako postupanje s poduzećima koja izbjegavaju plaćanje poreza i poduzećima koja se pridržavaju poreznih pravila, bila ona velika ili mala. Osim mjera općenito primjenjivih na sve jurisdikcije predloženih u ovoj Direktivi, od najveće je važnosti obeshrabriti tajne jurisdikcije te jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem od toga da svoje sustave poreza na dobit i pravne sustave temelje na zaštiti dobiti stvorene izbjegavanjem plaćanja poreza te istodobnog neadekvatnog provođenja globalnih standarda u pogledu dobrog poreznog upravljanja, kao što je automatska razmjena poreznih podataka, ili od toga da provode prešutno nepoštovanje zakona tako što ispravno ne provode porezne zakone i međunarodne sporazume, unatoč činjenici da su se na to politički obvezali. Iz tog razloga predlažu se specifične mjere zbog kojih bi ova Direktivu postala alat kojim bi se osiguralo da trenutačne tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem daju podršku međunarodnim naporima u stvaranju porezne transparentnosti i poštenja.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Multinacionalna poduzeća prečesto se organiziraju kako bi prenosila svoju dobit u porezne oaze, a da pritom ne plate porez ili da ga plate po vrlo niskim stopama. Postojanje stalne poslovne jedinice omogućit će precizno i obvezno definiranje uvjeta kojima se potvrđuje da multinacionalno poduzeće ima poslovni nastan u nekoj državi. Time će se multinacionalna poduzeća prisiliti da pošteno plate porez. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Multinacionalna poduzeća prečesto se organiziraju kako bi prenosila svoju dobit u porezne oaze, a da pritom ne plate porez ili da ga plate po vrlo niskim stopama. Postojanje stalne poslovne jedinice omogućit će precizno i obvezno definiranje uvjeta kojima se potvrđuje da multinacionalno poduzeće ima poslovni nastan u nekoj državi. Time će se multinacionalna poduzeća prisiliti da pošteno plate porez.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Izraz „određivanje trasferne cijene” odnosi se na uvjete i aranžmane koji čine okolinu u kojoj se provode transakcije unutar multinacionalnih kompanija, u što se ubrajaju i podružnice i fiktivna društva čija se dobit prenosi na matično multinacionalno poduzeće. Riječ je o cijenama po kojima povezana poduzeća osnovana u različitim državama naplaćuju izvršenje transakcija unutar skupine trgovačkih društava, kao što su transferi robe i usluga. S obzirom na to da cijene određuju nesamostalni pridruženi članovi unutar multinacionalnog poduzeća, one možda nisu odraz objektivne tržišne cijene. Unija se mora pobrinuti za to da se oporeziva dobit multinacionalnih poduzeća ne prenosi izvan nadležnosti države članice te da porezne osnovice koje multinacionalna poduzeća prijavljuju u svojim državama odgovaraju gospodarskoj djelatnosti poduzetoj u toj državi članici. U interesu poreznih obveznika iznimno je važno ograničiti rizik od dvostrukog neoporezivanja koje može rezultirati neslaganjem između dviju država u pogledu određivanja iznosa poreza po načelu nepristrane transakcije za međunarodne transakcije između povezanih poduzeća. Primjena tog sustava ne isključuje niz umjetnih manevara, posebno za proizvode za koje ne postoji tržišna cijena (primjerice, franšiza ili usluge koje se pružaju poduzećima). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Izraz „određivanje trasferne cijene” odnosi se na uvjete i aranžmane koji čine okolinu u kojoj se provode transakcije unutar multinacionalnih kompanija, u što se ubrajaju i podružnice i fiktivna društva čija se dobit prenosi na matično multinacionalno poduzeće. Riječ je o cijenama po kojima povezana poduzeća osnovana u različitim državama naplaćuju izvršenje transakcija unutar skupine trgovačkih društava, kao što su transferi robe i usluga. S obzirom na to da cijene određuju nesamostalni pridruženi članovi unutar multinacionalnog poduzeća, one možda nisu odraz objektivne tržišne cijene. Unija se mora pobrinuti za to da se oporeziva dobit multinacionalnih poduzeća ne prenosi izvan nadležnosti države članice te da porezne osnovice koje multinacionalna poduzeća prijavljuju u svojim državama odgovaraju gospodarskoj djelatnosti poduzetoj u toj državi članici. U interesu poreznih obveznika iznimno je važno ograničiti rizik od dvostrukog neoporezivanja koje može rezultirati neslaganjem između dviju država u pogledu određivanja iznosa poreza po načelu nepristrane transakcije za međunarodne transakcije između povezanih poduzeća. Primjena tog sustava ne isključuje niz umjetnih manevara, posebno za proizvode za koje ne postoji tržišna cijena (primjerice, franšiza ili usluge koje se pružaju poduzećima).

Amandman 101/rev

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7c) | Porezni režimi povezani s intelektualnim vlasništvom, patentima te istraživanjem i razvojem u Uniji su u širokoj upotrebi. Međutim, nekoliko studija koje je provela Komisija jasno je pokazalo da je povezanost povlaštenih poreznih režima za patente te istraživanja i razvoja većinom slučajna. OECD je izradio „izmijenjeni pristup neksusa” kako bi se regulirali sustavi povlaštenih poreznih režima za patente. Tom se metodom jamči da povlaštenom oporezivanju u okviru sustava povlaštenih poreznih režima za patente podliježu samo prihodi koji se troše na istraživanje i razvoj. Međutim, već su vidljive poteškoće koje primjena koncepta „neksusa” i „ekonomskog sadržaja” na režim oporezivanja inovacija stvara državama članicama. Ako do siječnja 2017. države članice još uvijek ne budu potpuno i ujednačeno primjenjivale izmijenjeni pristup neksusa zbog suzbijanja štetnih povlaštenih poreznih režima za patente, Komisija bi u skladu s člankom 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije do 30. lipnja 2017. trebala podnijeti novi obvezujući zakonodavni prijedlog o odgodi ukidanja starih štetnih režima skraćivanjem razdoblja u kojem će vrijediti stara pravila. Zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit trebao bi se iskorijeniti problem preusmjeravanja dobiti poreznim planiranjem u vezi s intelektualnim vlasništvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7c)

Porezni režimi povezani s intelektualnim vlasništvom, patentima te istraživanjem i razvojem u Uniji su u širokoj upotrebi. Međutim, nekoliko studija koje je provela Komisija jasno je pokazalo da je povezanost povlaštenih poreznih režima za patente te istraživanja i razvoja većinom slučajna. OECD je izradio „izmijenjeni pristup neksusa” kako bi se regulirali sustavi povlaštenih poreznih režima za patente. Tom se metodom jamči da povlaštenom oporezivanju u okviru sustava povlaštenih poreznih režima za patente podliježu samo prihodi koji se troše na istraživanje i razvoj. Međutim, već su vidljive poteškoće koje primjena koncepta „neksusa” i „ekonomskog sadržaja” na režim oporezivanja inovacija stvara državama članicama. Ako do siječnja 2017. države članice još uvijek ne budu potpuno i ujednačeno primjenjivale izmijenjeni pristup neksusa zbog suzbijanja štetnih povlaštenih poreznih režima za patente, Komisija bi u skladu s člankom 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije do 30. lipnja 2017. trebala podnijeti novi obvezujući zakonodavni prijedlog o odgodi ukidanja starih štetnih režima skraćivanjem razdoblja u kojem će vrijediti stara pravila. Zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit trebao bi se iskorijeniti problem preusmjeravanja dobiti poreznim planiranjem u vezi s intelektualnim vlasništvom.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7d) | Izlazni porez ne bi se trebao naplaćivati kada su prenesena sredstva materijalna imovina koja stvara aktivni prihod. Prenošenje takve imovine neizbježan je dio učinkovite raspodjele resursa u poduzećima i glavni razlog za to nije porezna optimizacija ili izbjegavanje plaćanja poreza te bi takvo prenošenje stoga trebalo biti izuzeto iz tih odredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7d)

Izlazni porez ne bi se trebao naplaćivati kada su prenesena sredstva materijalna imovina koja stvara aktivni prihod. Prenošenje takve imovine neizbježan je dio učinkovite raspodjele resursa u poduzećima i glavni razlog za to nije porezna optimizacija ili izbjegavanje plaćanja poreza te bi takvo prenošenje stoga trebalo biti izuzeto iz tih odredbi.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Zbog poteškoća s davanjem poreznih olakšica za poreze plaćene u inozemstvu države sve češće oslobađaju obveznike od poreza na strani prihod u državi rezidentnosti. Negativni je učinak ovog pristupa jest nenamjerno poticanje situacija u kojima prihod na koji porez nije plaćen ili je plaćena niska stopa poreza ulazi na unutarnje tržište i potom cirkulira u Uniji, u mnogim slučajevima bez oporezivanja, uz iskorištavanje dostupnih instrumenata u okviru prava Unije. Protiv takve prakse obično se primjenjuje odredba o prijelazu. Stoga je nužno predvidjeti odredbu o prijelazu koja je usmjerena na određene vrste stranih prihoda, primjerice, distribuciju dobiti, prihode od raspolaganja dionicama i dobit stalne poslovne jedinice koji su u Uniji neoporezivi
  i potječu iz trećih zemalja
  . Ovaj bi prihod trebao biti oporeziv u Uniji ako je u 
  trećoj
  zemlji na njega plaćen porez koji je ispod određene razine.
  Budući da za odredbu o prijelazu nije potrebna kontrola nad subjektom koji plaća nisku stopu poreza i stoga možda nije moguće pristupiti zakonskim izvještajima subjekta, moglo bi biti vrlo složeno izračunati stvarnu poreznu stopu. Države članice trebale bi se stoga koristiti zakonskom poreznom stopom kada primjenjuju odredbu o prijelazu.
  Države članice koje primjenjuju odredbu o prijelazu trebale bi davati olakšice za porez plaćen u inozemstvu u cilju izbjegavanja dvostrukog oporezivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Zbog poteškoća s davanjem poreznih olakšica za poreze plaćene u inozemstvu države sve češće oslobađaju obveznike od poreza na strani prihod u državi rezidentnosti. Negativni je učinak ovog pristupa jest nenamjerno poticanje situacija u kojima prihod na koji porez nije plaćen ili je plaćena niska stopa poreza ulazi na unutarnje tržište i potom cirkulira u Uniji, u mnogim slučajevima bez oporezivanja, uz iskorištavanje dostupnih instrumenata u okviru prava Unije. Protiv takve prakse obično se primjenjuje odredba o prijelazu. Stoga je nužno predvidjeti odredbu o prijelazu koja je usmjerena na određene vrste stranih prihoda, primjerice, distribuciju dobiti, prihode od raspolaganja dionicama i dobit stalne poslovne jedinice koji su u Uniji neoporezivi
  i potječu iz trećih zemalja
  . Ovaj bi prihod trebao biti oporeziv u Uniji ako je u 
  trećoj
  zemlji na njega plaćen porez koji je ispod određene razine.
  Budući da za odredbu o prijelazu nije potrebna kontrola nad subjektom koji plaća nisku stopu poreza i stoga možda nije moguće pristupiti zakonskim izvještajima subjekta, moglo bi biti vrlo složeno izračunati stvarnu poreznu stopu. Države članice trebale bi se stoga koristiti zakonskom poreznom stopom kada primjenjuju odredbu o prijelazu.
  Države članice koje primjenjuju odredbu o prijelazu trebale bi davati olakšice za porez plaćen u inozemstvu u cilju izbjegavanja dvostrukog oporezivanja.

| (8) | Zbog poteškoća s davanjem poreznih olakšica za poreze plaćene u inozemstvu države sve češće oslobađaju obveznike od poreza na strani prihod u državi rezidentnosti. Negativni je učinak ovog pristupa jest nenamjerno poticanje situacija u kojima prihod na koji porez nije plaćen ili je plaćena niska stopa poreza ulazi na unutarnje tržište i potom cirkulira u Uniji, u mnogim slučajevima bez oporezivanja, uz iskorištavanje dostupnih instrumenata u okviru prava Unije. Protiv takve prakse obično se primjenjuje odredba o prijelazu. Stoga je nužno predvidjeti odredbu o prijelazu koja je usmjerena na određene vrste stranih prihoda, primjerice, distribuciju dobiti, prihode od raspolaganja dionicama i dobit stalne poslovne jedinice koji su u Uniji neoporezivi. Ovaj bi prihod trebao biti oporeziv u Uniji ako je u zemlji
  podrijetla te u odsustvu dobrog poreznog sporazuma s trećom zemljom sličnog učinka
  na njega plaćen porez koji je ispod određene razine. Države članice koje primjenjuju odredbu o prijelazu trebale bi davati olakšice za porez plaćen u inozemstvu u cilju izbjegavanja dvostrukog oporezivanja. |
| --- | --- |

(8)

Zbog poteškoća s davanjem poreznih olakšica za poreze plaćene u inozemstvu države sve češće oslobađaju obveznike od poreza na strani prihod u državi rezidentnosti. Negativni je učinak ovog pristupa jest nenamjerno poticanje situacija u kojima prihod na koji porez nije plaćen ili je plaćena niska stopa poreza ulazi na unutarnje tržište i potom cirkulira u Uniji, u mnogim slučajevima bez oporezivanja, uz iskorištavanje dostupnih instrumenata u okviru prava Unije. Protiv takve prakse obično se primjenjuje odredba o prijelazu. Stoga je nužno predvidjeti odredbu o prijelazu koja je usmjerena na određene vrste stranih prihoda, primjerice, distribuciju dobiti, prihode od raspolaganja dionicama i dobit stalne poslovne jedinice koji su u Uniji neoporezivi. Ovaj bi prihod trebao biti oporeziv u Uniji ako je u zemlji
  podrijetla te u odsustvu dobrog poreznog sporazuma s trećom zemljom sličnog učinka
  na njega plaćen porez koji je ispod određene razine. Države članice koje primjenjuju odredbu o prijelazu trebale bi davati olakšice za porez plaćen u inozemstvu u cilju izbjegavanja dvostrukog oporezivanja.

Amandman 96

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Opća pravila o suzbijanju zlouporabe (GAAR) u poreznim sustavima postoje u cilju uklanjanja poreznih praksi zlouporabe koje još nisu predmetom posebnih ciljanih odredbi. Stoga je svrha GAAR-ova popuniti praznine, što ne bi trebalo utjecati na primjenjivost posebnih pravila o suzbijanju zlouporabe. Primjena GAAR-ova u Uniji trebala bi biti
  ograničena
  na aranžmane
  koji su potpuno „fiktivni” (tj. na potpune manipulacije);
  U protivnom
  bi porezni obveznik trebao imati pravo
  za svoje poslovanje
  odabrati
  najučinkovitiju poreznu strukturu. Dalje je važno osigurati da se GAAR-ovi na ujednačen način primjenjuju u situacijama na nacionalnoj razini, unutar Unije i u odnosu na treće zemlje kako se njihovo područje primjene u domaćim i prekograničnim situacijama ne bi razlikovalo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Opća pravila o suzbijanju zlouporabe (GAAR) u poreznim sustavima postoje u cilju uklanjanja poreznih praksi zlouporabe koje još nisu predmetom posebnih ciljanih odredbi. Stoga je svrha GAAR-ova popuniti praznine, što ne bi trebalo utjecati na primjenjivost posebnih pravila o suzbijanju zlouporabe. Primjena GAAR-ova u Uniji trebala bi biti
  ograničena
  na aranžmane
  koji su potpuno „fiktivni” (tj. na potpune manipulacije);
  U protivnom
  bi porezni obveznik trebao imati pravo
  za svoje poslovanje
  odabrati
  najučinkovitiju poreznu strukturu. Dalje je važno osigurati da se GAAR-ovi na ujednačen način primjenjuju u situacijama na nacionalnoj razini, unutar Unije i u odnosu na treće zemlje kako se njihovo područje primjene u domaćim i prekograničnim situacijama ne bi razlikovalo.

| (9) | Opća pravila o suzbijanju zlouporabe (GAAR) u poreznim sustavima postoje u cilju uklanjanja poreznih praksi zlouporabe koje još nisu predmetom posebnih ciljanih odredbi. Stoga je svrha GAAR-ova popuniti praznine, što ne bi trebalo utjecati na primjenjivost posebnih pravila o suzbijanju zlouporabe. Primjena GAAR-ova u Uniji trebala bi biti
  primijenjena
  na aranžmane
  čija je glavna svrha ili jedna od glavnih svrha ostvarenje porezne prednosti kojom se briše cilj ili svrha inače primjenjivih poreznih odredbi kojima se poreznog obveznika sprečava da odabere
  najučinkovitiju poreznu strukturu. Dalje je važno osigurati da se GAAR-ovi na ujednačen način primjenjuju u situacijama na nacionalnoj razini, unutar Unije i u odnosu na treće zemlje kako se njihovo područje primjene u domaćim i prekograničnim situacijama ne bi razlikovalo. |
| --- | --- |

(9)

Opća pravila o suzbijanju zlouporabe (GAAR) u poreznim sustavima postoje u cilju uklanjanja poreznih praksi zlouporabe koje još nisu predmetom posebnih ciljanih odredbi. Stoga je svrha GAAR-ova popuniti praznine, što ne bi trebalo utjecati na primjenjivost posebnih pravila o suzbijanju zlouporabe. Primjena GAAR-ova u Uniji trebala bi biti
  primijenjena
  na aranžmane
  čija je glavna svrha ili jedna od glavnih svrha ostvarenje porezne prednosti kojom se briše cilj ili svrha inače primjenjivih poreznih odredbi kojima se poreznog obveznika sprečava da odabere
  najučinkovitiju poreznu strukturu. Dalje je važno osigurati da se GAAR-ovi na ujednačen način primjenjuju u situacijama na nacionalnoj razini, unutar Unije i u odnosu na treće zemlje kako se njihovo područje primjene u domaćim i prekograničnim situacijama ne bi razlikovalo.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Za potrebe stavka 1. aranžman ili niz aranžmana smatraju se neautentičnima ako se tim aranžmanom ili nizom aranžmana različito oporezuju određene vrste prihoda, kao što su prihodi od patenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Za potrebe stavka 1. aranžman ili niz aranžmana smatraju se neautentičnima ako se tim aranžmanom ili nizom aranžmana različito oporezuju određene vrste prihoda, kao što su prihodi od patenata.

Amandman 97

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9b) | Države članice trebale bi provoditi detaljne odredbe kojima se razjašnjava što se mislilo pod neautentičnim aranžmanima u poreznim stvarima koji podliježu kaznama. Kazne bi trebalo odrediti na jasan način kako se ne bi stvorila pravna nesigurnost te bi trebalo ponuditi jak poticaj za puno poštovanje poreznih zakona. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9b)

Države članice trebale bi provoditi detaljne odredbe kojima se razjašnjava što se mislilo pod neautentičnim aranžmanima u poreznim stvarima koji podliježu kaznama. Kazne bi trebalo odrediti na jasan način kako se ne bi stvorila pravna nesigurnost te bi trebalo ponuditi jak poticaj za puno poštovanje poreznih zakona.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9c) | Države članice trebale bi imati uspostavljen sustav sankcija predviđen nacionalnim zakonodavstvom i o tome obavijestiti Komisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9c)

Države članice trebale bi imati uspostavljen sustav sankcija predviđen nacionalnim zakonodavstvom i o tome obavijestiti Komisiju.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9d) | Kako bi se izbjeglo ad hoc otvaranje subjekata poput fiktivnih poduzeća ili poduzeća sa smanjenim oporezivanjem, poduzeća moraju odgovarati definicijama stalne poslovne jedinice i minimalnog ekonomskog sadržaja iz članka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9d)

Kako bi se izbjeglo ad hoc otvaranje subjekata poput fiktivnih poduzeća ili poduzeća sa smanjenim oporezivanjem, poduzeća moraju odgovarati definicijama stalne poslovne jedinice i minimalnog ekonomskog sadržaja iz članka 2.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9e) | Korištenje fiktivnih poduzeća trebalo bi se zabraniti poreznim obveznicima koji posluju u Europskoj uniji. Porezni obveznici u sklopu svoje godišnje obveze izvješćivanja po pojedinim zemljama dostavljaju poreznim tijelima dokaze kojima potkrepljuju postojanje ekonomskog sadržaja u svakom od subjekata u svojoj skupini trgovačkih društava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9e)

Korištenje fiktivnih poduzeća trebalo bi se zabraniti poreznim obveznicima koji posluju u Europskoj uniji. Porezni obveznici u sklopu svoje godišnje obveze izvješćivanja po pojedinim zemljama dostavljaju poreznim tijelima dokaze kojima potkrepljuju postojanje ekonomskog sadržaja u svakom od subjekata u svojoj skupini trgovačkih društava.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9f) | Kako bi se unaprijedili trenutačni mehanizmi rješavanja prekograničnih poreznih sporova u Uniji, i to ne samo slučajevi dvostrukog oporezivanja nego i dvostrukog neoporezivanja, do siječnja 2017. trebalo bi uvesti mehanizam rješavanja sporova s jasnijim pravilima i strogim vremenskim rokovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9f)

Kako bi se unaprijedili trenutačni mehanizmi rješavanja prekograničnih poreznih sporova u Uniji, i to ne samo slučajevi dvostrukog oporezivanja nego i dvostrukog neoporezivanja, do siječnja 2017. trebalo bi uvesti mehanizam rješavanja sporova s jasnijim pravilima i strogim vremenskim rokovima.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9 g) | Ispravna identifikacija poreznih obveznika neizostavna za postizanje učinkovite razmjene informacija između poreznih uprava. Stvaranje usklađenog zajedničkog europskog poreznog identifikacijskog broja (PIB) bio bi najbolji način te identifikacije. To bi dozvolilo bilo kojoj trećoj strani da brzo, lako i ispravno identificira i zabilježi PIB-ove u prekograničnim odnosima te bi služilo kao temelj učinkovitoj automatskoj razmjeni informacija među poreznim upravama država članica. Komisija bi također trebala aktivno raditi na stvaranju sličnog identifikacijskog broja na globalnoj razini, kao što je globalni identifikator pravnih osoba (LEI) Odbora za regulatorni nadzor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9 g)

Ispravna identifikacija poreznih obveznika neizostavna za postizanje učinkovite razmjene informacija između poreznih uprava. Stvaranje usklađenog zajedničkog europskog poreznog identifikacijskog broja (PIB) bio bi najbolji način te identifikacije. To bi dozvolilo bilo kojoj trećoj strani da brzo, lako i ispravno identificira i zabilježi PIB-ove u prekograničnim odnosima te bi služilo kao temelj učinkovitoj automatskoj razmjeni informacija među poreznim upravama država članica. Komisija bi također trebala aktivno raditi na stvaranju sličnog identifikacijskog broja na globalnoj razini, kao što je globalni identifikator pravnih osoba (LEI) Odbora za regulatorni nadzor.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Pravilima o kontroliranim stranim društvima (CFC) prihod kontroliranog stranog društva kćeri koje plaća nisku stopu poreza ponovno se pripisuje matičnom društvu. U tom slučaju matično društvo plaća porez za taj pripisani prihod u državi u kojoj je rezident u porezne svrhe. Ovisno o prioritetima politike te države, pravila o CFC-u mogu biti usmjerena na cijelu podružnicu koja plaća nisku stopu poreza ili na prihod koji je umjetno preusmjeren na podružnicu. Poželjno je obuhvatiti situacije u trećim zemljama i u Uniji.
  U cilju usklađivanja s temeljnim slobodama
  učinak pravila u Uniji trebao bi biti ograničen
  na
  rješenja kojima se dobit umjetno premješta iz države članice matičnog društva prema CFC-u. U tom slučaju iznosi prihoda pripisani matičnom društvu trebali bi se prilagoditi upućivanjem na načelo transakcije po tržišnim uvjetima kako bi država matičnog društva oporezivala samo iznos prihoda CFC-a koji nije u skladu s tim načelom.
  Pravila o kontroliranim stranim društvima ne bi se trebala primjenjivati na poduzeća koja su porezni rezidenti u Uniji, što uključuje i stalne poslovne jedinice tih poduzeća koje se nalaze u Uniji. Zato bi zakonita primjena pravila o kontroliranim stranim društvima unutar Unije trebala biti ograničena na umjetne situacije bez gospodarske osnove, što bi značilo da strogo regulirani financijski sektor i sektor osiguranja vjerojatno neće biti obuhvaćeni tim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Pravilima o kontroliranim stranim društvima (CFC) prihod kontroliranog stranog društva kćeri koje plaća nisku stopu poreza ponovno se pripisuje matičnom društvu. U tom slučaju matično društvo plaća porez za taj pripisani prihod u državi u kojoj je rezident u porezne svrhe. Ovisno o prioritetima politike te države, pravila o CFC-u mogu biti usmjerena na cijelu podružnicu koja plaća nisku stopu poreza ili na prihod koji je umjetno preusmjeren na podružnicu. Poželjno je obuhvatiti situacije u trećim zemljama i u Uniji.
  U cilju usklađivanja s temeljnim slobodama
  učinak pravila u Uniji trebao bi biti ograničen
  na
  rješenja kojima se dobit umjetno premješta iz države članice matičnog društva prema CFC-u. U tom slučaju iznosi prihoda pripisani matičnom društvu trebali bi se prilagoditi upućivanjem na načelo transakcije po tržišnim uvjetima kako bi država matičnog društva oporezivala samo iznos prihoda CFC-a koji nije u skladu s tim načelom.
  Pravila o kontroliranim stranim društvima ne bi se trebala primjenjivati na poduzeća koja su porezni rezidenti u Uniji, što uključuje i stalne poslovne jedinice tih poduzeća koje se nalaze u Uniji. Zato bi zakonita primjena pravila o kontroliranim stranim društvima unutar Unije trebala biti ograničena na umjetne situacije bez gospodarske osnove, što bi značilo da strogo regulirani financijski sektor i sektor osiguranja vjerojatno neće biti obuhvaćeni tim pravilima.

| (10) | Pravilima o kontroliranim stranim društvima (CFC) prihod kontroliranog stranog društva kćeri koje plaća nisku stopu poreza ponovno se pripisuje matičnom društvu. U tom slučaju matično društvo plaća porez za taj pripisani prihod u državi u kojoj je rezident u porezne svrhe. Ovisno o prioritetima politike te države, pravila o CFC-u mogu biti usmjerena na cijelu podružnicu koja plaća nisku stopu poreza ili na prihod koji je umjetno preusmjeren na podružnicu. Poželjno je obuhvatiti situacije u trećim zemljama i u Uniji. Učinak pravila u Uniji trebao bi
  pokrivati sva
  rješenja kojima
  je jedna od glavnih svrha da
  se dobit umjetno premješta iz države članice matičnog društva prema CFC-u. U tom slučaju iznosi prihoda pripisani matičnom društvu trebali bi se prilagoditi upućivanjem na načelo transakcije po tržišnim uvjetima , kako bi država matičnog društva oporezivala samo iznos prihoda CFC-a koji nije u skladu s tim načelom.
  Trebalo bi izbjeći preklapanja pravila o kontroliranim stranim društvima s pravilima odredbe o prijelazu. |
| --- | --- |

(10)

Pravilima o kontroliranim stranim društvima (CFC) prihod kontroliranog stranog društva kćeri koje plaća nisku stopu poreza ponovno se pripisuje matičnom društvu. U tom slučaju matično društvo plaća porez za taj pripisani prihod u državi u kojoj je rezident u porezne svrhe. Ovisno o prioritetima politike te države, pravila o CFC-u mogu biti usmjerena na cijelu podružnicu koja plaća nisku stopu poreza ili na prihod koji je umjetno preusmjeren na podružnicu. Poželjno je obuhvatiti situacije u trećim zemljama i u Uniji. Učinak pravila u Uniji trebao bi
  pokrivati sva
  rješenja kojima
  je jedna od glavnih svrha da
  se dobit umjetno premješta iz države članice matičnog društva prema CFC-u. U tom slučaju iznosi prihoda pripisani matičnom društvu trebali bi se prilagoditi upućivanjem na načelo transakcije po tržišnim uvjetima , kako bi država matičnog društva oporezivala samo iznos prihoda CFC-a koji nije u skladu s tim načelom.
  Trebalo bi izbjeći preklapanja pravila o kontroliranim stranim društvima s pravilima odredbe o prijelazu.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Hibridne neusklađenosti posljedica su razlika u pravnoj definiciji plaćanja (financijski instrumenti) ili subjekata i te razlike nastaju u odnosima između dvaju poreznih sustava u dvjema jurisdikcijama. Takve neusklađenosti često uzrokuju dvostruki odbitak (tj. odbitak u obje zemlje) ili dobitak prihoda u jednoj državi koji potom nije uključen u poreznu osnovicu u drugoj državi. Kako bi se spriječio takav ishod, nužno je propisati pravila u skladu s kojima bi jedna od dvije neusklađene jurisdikcije trebala dati pravnu definiciju hibridnog instrumenta ili subjekta, a druga jurisdikcija trebala bi prihvatiti tu definiciju. Iako su države članice u okviru skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja dogovorile smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata (4) i hibridnih stalnih poslovnih jedinica (5) unutar Unije te smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata u odnosima s trećim zemljama, svejedno je nužno donijeti obvezujuća pravila.
  Naposljetku, nužno je ograničiti područje primjene tih pravila na hibridne neusklađenosti između država članica. Potrebno je dodatno razmotriti hibridne neusklađenosti između država članica i trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Hibridne neusklađenosti posljedica su razlika u pravnoj definiciji plaćanja (financijski instrumenti) ili subjekata i te razlike nastaju u odnosima između dvaju poreznih sustava u dvjema jurisdikcijama. Takve neusklađenosti često uzrokuju dvostruki odbitak (tj. odbitak u obje zemlje) ili dobitak prihoda u jednoj državi koji potom nije uključen u poreznu osnovicu u drugoj državi. Kako bi se spriječio takav ishod, nužno je propisati pravila u skladu s kojima bi jedna od dvije neusklađene jurisdikcije trebala dati pravnu definiciju hibridnog instrumenta ili subjekta, a druga jurisdikcija trebala bi prihvatiti tu definiciju. Iako su države članice u okviru skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja dogovorile smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata (4) i hibridnih stalnih poslovnih jedinica (5) unutar Unije te smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata u odnosima s trećim zemljama, svejedno je nužno donijeti obvezujuća pravila.
  Naposljetku, nužno je ograničiti područje primjene tih pravila na hibridne neusklađenosti između država članica. Potrebno je dodatno razmotriti hibridne neusklađenosti između država članica i trećih zemalja.

| (11) | Hibridne neusklađenosti posljedica su razlika u pravnoj definiciji plaćanja (financijski instrumenti) ili subjekata i te razlike nastaju u odnosima između dvaju poreznih sustava u dvjema jurisdikcijama. Takve neusklađenosti često uzrokuju dvostruki odbitak (tj. odbitak u obje zemlje) ili dobitak prihoda u jednoj državi koji potom nije uključen u poreznu osnovicu u drugoj državi. Kako bi se spriječio takav ishod, nužno je propisati pravila u skladu s kojima bi jedna od dvije neusklađene jurisdikcije trebala dati pravnu definiciju hibridnog instrumenta ili subjekta, a druga jurisdikcija trebala bi prihvatiti tu definiciju.
  U slučaju takvih neusklađenosti između države članice i treće zemlje država članica mora zaštititi pravilno oporezivanje takvog posla.
  Iako su države članice u okviru skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja dogovorile smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata (4) i hibridnih stalnih poslovnih jedinica (5) unutar Unije te smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata u odnosima s trećim zemljama, svejedno je nužno donijeti obvezujuća pravila. |
| --- | --- |

(11)

Hibridne neusklađenosti posljedica su razlika u pravnoj definiciji plaćanja (financijski instrumenti) ili subjekata i te razlike nastaju u odnosima između dvaju poreznih sustava u dvjema jurisdikcijama. Takve neusklađenosti često uzrokuju dvostruki odbitak (tj. odbitak u obje zemlje) ili dobitak prihoda u jednoj državi koji potom nije uključen u poreznu osnovicu u drugoj državi. Kako bi se spriječio takav ishod, nužno je propisati pravila u skladu s kojima bi jedna od dvije neusklađene jurisdikcije trebala dati pravnu definiciju hibridnog instrumenta ili subjekta, a druga jurisdikcija trebala bi prihvatiti tu definiciju.
  U slučaju takvih neusklađenosti između države članice i treće zemlje država članica mora zaštititi pravilno oporezivanje takvog posla.
  Iako su države članice u okviru skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja dogovorile smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata (4) i hibridnih stalnih poslovnih jedinica (5) unutar Unije te smjernice o poreznom tretmanu hibridnih subjekata u odnosima s trećim zemljama, svejedno je nužno donijeti obvezujuća pravila.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Potrebno je iznaći definiciju poreznih oaza i zemalja, pa i onih u Uniji, koje narušavaju tržišno natjecanje odobravanjem povoljnih poreznih režima te sastaviti njihovu iscrpnu „crnu listu”. Ta crna lista trebala bi se nadopuniti popisom sankcija za jurisdikcije nespremne na suradnju te za financijske institucije koje posluju u poreznim oazama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Potrebno je iznaći definiciju poreznih oaza i zemalja, pa i onih u Uniji, koje narušavaju tržišno natjecanje odobravanjem povoljnih poreznih režima te sastaviti njihovu iscrpnu „crnu listu”. Ta crna lista trebala bi se nadopuniti popisom sankcija za jurisdikcije nespremne na suradnju te za financijske institucije koje posluju u poreznim oazama.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Jedna od glavnih prepreka s kojima su suočena porezna tijela nemogućnost je pravovremenog pristupanja potpunim i relevantnim informacijama o strategijama poreznog planiranja multinacionalnih poduzeća. Te informacije trebale bi biti dostupne kako bi porezna tijela provjerama izmjenama zakonodavstva na snazi mogla brzo reagirati na porezne rizike zahvaljujući učinkovitijoj procjeni tih rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Jedna od glavnih prepreka s kojima su suočena porezna tijela nemogućnost je pravovremenog pristupanja potpunim i relevantnim informacijama o strategijama poreznog planiranja multinacionalnih poduzeća. Te informacije trebale bi biti dostupne kako bi porezna tijela provjerama izmjenama zakonodavstva na snazi mogla brzo reagirati na porezne rizike zahvaljujući učinkovitijoj procjeni tih rizika.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Budući da je ključni cilj ove Direktive povećati otpornost unutarnjeg tržišta u cjelini na prekograničnu praksu izbjegavanja poreza, to države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići djelujući samostalno. Nacionalni sustavi oporezivanja dobiti poduzeća različiti su i neovisnim djelovanjem država članica samo bi se ponovila postojeća fragmentacija unutarnjeg tržišta u području izravnog oporezivanja. Time bi se stoga omogućilo daljnje postojanje neučinkovitosti i narušavanja koji proizlaze iz odnosa različitih nacionalnih mjera. Rezultat toga bila bi nedovoljna koordinacija. Budući da zbog neučinkovitosti na unutarnjem tržištu dolazi do problema prekogranične prirode, potrebno je donijeti korektivne mjere na razini Unije. Stoga je od ključne važnosti prihvatiti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu u cjelini, a to se može uspješnije ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Ovom se Direktivom nastoji utvrđivanjem minimalne razine zaštite unutarnjeg tržišta postići osnovni minimalni stupanj koordinacije unutar Unije radi ostvarenja njezinih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Budući da je ključni cilj ove Direktive povećati otpornost unutarnjeg tržišta u cjelini na prekograničnu praksu izbjegavanja poreza, to države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići djelujući samostalno. Nacionalni sustavi oporezivanja dobiti poduzeća različiti su i neovisnim djelovanjem država članica samo bi se ponovila postojeća fragmentacija unutarnjeg tržišta u području izravnog oporezivanja. Time bi se stoga omogućilo daljnje postojanje neučinkovitosti i narušavanja koji proizlaze iz odnosa različitih nacionalnih mjera. Rezultat toga bila bi nedovoljna koordinacija. Budući da zbog neučinkovitosti na unutarnjem tržištu dolazi do problema prekogranične prirode, potrebno je donijeti korektivne mjere na razini Unije. Stoga je od ključne važnosti prihvatiti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu u cjelini, a to se može uspješnije ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Ovom se Direktivom nastoji utvrđivanjem minimalne razine zaštite unutarnjeg tržišta postići osnovni minimalni stupanj koordinacije unutar Unije radi ostvarenja njezinih ciljeva.

| (14) | Budući da je ključni cilj ove Direktive povećati otpornost unutarnjeg tržišta u cjelini na prekograničnu praksu izbjegavanja poreza, to države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići djelujući samostalno. Nacionalni sustavi oporezivanja dobiti poduzeća različiti su i neovisnim djelovanjem država članica samo bi se ponovila postojeća fragmentacija unutarnjeg tržišta u području izravnog oporezivanja. Time bi se stoga omogućilo daljnje postojanje neučinkovitosti i narušavanja koji proizlaze iz odnosa različitih nacionalnih mjera. Rezultat toga bila bi nedovoljna koordinacija. Budući da zbog neučinkovitosti na unutarnjem tržištu dolazi do problema prekogranične prirode, potrebno je donijeti korektivne mjere na razini Unije. Stoga je od ključne važnosti prihvatiti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu u cjelini, a to se može uspješnije ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Ovom se Direktivom nastoji utvrđivanjem minimalne razine zaštite unutarnjeg tržišta postići osnovni minimalni stupanj koordinacije unutar Unije radi ostvarenja njezinih ciljeva.
  Međutim, revizijom pravnog okvira u području oporezivanja u sklopu koje bi se uredbom mogle regulirati prakse smanjenja poreznih osnovica mogao se postići bolji rezultat u pogledu jamčenja jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(14)

Budući da je ključni cilj ove Direktive povećati otpornost unutarnjeg tržišta u cjelini na prekograničnu praksu izbjegavanja poreza, to države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići djelujući samostalno. Nacionalni sustavi oporezivanja dobiti poduzeća različiti su i neovisnim djelovanjem država članica samo bi se ponovila postojeća fragmentacija unutarnjeg tržišta u području izravnog oporezivanja. Time bi se stoga omogućilo daljnje postojanje neučinkovitosti i narušavanja koji proizlaze iz odnosa različitih nacionalnih mjera. Rezultat toga bila bi nedovoljna koordinacija. Budući da zbog neučinkovitosti na unutarnjem tržištu dolazi do problema prekogranične prirode, potrebno je donijeti korektivne mjere na razini Unije. Stoga je od ključne važnosti prihvatiti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu u cjelini, a to se može uspješnije ostvariti na razini Unije. Stoga Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Ovom se Direktivom nastoji utvrđivanjem minimalne razine zaštite unutarnjeg tržišta postići osnovni minimalni stupanj koordinacije unutar Unije radi ostvarenja njezinih ciljeva.
  Međutim, revizijom pravnog okvira u području oporezivanja u sklopu koje bi se uredbom mogle regulirati prakse smanjenja poreznih osnovica mogao se postići bolji rezultat u pogledu jamčenja jednakih uvjeta na unutarnjem tržištu.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Komisija bi trebala provesti analizu opravdanosti troškova te ocijeniti mogući utjecaj visoke stope oporezivanja na repatrijaciju kapitala iz trećih zemalja s niskim poreznim opterećenjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Komisija bi trebala provesti analizu opravdanosti troškova te ocijeniti mogući utjecaj visoke stope oporezivanja na repatrijaciju kapitala iz trećih zemalja s niskim poreznim opterećenjem.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b) | Svi trgovinski sporazumi i sporazumi o gospodarskom partnerstvu kojih je Unija potpisnica trebali bi sadržavati odredbe o promicanju dobrog upravljanja u poreznim pitanjima u cilju povećavanja transparentnosti i suzbijanja štetnih poreznih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14b)

Svi trgovinski sporazumi i sporazumi o gospodarskom partnerstvu kojih je Unija potpisnica trebali bi sadržavati odredbe o promicanju dobrog upravljanja u poreznim pitanjima u cilju povećavanja transparentnosti i suzbijanja štetnih poreznih praksi.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvijestiti Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za ovo ocjenjivanje, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvijestiti Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za ovo ocjenjivanje,

| (15) | Komisija bi trebala
  uspostaviti poseban mehanizam praćenja kako bi osigurala pravilna provedba ove Direktive i usklađeno tumačenje mjera koje iz nje proizlaze u državama članicama.
  Trebala bi ocijeniti provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvijestiti
  Europski parlament i
  Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti
  Europskom parlamentu i
  Komisiji sve informacije potrebne za ovo ocjenjivanje. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi trebala
  uspostaviti poseban mehanizam praćenja kako bi osigurala pravilna provedba ove Direktive i usklađeno tumačenje mjera koje iz nje proizlaze u državama članicama.
  Trebala bi ocijeniti provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvijestiti
  Europski parlament i
  Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti
  Europskom parlamentu i
  Komisiji sve informacije potrebne za ovo ocjenjivanje.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | „porezni obveznik” znači korporativni subjekt obuhvaćen područjem primjene ove Direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Amandman 35

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | „trošak tantijema” znači troškove nastale uslijed plaćanja bilo kakve naknade za korištenje ili pravo na korištenje svih autorskih prava na književni, umjetnički ili znanstveni rad, uključujući kinematografske filmove i softver, patente, žigove, dizajn ili model, plan, tajnu formulu ili postupak ili za informacije koje se odnose na industrijsko, trgovačko ili znanstveno iskustvo ili bilo koju drugu nematerijalnu imovinu; plaćanja za korištenje ili za pravo na korištenje industrijske, trgovačke ili znanstvene opreme ne smatraju se troškom tantijema; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | „tajna jurisdikcija ili jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem” znači svaku jurisdikciju koja, od 31. prosinca 2016., ispunjava bilo koji od sljedećih kriterija:









  (a) | ne održava automatsku razmjenu informacija sa svim potpisnicama Multilateralnog sporazuma o suradnji između nadležnih tijela u skladu sa zajedničkim standardom koji je izradio OECD objavljenim 21. srpnja 2014. pod naslovom „Standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

(a)

ne održava automatsku razmjenu informacija sa svim potpisnicama Multilateralnog sporazuma o suradnji između nadležnih tijela u skladu sa zajedničkim standardom koji je izradio OECD objavljenim 21. srpnja 2014. pod naslovom „Standard za automatsku razmjenu informacija o financijskim računima u poreznim stvarima”;

| (b) | nema registar krajnjih stvarnih vlasnika korporacija, uzajamnih fondova i ekvivalentnih pravnih struktura koje ispunjavaju barem minimalne standarde definirane Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

(b)

nema registar krajnjih stvarnih vlasnika korporacija, uzajamnih fondova i ekvivalentnih pravnih struktura koje ispunjavaju barem minimalne standarde definirane Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ;

| (c) | zakoni ili administrativne odredbe ili prakse kojima se odobrava povlašteni porezni tretman poduzeća bez obzira na to bave li se ona ili ne stvarnom gospodarskom djelatnošću ili održavaju značajnu gospodarsku prisutnost u dotičnoj državi. |
| --- | --- |

(c)

zakoni ili administrativne odredbe ili prakse kojima se odobrava povlašteni porezni tretman poduzeća bez obzira na to bave li se ona ili ne stvarnom gospodarskom djelatnošću ili održavaju značajnu gospodarsku prisutnost u dotičnoj državi.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | „stalna poslovna jedinica” znači stalno mjesto poslovanja smješteno u državi članici, posredstvom kojega se djelomično ili u cijelosti odvija poslovanje trgovačkog društva iz druge države članice; ovom definicijom obuhvaćene su i situacije u kojima se za poduzeća koja se bave potpuno nematerijalnim digitalnim aktivnostima smatra da imaju stalnu poslovnu jedinicu u određenoj državi članici ako održavaju značajnu digitalnu prisutnost u gospodarstvu te države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Amandman 38

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | „porezna oaza” znači jurisdikciju s jednim ili više sljedećih obilježja:









  (a) | ne oporezuje ili samo nominalno oporezuje nerezidente; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

(a)

ne oporezuje ili samo nominalno oporezuje nerezidente;

| (b) | zakoni ili administrativne prakse kojima se onemogućuje učinkovita razmjena poreznih informacija s drugim jurisdikcijama; |
| --- | --- |

(b)

zakoni ili administrativne prakse kojima se onemogućuje učinkovita razmjena poreznih informacija s drugim jurisdikcijama;

| (c) | zakoni ili administrativne odredbe kojima se onemogućuje porezna transparentnost ili nepostojanje uvjeta u kojima nerezident mora obavljati konkretnu gospodarsku aktivnost. |
| --- | --- |

(c)

zakoni ili administrativne odredbe kojima se onemogućuje porezna transparentnost ili nepostojanje uvjeta u kojima nerezident mora obavljati konkretnu gospodarsku aktivnost.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7c) | „minimalan ekonomski sadržaj” znači činjenične kriterije koji također obuhvaćaju digitalnu ekonomiju i kojima se omogućuje definiranje poduzeća na temelju činjeničnih kriterija kao što su postojanje ljudskih resursa i fizičkih objekata specifičnih za subjekt, njegova autonomija u upravljanju, njegova pravna stvarnost i, eventualno, priroda njegove imovine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7c)

Amandman 40

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7d) | „europski porezni identifikacijski broj” ili „PIB” znači broj onako kako je definiran u komunikaciji Komisije od 6. prosinca 2012. koja sadrži akcijski plan Komisije za jačanje borbe protiv poreznih prijevara i utaje poreza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7d)

Amandman 41

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7e) | „određivanje transferne cijene” znači određivanje cijene po kojoj poduzeće prenosi materijalna dobra ili nematerijalnu imovinu ili pruža usluge povezanim poduzećima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7e)

Amandman 42

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7f) | „povlašteni porezni režim za patente” znači sustav izračuna dohotka od intelektualnog vlasništva na koji se mogu primjenjivati porezne olakšice tako što se uspostavlja veza između stvarnih dopuštenih rashoda tijekom stvaranja imovine intelektualnog vlasništva (izraženo kao omjer ukupnih rashoda povezanih sa stvaranjem imovine intelektualnog vlasništva) i dohotka od te imovine intelektualnog vlasništva; tim se sustavom ograničava imovina intelektualnog vlasništva samo na patente ili na nematerijalna dobra jednake funkcije i stvara temelj definicije „dopuštenih rashoda”, „ukupnih rashoda” i „dohodaka od imovine intelektualnog vlasništva”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7f)

Amandman 43

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7 g) | „fiktivno poduzeće” znači svaki oblik pravnog subjekta koji nema ekonomski sadržaj i osnovano je isključivo u porezne svrhe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7 g)

Amandman 44

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7h) | „


  osoba ili poduzeće povezani s poreznim obveznikom” znači situaciju u kojoj prva osoba ima sudjelujući udio od više od 25 % u drugoj ili postoji treća osoba koja ima sudjelujući udio od više od 25 % u objema osobama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7h)

Amandman 45

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.i (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7i) | „neusklađenost hibridnih instrumenata” znači situaciju između poreznog obveznika u jednoj državi članici i povezanog poduzeća, onako kako ga definira primjenjivi sustav oporezivanja dobiti poduzeća, u drugoj državi članici ili trećoj zemlji gdje se sljedeći ishod može pripisati razlikama u pravnom tumačenju financijskog instrumenta ili subjekta:









  (a) | primjena odbitka na isto plaćanje, rashode ili gubitke i u državi članici iz koje potječe plaćanje, u kojoj su nastali rashodi ili u kojoj je pretrpljen gubitak i u drugoj državi članici ili trećoj zemlji („dvostruki odbitak”); ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7i)

(a)

primjena odbitka na isto plaćanje, rashode ili gubitke i u državi članici iz koje potječe plaćanje, u kojoj su nastali rashodi ili u kojoj je pretrpljen gubitak i u drugoj državi članici ili trećoj zemlji („dvostruki odbitak”); ili

| (b) | primjena odbitka na plaćanje u državi članici ili trećoj zemlji iz koje potječe plaćanje, ali isto plaćanje nije uzeto u obzir u drugoj državi članici ili trećoj zemlji („odbitak bez uključivanja”). |
| --- | --- |

(b)

primjena odbitka na plaćanje u državi članici ili trećoj zemlji iz koje potječe plaćanje, ali isto plaćanje nije uzeto u obzir u drugoj državi članici ili trećoj zemlji („odbitak bez uključivanja”).

Amandman 46

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prekoračeni troškovi zaduživanja mogu se odbiti u poreznoj godini u kojoj su nastali samo do
  30 posto
  zarade poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA) ili do iznosa od
  1 000 000
  EUR, ovisno što je više. EBITDA se izračunava tako da se oporezivom prihodu pridodaju neto iznos kamatnih rashoda i drugi kamatama ekvivalentni troškovi te neto iznosi amortizacijskih troškova. | 2.   Prekoračeni troškovi zaduživanja mogu se odbiti u poreznoj godini u kojoj su nastali samo do
  20 %
  zarade poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA) ili do iznosa od
  2 000 000
  EUR, ovisno što je više. EBITDA se izračunava tako da se oporezivom prihodu pridodaju neto iznos kamatnih rashoda i drugi kamatama ekvivalentni troškovi te neto iznosi amortizacijskih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Prekoračeni troškovi zaduživanja mogu se odbiti u poreznoj godini u kojoj su nastali samo do
  30 posto
  zarade poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA) ili do iznosa od
  1 000 000
  EUR, ovisno što je više. EBITDA se izračunava tako da se oporezivom prihodu pridodaju neto iznos kamatnih rashoda i drugi kamatama ekvivalentni troškovi te neto iznosi amortizacijskih troškova.

2.   Prekoračeni troškovi zaduživanja mogu se odbiti u poreznoj godini u kojoj su nastali samo do
  20 %
  zarade poreznog obveznika prije kamata, poreza i amortizacije (EBITDA) ili do iznosa od
  2 000 000
  EUR, ovisno što je više. EBITDA se izračunava tako da se oporezivom prihodu pridodaju neto iznos kamatnih rashoda i drugi kamatama ekvivalentni troškovi te neto iznosi amortizacijskih troškova.

Amandman 47

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  države članice iz područja primjene stavka 2. mogu isključiti prekomjerne troškove posuđivanja nastale na temelju zajmova dobivenih od trećih strana koji se koriste za javne infrastrukturne projekte, koji traju barem 10 godina i država članica za njih smatra da su u općem javnom interesu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  države članice iz područja primjene stavka 2. mogu isključiti prekomjerne troškove posuđivanja nastale na temelju zajmova dobivenih od trećih strana koji se koriste za javne infrastrukturne projekte, koji traju barem 10 godina i država članica za njih smatra da su u općem javnom interesu.

Amandman 48

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   EBITDA porezne godine koji nije potpuno apsorbiran troškovima zaduživanja koji su nastali poreznom obvezniku u toj poreznoj godini ili prethodnim poreznim godinama mogu se prenijeti u buduće porezne godine. | 4.   EBITDA porezne godine koji nije potpuno apsorbiran troškovima zaduživanja koji su nastali poreznom obvezniku u toj poreznoj godini ili prethodnim poreznim godinama mogu se prenijeti u buduće porezne godine
  tijekom dvije godine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.   EBITDA porezne godine koji nije potpuno apsorbiran troškovima zaduživanja koji su nastali poreznom obvezniku u toj poreznoj godini ili prethodnim poreznim godinama mogu se prenijeti u buduće porezne godine.

4.   EBITDA porezne godine koji nije potpuno apsorbiran troškovima zaduživanja koji su nastali poreznom obvezniku u toj poreznoj godini ili prethodnim poreznim godinama mogu se prenijeti u buduće porezne godine
  tijekom dvije godine
  .

Amandman 49

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Troškovi zaduživanja koji se ne mogu odbiti u tekućoj poreznoj godini u skladu sa stavkom 2. mogu se odbiti do
  30 posto
  EBITDA-a tijekom sljedećih poreznih godina na isti način kao i troškovi zaduživanja za te godine. | 5.   Troškovi zaduživanja koji se ne mogu odbiti u tekućoj poreznoj godini u skladu sa stavkom 2. mogu se odbiti do
  20 %
  EBITDA-a tijekom
  pet sljedećih
  poreznih godina na isti način kao i troškovi zaduživanja za te godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Troškovi zaduživanja koji se ne mogu odbiti u tekućoj poreznoj godini u skladu sa stavkom 2. mogu se odbiti do
  30 posto
  EBITDA-a tijekom sljedećih poreznih godina na isti način kao i troškovi zaduživanja za te godine.

5.   Troškovi zaduživanja koji se ne mogu odbiti u tekućoj poreznoj godini u skladu sa stavkom 2. mogu se odbiti do
  20 %
  EBITDA-a tijekom
  pet sljedećih
  poreznih godina na isti način kao i troškovi zaduživanja za te godine.

Amandman 50

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Stavci 2. do 5. primjenjuju se na financijska društva. | 6.   Stavci 2. do 5. primjenjuju se na financijska društva.
  Komisija mora revidirati područje primjene ovog članka ako i kada se postigne sporazum na razini OECD-a i kada Komisija procijeni da je sporazum OECD-a provediv na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Stavci 2. do 5. primjenjuju se na financijska društva.

6.   Stavci 2. do 5. primjenjuju se na financijska društva.
  Komisija mora revidirati područje primjene ovog članka ako i kada se postigne sporazum na razini OECD-a i kada Komisija procijeni da je sporazum OECD-a provediv na razini Unije.

Amandman 51

Prijedlog direktive

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a |
| | Stalna poslovna jedinica |
| | 1.
     
  Stalno mjesto poslovanja koje koristi ili održava porezni obveznik smatra se stalnom poslovnom jedinicom ako isti porezni obveznik ili njemu bliska osoba obavljaju poslovne aktivnosti na istom mjestu ili na nekom drugom mjestu u istoj državi i ako: |
| | (a) | to mjesto ili neko drugo mjesto predstavljaju stalnu poslovnu jedinicu za poreznog obveznika ili njemu blisku osobu u skladu s ovim člankom ili ako |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.a

Stalna poslovna jedinica

1.
     
  Stalno mjesto poslovanja koje koristi ili održava porezni obveznik smatra se stalnom poslovnom jedinicom ako isti porezni obveznik ili njemu bliska osoba obavljaju poslovne aktivnosti na istom mjestu ili na nekom drugom mjestu u istoj državi i ako:

(a)

to mjesto ili neko drugo mjesto predstavljaju stalnu poslovnu jedinicu za poreznog obveznika ili njemu blisku osobu u skladu s ovim člankom ili ako

| (b) | ukupna aktivnost koja je rezultat kombinacije aktivnosti koje vrše porezni obveznik i njemu bliska osoba na istom mjestu ili koje vrše isti porezni obveznik ili njemu bliske osobe na oba mjesta nije pripremna ili pomoćna aktivnosti, pod uvjetom da poslovne aktivnosti koje vrše porezni obveznik i njemu bliska osoba na istom mjestu ili isti porezni obveznik ili njemu bliske osobe na oba mjesta predstavljaju dodatne funkcije koje su dio usklađenog komercijalnog djelovanja. |
| --- | --- |

(b)

ukupna aktivnost koja je rezultat kombinacije aktivnosti koje vrše porezni obveznik i njemu bliska osoba na istom mjestu ili koje vrše isti porezni obveznik ili njemu bliske osobe na oba mjesta nije pripremna ili pomoćna aktivnosti, pod uvjetom da poslovne aktivnosti koje vrše porezni obveznik i njemu bliska osoba na istom mjestu ili isti porezni obveznik ili njemu bliske osobe na oba mjesta predstavljaju dodatne funkcije koje su dio usklađenog komercijalnog djelovanja.

2.
     
  Kada jedna osoba djeluje u državi članici u ime poreznog obveznika i pritom obično sklapa ugovore ili ima ključnu ulogu koja dovodi do sklapanja ugovora koji se rutinski sklapaju bez suštinske promjene na strani poreznog obveznika i ako su ti ugovori:

| (a) | na ime poreznog obveznika; |
| --- | --- |

(a)

na ime poreznog obveznika;

| (b) | namijenjeni prijenosu vlasništva ili davanju prava na korištenje tog vlasništva koje pripada poreznom obvezniku ili koje porezni obveznik ima pravo koristiti; ili |
| --- | --- |

(b)

namijenjeni prijenosu vlasništva ili davanju prava na korištenje tog vlasništva koje pripada poreznom obvezniku ili koje porezni obveznik ima pravo koristiti; ili

| (c) | namijenjeni uslugama koje pruža taj porezni obveznik, smatra se da taj porezni obveznik ima stalnu poslovnu jedinicu u toj državi u pogledu svih aktivnosti koje ta osoba poduzima za poreznog obveznika, osim ako su aktivnosti te osobe pomoćnog ili pripremnog karaktera, što onda, ako se te aktivnosti obavljaju u stalnom mjestu poslovanja, to stalno mjesto poslovanja ne čini stalnom poslovnom jedinicom u skladu s odredbama ovoga stavka. |
| --- | --- |

(c)

namijenjeni uslugama koje pruža taj porezni obveznik, smatra se da taj porezni obveznik ima stalnu poslovnu jedinicu u toj državi u pogledu svih aktivnosti koje ta osoba poduzima za poreznog obveznika, osim ako su aktivnosti te osobe pomoćnog ili pripremnog karaktera, što onda, ako se te aktivnosti obavljaju u stalnom mjestu poslovanja, to stalno mjesto poslovanja ne čini stalnom poslovnom jedinicom u skladu s odredbama ovoga stavka.

3.
     
  Države članice usklađuju svoje primjenjivo zakonodavstvo i bilateralne sporazume o dvostrukom oporezivanju s ovim člankom.

4.
     
  Komisija na temelju delegiranog akta ima ovlast definiranja pojmova „pripremni karakter” ili „pomoćni karakter”.

Amandman 52

Prijedlog direktive

Članak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.b |
| | Dobit koja se može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici |
| | 1.
     
  Dobit koja se u državi članici može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici iz članka 4.a ujedno je i očekivana dobit, pogotovo u poslovanju s drugim dijelovima poduzeća, ako se radi o odvojenim i neovisnim poduzećima koja se bave istom djelatnošću pod sličnim uvjetima, uzimajući u obzir i imovinu i rizik dotične stalne poslovne jedinice. |
| | 2.
     
  Ako država članica prilagodi dobit koja se može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici iz stavka 1. i na temelju toga je oporezuje, dobit i porez u drugim državama članicama trebao bi se shodno tome prilagoditi kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje. |
| | 3.
     
  OECD trenutačno u okviru mjere 7. Akcijskog plana OECD-a o BEPS-u provodi reviziju pravila definiranih člankom 7. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala koji se bavi dobiti koja se može pripisati stalnim poslovnim jedinicama i, kada se ta pravila ažuriraju, države članice s njima usklađuju svoje primjenjivo zakonodavstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.b

Dobit koja se može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici

1.
     
  Dobit koja se u državi članici može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici iz članka 4.a ujedno je i očekivana dobit, pogotovo u poslovanju s drugim dijelovima poduzeća, ako se radi o odvojenim i neovisnim poduzećima koja se bave istom djelatnošću pod sličnim uvjetima, uzimajući u obzir i imovinu i rizik dotične stalne poslovne jedinice.

2.
     
  Ako država članica prilagodi dobit koja se može pripisati stalnoj poslovnoj jedinici iz stavka 1. i na temelju toga je oporezuje, dobit i porez u drugim državama članicama trebao bi se shodno tome prilagoditi kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje.

3.
     
  OECD trenutačno u okviru mjere 7. Akcijskog plana OECD-a o BEPS-u provodi reviziju pravila definiranih člankom 7. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala koji se bavi dobiti koja se može pripisati stalnim poslovnim jedinicama i, kada se ta pravila ažuriraju, države članice s njima usklađuju svoje primjenjivo zakonodavstvo.

Amandman 53

Prijedlog direktive

Članak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.c |
| | Tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem |
| | 1.
     
  Države članice mogu uvesti porez po odbitku na plaćanja koja potječu od subjekta u nekoj državi članici, a upućena su subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem. |
| | 2.
     
  Plaćanja koja nisu izravno izvršena subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem, ali za koja se može razumno pretpostaviti da su izvršena subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem, npr. zbog postojanja posrednika u drugim jurisdikcijama, jednako tako podliježu primjeni stavka 1. |
| | 3.
     
  Države članice pravodobno u cilju uklanjanja pravnih prepreka toj kolektivnoj obrambenoj mjeri ažuriraju sve ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja kojima se trenutačno onemogućuje takva stopa poreza po odbitku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.c

Tajne jurisdikcije ili jurisdikcije s niskim poreznim opterećenjem

1.
     
  Države članice mogu uvesti porez po odbitku na plaćanja koja potječu od subjekta u nekoj državi članici, a upućena su subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem.

2.
     
  Plaćanja koja nisu izravno izvršena subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem, ali za koja se može razumno pretpostaviti da su izvršena subjektu u tajnoj jurisdikciji ili jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem, npr. zbog postojanja posrednika u drugim jurisdikcijama, jednako tako podliježu primjeni stavka 1.

3.
     
  Države članice pravodobno u cilju uklanjanja pravnih prepreka toj kolektivnoj obrambenoj mjeri ažuriraju sve ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja kojima se trenutačno onemogućuje takva stopa poreza po odbitku.

Amandman 54

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Porezni obveznik mora platiti iznos poreza koji je jednak tržišnoj vrijednosti prenesene imovine, u trenutku izlaska, umanjen za njezinu vrijednost u porezne svrhe u bilo kojoj od sljedećih okolnosti: | 1.   Porezni obveznik mora platiti iznos poreza koji je jednak tržišnoj vrijednosti prenesene imovine, u trenutku izlaska
  imovine
  , umanjen za njezinu vrijednost u porezne svrhe u bilo kojoj od sljedećih okolnosti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Porezni obveznik mora platiti iznos poreza koji je jednak tržišnoj vrijednosti prenesene imovine, u trenutku izlaska, umanjen za njezinu vrijednost u porezne svrhe u bilo kojoj od sljedećih okolnosti:

1.   Porezni obveznik mora platiti iznos poreza koji je jednak tržišnoj vrijednosti prenesene imovine, u trenutku izlaska
  imovine
  , umanjen za njezinu vrijednost u porezne svrhe u bilo kojoj od sljedećih okolnosti:

Amandman 55

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | porezni obveznik prenosi imovinu iz svojeg sjedišta u svoju stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

porezni obveznik prenosi imovinu iz svojeg sjedišta u svoju stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji;

| (a) | porezni obveznik prenosi imovinu iz svojeg sjedišta u svoju stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji
  u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi sjedište izgubi pravo na oporezivanje prenesene imovine na temelju prijenosa
  ; |
| --- | --- |

(a)

porezni obveznik prenosi imovinu iz svojeg sjedišta u svoju stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili u trećoj zemlji
  u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi sjedište izgubi pravo na oporezivanje prenesene imovine na temelju prijenosa
  ;

Amandman 56

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | porezni obveznik prenosi imovinu iz stalne poslovne jedinice u državi članici u svoje sjedište ili drugu stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili trećoj zemlji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

porezni obveznik prenosi imovinu iz stalne poslovne jedinice u državi članici u svoje sjedište ili drugu stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili trećoj zemlji;

| (b) | porezni obveznik prenosi imovinu iz stalne poslovne jedinice u državi članici u svoje sjedište ili drugu stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili trećoj zemlji
  u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica izgubi pravo na oporezivanje prenesene imovine na temelju prijenosa
  ; |
| --- | --- |

(b)

porezni obveznik prenosi imovinu iz stalne poslovne jedinice u državi članici u svoje sjedište ili drugu stalnu poslovnu jedinicu u drugoj državi članici ili trećoj zemlji
  u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica izgubi pravo na oporezivanje prenesene imovine na temelju prijenosa
  ;

Amandman 57

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | porezni obveznik premješta svoju stalnu poslovnu jedinicu
  iz države članice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

porezni obveznik premješta svoju stalnu poslovnu jedinicu
  iz države članice
  .

| (d) | porezni obveznik premješta svoju stalnu poslovnu jedinicu
  u drugu državu članicu ili treću zemlju u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica ima pravo oporezivati prenesena sredstva na temelju prijenosa
  . |
| --- | --- |

(d)

porezni obveznik premješta svoju stalnu poslovnu jedinicu
  u drugu državu članicu ili treću zemlju u mjeri u kojoj država članica u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica ima pravo oporezivati prenesena sredstva na temelju prijenosa
  .

Amandman 63

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Ovaj članak ne primjenjuje se na privremeni prijenos imovine ako je predviđeno da će se imovina vratiti u državu članicu prenositelja. | 7.   Ovaj članak ne primjenjuje se na privremeni prijenos imovine ako je predviđeno da će se imovina vratiti u državu članicu prenositelja
  niti na prijenos materijalne imovine prenesene u svrhu stvaranja prihoda od aktivnog poslovanja. Kako bi iskoristio svoje pravo na to izuzeće, porezni obveznik će morati dokazati svojim poreznim tijelima da je strani prihod nastao na temelju aktivnog poslovanja. ,na primjer, pomoću potvrde stranih poreznih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.   Ovaj članak ne primjenjuje se na privremeni prijenos imovine ako je predviđeno da će se imovina vratiti u državu članicu prenositelja.

7.   Ovaj članak ne primjenjuje se na privremeni prijenos imovine ako je predviđeno da će se imovina vratiti u državu članicu prenositelja
  niti na prijenos materijalne imovine prenesene u svrhu stvaranja prihoda od aktivnog poslovanja. Kako bi iskoristio svoje pravo na to izuzeće, porezni obveznik će morati dokazati svojim poreznim tijelima da je strani prihod nastao na temelju aktivnog poslovanja. ,na primjer, pomoću potvrde stranih poreznih tijela.

Amandman 64

Prijedlog direktive

Članak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.a |
| | Određivanje transferne cijene |
| | 1.
     
  U skladu sa smjernicama OECD-a objavljenima 18. kolovoza 2010. naslovljenima „Smjernice o određivanju transfernih cijena za multinacionalna poduzeća i porezne uprave”, dobit koju bi poduzeće ostvarilo, ali je nije ostvarilo zbog sljedećih uvjeta, može se pribrojiti dobiti tog poduzeća i sukladno se tomu oporezivati: |
| | (a) | poduzeće države sudjeluje izravno ili neizravno u upravljanju, nadzoru ili kapitalu poduzeća druge države; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 5.a

Određivanje transferne cijene

1.
     
  U skladu sa smjernicama OECD-a objavljenima 18. kolovoza 2010. naslovljenima „Smjernice o određivanju transfernih cijena za multinacionalna poduzeća i porezne uprave”, dobit koju bi poduzeće ostvarilo, ali je nije ostvarilo zbog sljedećih uvjeta, može se pribrojiti dobiti tog poduzeća i sukladno se tomu oporezivati:

(a)

poduzeće države sudjeluje izravno ili neizravno u upravljanju, nadzoru ili kapitalu poduzeća druge države; ili

| (b) | iste osobe sudjeluju izravno ili neizravno u upravljanju, nadzoru ili kapitalu poduzeća jedne države ugovarateljice i poduzeća druge države ugovarateljice; i |
| --- | --- |

(b)

iste osobe sudjeluju izravno ili neizravno u upravljanju, nadzoru ili kapitalu poduzeća jedne države ugovarateljice i poduzeća druge države ugovarateljice; i

| (c) | dva poduzeća, u jednom i drugom slučaju, u svojim trgovačkim ili financijskim odnosima povezana su dogovorenim ili nametnutim uvjetima koji se razlikuju od uvjeta koji bi bili dogovoreni između dva neovisna poduzeća. |
| --- | --- |

(c)

dva poduzeća, u jednom i drugom slučaju, u svojim trgovačkim ili financijskim odnosima povezana su dogovorenim ili nametnutim uvjetima koji se razlikuju od uvjeta koji bi bili dogovoreni između dva neovisna poduzeća.

2.
     
  Kada država u dobit poduzeća te države uvrsti i oporezuje dobit za koju je poduzeće druge države oporezovano u toj drugoj državi te ako tako uključena dobit predstavlja dobit koju bi poduzeće prve države ostvarilo da su uvjeti dogovoreni između dvaju poduzeća bili uvjeti koji bi bili dogovoreni između neovisnih poduzeća, druga država vrši adekvatnu prilagodbu iznosa poreza koji je izračunat na tu dobit. Kako bi se odredila razina te prilagodbe, vodi se računa o drugim odredbama ove Direktive i porezna tijela država, ako je to potrebno, međusobno se savjetuju.

Amandman 102

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice ne odobravaju poreznom obvezniku izuzeće od plaćanja poreza na dohodak u državi rezidentnosti subjekta ili državi u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica za dohodak iz inozemstva koji je porezni obveznik primio kao raspodjelu dobiti od subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od prodaje dionica subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od stalne poslovne jedinice u trećoj zemlji u kojoj subjekt ili stalna poslovna jedinica plaćaju porez na dobit po zakonskoj stopi poreza na dobit koja je niža od
  40
  posto
  zakonske porezne stope koja bi bila naplaćena u skladu s primjenjivim sustavom oporezivanja dobiti poduzeća u državi članici poreznog obveznika
  . U tim okolnostima porezni obveznik plaća porez na dohodak iz inozemstva, a od njegove porezne obveze u njegovoj državi rezidentnosti u svrhu oporezivanja odbija se porez plaćen u trećoj zemlji. Odbitak ne prekoračuje iznos poreza izračunan prije odbitka, koji se može pripisati oporezivom dohotku. | 1.   Države članice ne odobravaju poreznom obvezniku izuzeće od plaćanja poreza na dohodak u državi rezidentnosti subjekta ili državi u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica za dohodak iz inozemstva
  koji nije rezultat aktivnog poslovanja
  i koji je porezni obveznik primio kao raspodjelu dobiti od subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od prodaje dionica subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od stalne poslovne jedinice u trećoj zemlji u kojoj subjekt ili stalna poslovna jedinica plaćaju porez na dobit po zakonskoj stopi poreza na dobit koja je niža od
  15
  posto. U tim okolnostima porezni obveznik plaća porez na dohodak iz inozemstva, a od njegove porezne obveze u njegovoj državi rezidentnosti u svrhu oporezivanja odbija se porez plaćen u trećoj zemlji. Odbitak ne prekoračuje iznos poreza izračunan prije odbitka, koji se može pripisati oporezivom dohotku.
  Kako bi iskoristio prednosti izuzeća, porezni obveznik morat će dokazati svojim poreznim tijelima da je strani prihod rezultat aktivnog poslovanja te da ima broj osoblja, količinu opreme, imovinu i prostorije razmjerne prihodu koji mu se pripisuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice ne odobravaju poreznom obvezniku izuzeće od plaćanja poreza na dohodak u državi rezidentnosti subjekta ili državi u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica za dohodak iz inozemstva koji je porezni obveznik primio kao raspodjelu dobiti od subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od prodaje dionica subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od stalne poslovne jedinice u trećoj zemlji u kojoj subjekt ili stalna poslovna jedinica plaćaju porez na dobit po zakonskoj stopi poreza na dobit koja je niža od
  40
  posto
  zakonske porezne stope koja bi bila naplaćena u skladu s primjenjivim sustavom oporezivanja dobiti poduzeća u državi članici poreznog obveznika
  . U tim okolnostima porezni obveznik plaća porez na dohodak iz inozemstva, a od njegove porezne obveze u njegovoj državi rezidentnosti u svrhu oporezivanja odbija se porez plaćen u trećoj zemlji. Odbitak ne prekoračuje iznos poreza izračunan prije odbitka, koji se može pripisati oporezivom dohotku.

1.   Države članice ne odobravaju poreznom obvezniku izuzeće od plaćanja poreza na dohodak u državi rezidentnosti subjekta ili državi u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica za dohodak iz inozemstva
  koji nije rezultat aktivnog poslovanja
  i koji je porezni obveznik primio kao raspodjelu dobiti od subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od prodaje dionica subjekta u trećoj zemlji ili kao prihod od stalne poslovne jedinice u trećoj zemlji u kojoj subjekt ili stalna poslovna jedinica plaćaju porez na dobit po zakonskoj stopi poreza na dobit koja je niža od
  15
  posto. U tim okolnostima porezni obveznik plaća porez na dohodak iz inozemstva, a od njegove porezne obveze u njegovoj državi rezidentnosti u svrhu oporezivanja odbija se porez plaćen u trećoj zemlji. Odbitak ne prekoračuje iznos poreza izračunan prije odbitka, koji se može pripisati oporezivom dohotku.
  Kako bi iskoristio prednosti izuzeća, porezni obveznik morat će dokazati svojim poreznim tijelima da je strani prihod rezultat aktivnog poslovanja te da ima broj osoblja, količinu opreme, imovinu i prostorije razmjerne prihodu koji mu se pripisuje.

Amandman 68

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Neautentični aranžmani ili serija aranžmana čija je glavna svrha ostvariti poreznu prednost kojom se poništava cilj ili svrha odredbi o oporezivanju koje se inače primjenjuju zanemaruju se u svrhe izračunavanja porezne obveze poduzeća. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova. | 1.   Neautentični aranžmani ili serija aranžmana,
  koji su uspostavljeni
  i čija je glavna svrha
  ili jedna od glavnih svrha
  ostvariti poreznu prednost kojom se poništava cilj ili svrha odredbi o oporezivanju koje se inače primjenjuju,
  koji nisu autentični uzimajući u obzir sve relevantne činjenice i okolnosti,
  zanemaruju se u svrhe izračunavanja porezne obveze poduzeća. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Neautentični aranžmani ili serija aranžmana čija je glavna svrha ostvariti poreznu prednost kojom se poništava cilj ili svrha odredbi o oporezivanju koje se inače primjenjuju zanemaruju se u svrhe izračunavanja porezne obveze poduzeća. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova.

1.   Neautentični aranžmani ili serija aranžmana,
  koji su uspostavljeni
  i čija je glavna svrha
  ili jedna od glavnih svrha
  ostvariti poreznu prednost kojom se poništava cilj ili svrha odredbi o oporezivanju koje se inače primjenjuju,
  koji nisu autentični uzimajući u obzir sve relevantne činjenice i okolnosti,
  zanemaruju se u svrhe izračunavanja porezne obveze poduzeća. Aranžman se može sastojati od više koraka ili dijelova.

Amandman 103

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se aranžman ili niz aranžmana zanemaruju u skladu sa stavkom 1., porezna obveza izračunava se upućivanjem na gospodarsku bit u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. | 3.   Ako se aranžman ili niz aranžmana zanemaruju u skladu sa stavkom 1., porezna obveza izračunava se upućivanjem na gospodarsku bit
  kako je definirana u članku 2.
  u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Ako se aranžman ili niz aranžmana zanemaruju u skladu sa stavkom 1., porezna obveza izračunava se upućivanjem na gospodarsku bit u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

3.   Ako se aranžman ili niz aranžmana zanemaruju u skladu sa stavkom 1., porezna obveza izračunava se upućivanjem na gospodarsku bit
  kako je definirana u članku 2.
  u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Amandman 70

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Države članice dodjeljuju dovoljan broj zaposlenika, količinu stručnih znanja i proračunskih sredstava svojim nacionalnim poreznim tijelima i revizorima te resursa za obuku zaposlenika poreznih uprava s naglaskom na prekograničnu suradnju u području poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza te na automatske razmjene informacija kako bi se osigurala puna provedba ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.a
     
  Države članice dodjeljuju dovoljan broj zaposlenika, količinu stručnih znanja i proračunskih sredstava svojim nacionalnim poreznim tijelima i revizorima te resursa za obuku zaposlenika poreznih uprava s naglaskom na prekograničnu suradnju u području poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza te na automatske razmjene informacija kako bi se osigurala puna provedba ove Direktive.

Amandman 98

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Komisija bi trebala osnovati Jedinicu za kontrolu i nadzor BEPS-a kao jak alat protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti koja bi blisko surađivala s državama članicama i davala procjene i savjete u pogledu provedbe ove Direktive te drugih nadolazećih zakonskih akata na temu problema smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti. Ta Jedinica za kontrolu i nadzor BEPS-a podnosit će povratna izvješća Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.b
     
  Komisija bi trebala osnovati Jedinicu za kontrolu i nadzor BEPS-a kao jak alat protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti koja bi blisko surađivala s državama članicama i davala procjene i savjete u pogledu provedbe ove Direktive te drugih nadolazećih zakonskih akata na temu problema smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti. Ta Jedinica za kontrolu i nadzor BEPS-a podnosit će povratna izvješća Europskom parlamentu.

Amandman 104

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u skladu s općim sustavom u državi subjekta na dobit se primjenjuje efektivna stopa poreza na dobit koja je niža od
  40
  posto
  efektivne porezne stope koja bi se primjenjivala u skladu s primjenjivim sustavom poreza na dobit u državi članici poreznog obveznika
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

u skladu s općim sustavom u državi subjekta na dobit se primjenjuje efektivna stopa poreza na dobit koja je niža od
  40
  posto
  efektivne porezne stope koja bi se primjenjivala u skladu s primjenjivim sustavom poreza na dobit u državi članici poreznog obveznika
  ,

| (b) | u skladu s općim sustavom u državi subjekta na dobit se primjenjuje efektivna stopa poreza na dobit koja je niža od
  15
  posto;
  ta stopa se revidira svake godine u skladu s gospodarskim razvojima svjetske trgovine
  ; |
| --- | --- |

(b)

u skladu s općim sustavom u državi subjekta na dobit se primjenjuje efektivna stopa poreza na dobit koja je niža od
  15
  posto;
  ta stopa se revidira svake godine u skladu s gospodarskim razvojima svjetske trgovine
  ;

Amandman 73

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | više od
  50
  posto prihoda subjekta pripada u jednu od sljedećih kategorija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

više od
  50
  posto prihoda subjekta pripada u jednu od sljedećih kategorija:

| (c) | više od
  25
  posto prihoda subjekta pripada u jednu od sljedećih kategorija: |
| --- | --- |

(c)

više od
  25
  posto prihoda subjekta pripada u jednu od sljedećih kategorija:

Amandman 74

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka c – podtočka vii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (viia) | prihod od dobara prodanih prilikom trgovanja s poreznim obveznikom ili njegovim povezanim poduzećima, uz iznimku standardiziranih dobara kojima se redovito trguje među neovisnim stranama i za koja su cijene javno poznate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(viia)

prihod od dobara prodanih prilikom trgovanja s poreznim obveznikom ili njegovim povezanim poduzećima, uz iznimku standardiziranih dobara kojima se redovito trguje među neovisnim stranama i za koja su cijene javno poznate.

Amandman 105

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  ne
  primjenjuju stavak 1. ako je subjekt porezni rezident države članice ili treće zemlje koja je stranka Sporazuma o EGP-u ili u pogledu stalne poslovne jedinice subjekta iz treće zemlje koja se nalazi u državi članici, osim ako
  je poslovni nastan subjekta potpuno fiktivan ili ako subjekt sklapa, tijekom svoje djelatnosti, neautentične aranžmane čija je glavna svrha stjecanje porezne prednosti
  . | 2.   Države članice primjenjuju stavak 1. ako je subjekt porezni rezident države članice ili treće zemlje koja je stranka Sporazuma o EGP-u ili u pogledu stalne poslovne jedinice subjekta iz treće zemlje koja se nalazi u državi članici, osim ako
  porezni obvezni može dokazati da je kontrolirano strano društvo osnovano iz valjanih trgovačkih razloga i izvodi gospodarsku djelatnost s brojem osoblja, količinom opreme, imovinom i prostorijama razmjernima prihodu koji mu se pripisuje
  .
  U specifičnom primjeru osiguravajućih poduzeća činjenica da matično poduzeće reosigurava svoje rizike putem vlastitih podružnica smatra se neautentičnom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice
  ne
  primjenjuju stavak 1. ako je subjekt porezni rezident države članice ili treće zemlje koja je stranka Sporazuma o EGP-u ili u pogledu stalne poslovne jedinice subjekta iz treće zemlje koja se nalazi u državi članici, osim ako
  je poslovni nastan subjekta potpuno fiktivan ili ako subjekt sklapa, tijekom svoje djelatnosti, neautentične aranžmane čija je glavna svrha stjecanje porezne prednosti
  .

2.   Države članice primjenjuju stavak 1. ako je subjekt porezni rezident države članice ili treće zemlje koja je stranka Sporazuma o EGP-u ili u pogledu stalne poslovne jedinice subjekta iz treće zemlje koja se nalazi u državi članici, osim ako
  porezni obvezni može dokazati da je kontrolirano strano društvo osnovano iz valjanih trgovačkih razloga i izvodi gospodarsku djelatnost s brojem osoblja, količinom opreme, imovinom i prostorijama razmjernima prihodu koji mu se pripisuje
  .
  U specifičnom primjeru osiguravajućih poduzeća činjenica da matično poduzeće reosigurava svoje rizike putem vlastitih podružnica smatra se neautentičnom.

Amandman 77

Prijedlog direktive

Članak 10. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Hibridna neusklađenost | Hibridna neusklađenost
  država članica |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Hibridna neusklađenost

Hibridna neusklađenost
  država članica

Amandman 80

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice ažuriraju sve ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s trećim zemljama ili kolektivno pregovorima postižu ekvivalentne ugovore kako bi odredbe ovog članka bile primjenjive u prekograničnim odnosima država članica s trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice ažuriraju sve ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s trećim zemljama ili kolektivno pregovorima postižu ekvivalentne ugovore kako bi odredbe ovog članka bile primjenjive u prekograničnim odnosima država članica s trećim zemljama.

Amandman 81

Prijedlog direktive

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a |
| | Hibridne neusklađenosti koje uključuju treće zemlje |
| | Ako hibridna neusklađenost između države članice i treće zemlje dovede do dvostrukog odbitka, država članica ne prihvaća odbitak takvog plaćanja, osim ako to već nije učinila treća zemlja. |
| | Ako hibridna neusklađenost između države članice i treće zemlje dovede do odbitka bez uključivanja, država članica ne prihvaća odbitak ili neuključivanje takvog plaćanja, ovisno o slučaju, osim ako treća zemlja nije već poduzeća odgovarajuće korake. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.a

Hibridne neusklađenosti koje uključuju treće zemlje

Ako hibridna neusklađenost između države članice i treće zemlje dovede do dvostrukog odbitka, država članica ne prihvaća odbitak takvog plaćanja, osim ako to već nije učinila treća zemlja.

Ako hibridna neusklađenost između države članice i treće zemlje dovede do odbitka bez uključivanja, država članica ne prihvaća odbitak ili neuključivanje takvog plaćanja, ovisno o slučaju, osim ako treća zemlja nije već poduzeća odgovarajuće korake.

Amandman 82

Prijedlog direktive

Članak 10.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.b |
| | Efektivna porezna stopa |
| | Komisija razvija zajedničku metodu izračuna efektivne porezne stope u svakoj državni članici kako bi se omogućilo sastavljanje usporednih tablica efektivnih poreznih stopa u svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.b

Efektivna porezna stopa

Komisija razvija zajedničku metodu izračuna efektivne porezne stope u svakoj državni članici kako bi se omogućilo sastavljanje usporednih tablica efektivnih poreznih stopa u svim državama članicama.

Amandman 83

Prijedlog direktive

Članak 10.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.c |
| | Mjere protiv zlouporabe poreznih ugovora |
| | 1.
     
  Preporučuje se da države članice izmijene svoje bilateralne porezne ugovore kako bi se njima obuhvatile sljedeće odredbe: |
| | (a) | klauzula kojom se obje ugovorne strane obvezuju na oporezivanje u mjestu odvijanja gospodarske djelatnosti i stvaranja vrijednosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.c

Mjere protiv zlouporabe poreznih ugovora

1.
     
  Preporučuje se da države članice izmijene svoje bilateralne porezne ugovore kako bi se njima obuhvatile sljedeće odredbe:

(a)

klauzula kojom se obje ugovorne strane obvezuju na oporezivanje u mjestu odvijanja gospodarske djelatnosti i stvaranja vrijednosti;

| (b) | dopuna kojom bi se objasnilo da je cilj bilateralnih ugovora, osim izbjegavanja dvostrukog oporezivanja, borba protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

(b)

dopuna kojom bi se objasnilo da je cilj bilateralnih ugovora, osim izbjegavanja dvostrukog oporezivanja, borba protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza;

| (c) | klauzula koja se odnosi na opće pravilo o sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza temeljeno na testu glavne svrhe kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2016/136 od 28. siječnja 2016. o provedbi mjera protiv zlouporabe poreznih ugovora

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

(c)

klauzula koja se odnosi na opće pravilo o sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza temeljeno na testu glavne svrhe kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2016/136 od 28. siječnja 2016. o provedbi mjera protiv zlouporabe poreznih ugovora

   (1a)

  ;

| (d) | definicija stalne poslovne jedinice u skladu s onom iz članka 5. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala; |
| --- | --- |

(d)

definicija stalne poslovne jedinice u skladu s onom iz članka 5. predloška porezne konvencije OECD-a u pogledu dohotka i kapitala;

2.
     
  Komisija podnosi prijedlog „europskog pristupa poreznim ugovorima” prije 31. prosinca 2017. kako bi se stvorio europski model poreznog ugovora koji bi konačno mogao zamijeniti tisuće bilateralnih ugovora koje je zaključila svaka od država članica;

3.
     
  Države članice osuđuju jurisdikcije u kojima se ne poštuju minimalni standardi načela dobrog upravljanja u poreznim pitanjima dogovoreni u Uniji ili se suzdržavaju od potpisivanja bilateralnih ugovora s njima.

Amandman 84

Prijedlog direktive

Članak 10.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.d |
| | Dobro upravljanje u poreznim pitanjima |
| | Komisija u međunarodne trgovinske sporazume i sporazume o gospodarskom partnerstvu kojih je Europska unija potpisnica uključuje odredbe o promicanju dobrog upravljanja u poreznim pitanjima i borbi protiv štetnih porezni praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.d

Dobro upravljanje u poreznim pitanjima

Komisija u međunarodne trgovinske sporazume i sporazume o gospodarskom partnerstvu kojih je Europska unija potpisnica uključuje odredbe o promicanju dobrog upravljanja u poreznim pitanjima i borbi protiv štetnih porezni praksi.

Amandman 85

Prijedlog direktive

Članak 10.e (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.e |
| | Sankcije |
| | Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o tim pravilima i tim mjerama te je obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 10.e

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o tim pravilima i tim mjerama te je obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Amandman 86

Prijedlog direktive

Članak 11. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Preispitivanje | Preispitivanje
  i praćenje |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Preispitivanje

Preispitivanje
  i praćenje

Amandman 87

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvješćuje Vijeće. | 1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvješćuje
  Europski parlament i
  Vijeće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvješćuje Vijeće.

1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive tri godine nakon njezina stupanja na snagu i o tome izvješćuje
  Europski parlament i
  Vijeće.

Amandman 88

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice priopćuju Komisiji sve informacije potrebne za ocjenjivanje provedbe ove Direktive. | 2.   Države članice priopćuju
  Europskom parlamentu i
  Komisiji sve informacije potrebne za ocjenjivanje provedbe ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Države članice priopćuju Komisiji sve informacije potrebne za ocjenjivanje provedbe ove Direktive.

2.   Države članice priopćuju
  Europskom parlamentu i
  Komisiji sve informacije potrebne za ocjenjivanje provedbe ove Direktive.

Amandman 89

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija će uspostaviti poseban mehanizam praćenja kako bi se osiguralo potpuno i pravilno prenošenje ove Direktive u nacionalna zakonodavstva te ispravno tumačenje svih danih definicija i mjerama koje moraju provesti države članice kako bi se koordinirao europski pristup borbi protiv smanjenja porezna osnovice i preusmjeravanja dobiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  Komisija će uspostaviti poseban mehanizam praćenja kako bi se osiguralo potpuno i pravilno prenošenje ove Direktive u nacionalna zakonodavstva te ispravno tumačenje svih danih definicija i mjerama koje moraju provesti države članice kako bi se koordinirao europski pristup borbi protiv smanjenja porezna osnovice i preusmjeravanja dobiti.

Amandman 90

Prijedlog direktive

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a |
| | Europski porezni identifikacijski broj |
| | Komisija će predstaviti zakonodavni prijedlog usklađenog i zajedničkog europskog poreznog identifikacijskog broja do 31. prosinca 2016. kako bi se automatsku razmjenu poreznih informacija unutar Unije učinilo učinkovitijom i pouzdanijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 11.a

Europski porezni identifikacijski broj

Komisija će predstaviti zakonodavni prijedlog usklađenog i zajedničkog europskog poreznog identifikacijskog broja do 31. prosinca 2016. kako bi se automatsku razmjenu poreznih informacija unutar Unije učinilo učinkovitijom i pouzdanijom.

Amandman 91

Prijedlog direktive

Članak 11.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.b |
| | Obvezna automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja |
| | Kako bi se zajamčila potpuna transparentnost i ispravna primjena odredbi ove Direktive, obvezna je automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja kako je predviđeno Direktivom 2011/16/EU Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 11.b

Obvezna automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja

Kako bi se zajamčila potpuna transparentnost i ispravna primjena odredbi ove Direktive, obvezna je automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja kako je predviđeno Direktivom 2011/16/EU Vijeća

   (1a)

  .

---

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o pravednom i učinkovitom sustavu oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: 5 pet ključnih područja djelovanja, COM(2015)0302 završna verzija od 17. lipnja 2015.

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o pravednom i učinkovitom sustavu oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: 5 pet ključnih područja djelovanja, COM(2015)0302 završna verzija od 17. lipnja 2015.

(4)  Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) – Izvješće upućeno Vijeću, 16553/14, FISC 225, 11.12.2014.

(5)  Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) – Izvješće upućeno Vijeću, 9620/15, FISC 60, 11.6.2015.

(4)  Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) – Izvješće upućeno Vijeću, 16553/14, FISC 225, 11.12.2014.

(5)  Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) – Izvješće upućeno Vijeću, 9620/15, FISC 60, 11.6.2015.

(1a)  
  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(1a)  

  SL L 25, 2.2.2016., str. 67.

(1a)  
  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

---

Četvrtak, 9. lipnja 2016.

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/214 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/214

---

P8_TA(2016)0273

Neulaganje prigovora na delegirani akt: regulatorni tehnički standardi za odgovarajuće mjere, sustave i postupke za sudionike na tržištu koji vrše objavljivanje i provode istraživanja tržišta

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 17. svibnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za odgovarajuće mjere, sustave i postupke za sudionike na tržištu koji vrše objavljivanje i provode istraživanja tržišta (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

(2018/C 086/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)02859), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2016)02859),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 18. svibnja 2016. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 18. svibnja 2016. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 31. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 31. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1) (u daljnjem tekstu „Uredba o zlouporabi tržišta”), a posebno njezin članak 11. stavak 9. treći podstavak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (1) (u daljnjem tekstu „Uredba o zlouporabi tržišta”), a posebno njezin članak 11. stavak 9. treći podstavak,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 8. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 8. lipnja 2016.,

| A. | budući da je u članku 39. stavku 2. Uredbe o zlouporabi tržišta određeno da se više njezinih odredbi, uključujući članak 11. stavke 1. do 8., primjenjuje od 3. srpnja 2016., pa je u skladu s time u članku 7. stavku 1. delegirane uredbe također određeno da se ona primjenjuje od istog datuma; |
| --- | --- |

A.

budući da je u članku 39. stavku 2. Uredbe o zlouporabi tržišta određeno da se više njezinih odredbi, uključujući članak 11. stavke 1. do 8., primjenjuje od 3. srpnja 2016., pa je u skladu s time u članku 7. stavku 1. delegirane uredbe također određeno da se ona primjenjuje od istog datuma;

| B. | budući da se člankom 11. stavkom 9. Uredbe o zlouporabi tržišta ESMA-u ovlašćuje da izradi nacrte regulatornih tehničkih standarda radi utvrđivanja odgovarajućih mjera, postupaka i zahtjeva za vođenje evidencije za osobe kako bi ispunjavale zahtjeve utvrđene u stavcima 4., 5., 6. i 8. tog članka; budući da se člankom 11. stavkom 9. Uredbe o zlouporabi tržišta Komisiju ovlašćuje da donosi te regulatorne tehničke standarde u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Uredba o ESMA-i”); |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 11. stavkom 9. Uredbe o zlouporabi tržišta ESMA-u ovlašćuje da izradi nacrte regulatornih tehničkih standarda radi utvrđivanja odgovarajućih mjera, postupaka i zahtjeva za vođenje evidencije za osobe kako bi ispunjavale zahtjeve utvrđene u stavcima 4., 5., 6. i 8. tog članka; budući da se člankom 11. stavkom 9. Uredbe o zlouporabi tržišta Komisiju ovlašćuje da donosi te regulatorne tehničke standarde u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („Uredba o ESMA-i”);

| C. | budući da je Komisija 17. svibnja 2016. donijela delegiranu uredbu kako bi postupila u skladu sa svojim ovlaštenjem; budući da delegirana uredba sadrži važne pojedinosti postupaka koje sudionici na tržištu trebaju primjenjivati dok provode istraživanja tržišta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 17. svibnja 2016. donijela delegiranu uredbu kako bi postupila u skladu sa svojim ovlaštenjem; budući da delegirana uredba sadrži važne pojedinosti postupaka koje sudionici na tržištu trebaju primjenjivati dok provode istraživanja tržišta;

| D. | budući da delegirana uredba može stupiti na snagu tek po isteku razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako Parlament i Vijeće nisu na nju uložili nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore; |
| --- | --- |

D.

budući da delegirana uredba može stupiti na snagu tek po isteku razdoblja nadzora Parlamenta i Vijeća samo ako Parlament i Vijeće nisu na nju uložili nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore;

| E. | budući da razdoblje nadzora predviđeno člankom 13. stavkom 1. Uredbe o ESMA-i traje tri mjeseca od datuma obavijesti o regulatornom tehničkom standardu, osim ako je regulatorni tehnički standard koji je Komisija donijela jednak nacrtu regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA, u kojem slučaju razdoblje nadzora traje jedan mjesec; |
| --- | --- |

E.

budući da razdoblje nadzora predviđeno člankom 13. stavkom 1. Uredbe o ESMA-i traje tri mjeseca od datuma obavijesti o regulatornom tehničkom standardu, osim ako je regulatorni tehnički standard koji je Komisija donijela jednak nacrtu regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA, u kojem slučaju razdoblje nadzora traje jedan mjesec;

| F. | budući da su u nacrt regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA unesene neke izmjene, kao što je dodavanje dviju novih uvodnih izjava i određeni broj izmjena članka 3. i članka 6. stavka 3. te odredbe o stupanju na snagu i primjeni; budući da se, u svjetlu tih izmjena, delegirana uredba ne može, u smislu drugog postavka članka 13. stavka 1. Uredbe o ESMA-i, smatrati jednakom nacrtu regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA; budući da se zato primjenjuje razdoblje za iznošenje prigovora od tri mjeseca, kao što je predviđeno u prvom podstavku članka 13. stavka 1. Uredbe o ESMA-i, što znači da to razdoblje istječe 17. kolovoza 2016.; |
| --- | --- |

F.

budući da su u nacrt regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA unesene neke izmjene, kao što je dodavanje dviju novih uvodnih izjava i određeni broj izmjena članka 3. i članka 6. stavka 3. te odredbe o stupanju na snagu i primjeni; budući da se, u svjetlu tih izmjena, delegirana uredba ne može, u smislu drugog postavka članka 13. stavka 1. Uredbe o ESMA-i, smatrati jednakom nacrtu regulatornog tehničkog standarda koji je donijela ESMA; budući da se zato primjenjuje razdoblje za iznošenje prigovora od tri mjeseca, kao što je predviđeno u prvom podstavku članka 13. stavka 1. Uredbe o ESMA-i, što znači da to razdoblje istječe 17. kolovoza 2016.;

| G. | budući da nesmetana i pravovremena provedba propisa o zlouporabi tržišta do 3. srpnja 2016. zahtijeva da sudionici na tržištu i nadležna tijela što ranije poduzmu nužne mjere i uvedu odgovarajuće sustave, a u svakom slučaju prije 3. srpnja 2016., te budući da to treba učiniti u skladu s delegiranom uredbom; |
| --- | --- |

G.

budući da nesmetana i pravovremena provedba propisa o zlouporabi tržišta do 3. srpnja 2016. zahtijeva da sudionici na tržištu i nadležna tijela što ranije poduzmu nužne mjere i uvedu odgovarajuće sustave, a u svakom slučaju prije 3. srpnja 2016., te budući da to treba učiniti u skladu s delegiranom uredbom;

| H. | budući da delegirana uredba treba stoga stupiti na snagu najkasnije 3. srpnja 2016. odnosno prije isteka razdoblja nadzora na dan 17. kolovoza 2016.; |
| --- | --- |

H.

budući da delegirana uredba treba stoga stupiti na snagu najkasnije 3. srpnja 2016. odnosno prije isteka razdoblja nadzora na dan 17. kolovoza 2016.;

| I. | budući da se odredbe delegirane uredbe u suštini podudaraju s ciljevima koje je Parlament izrazio u Uredbi o zlouporabi tržišta i tijekom naknadnog neslužbenog dijaloga u okviru priprema za donošenje delegirane uredbe, a posebno s namjerom Parlamenta da nadležna tijela dobivaju cjelovite evidencije sa svim informacijama otkrivenima tijekom istraživanja tržišta; |
| --- | --- |

I.

budući da se odredbe delegirane uredbe u suštini podudaraju s ciljevima koje je Parlament izrazio u Uredbi o zlouporabi tržišta i tijekom naknadnog neslužbenog dijaloga u okviru priprema za donošenje delegirane uredbe, a posebno s namjerom Parlamenta da nadležna tijela dobivaju cjelovite evidencije sa svim informacijama otkrivenima tijekom istraživanja tržišta;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 173, 12.6.2014., str. 1.

(2)  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/216 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/216

---

P8_TA(2016)0277

Promicanje slobodnog kretanja pojednostavnjenjem prihvaćanja određenih javnih dokumenata ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju radi donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju slobodnog kretanja građana pojednostavnjenjem zahtjevâ za predočavanje određenih javnih isprava u Europskoj uniji i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 086/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14956/2/2015 – C8-0129/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (14956/2/2015 – C8-0129/2016),

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje rumunjskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje rumunjskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0228), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (2) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0228),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članke 76. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 76. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0156/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za pravna pitanja (A8-0156/2016),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju;

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije;

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 327, 12.11.2013., str. 52.

(2)  Usvojeni tekstovi od 4.2.2014., P7_TA(2014)0054.

---

| 6.3.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 86/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 86/217

---

P8_TA(2016)0278

Prijenos Općem sudu nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o predmetima u području javne službe EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 9. lipnja 2016. o nacrtu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud Europske unije nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Unije i njezinih službenika (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 086/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Suda podnesen Europskom parlamentu i Vijeću (N8-0110/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Suda podnesen Europskom parlamentu i Vijeću (N8-0110/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 19. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji, članak 256. stavak 1., članak 257. prvi i drugi stavak te članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojih je nacrt akta podnesen Parlamentu (C8-0367/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o Europskoj uniji, članak 256. stavak 1., članak 257. prvi i drugi stavak te članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, na temelju kojih je nacrt akta podnesen Parlamentu (C8-0367/2015),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavke 3. i 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te članak 256. stavak 1., članak 257. prvi i drugi stavak i članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavke 3. i 15. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te članak 256. stavak 1., članak 257. prvi i drugi stavak i članak 281. drugi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, i članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2015/2422 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o izmjeni Protokola br. 3. o Statutu Suda Europske unije (1), a posebno njezinu uvodnu izjavu 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2015/2422 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. o izmjeni Protokola br. 3. o Statutu Suda Europske unije (1), a posebno njezinu uvodnu izjavu 9.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2016)0081) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2016)0081) (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 18. svibnja 2016. obvezao prihvatiti stajalište Parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0167/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0167/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

| 2. | podsjeća na važnost ravnomjerne zastupljenosti spolova u redovima sudaca Suda Europske unije; |
| --- | --- |

2.

podsjeća na važnost ravnomjerne zastupljenosti spolova u redovima sudaca Suda Europske unije;

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL L 341, 24.12.2015., str. 14.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0906

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 9. lipnja 2016. radi donošenja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu na Opći sud nadležnosti za odlučivanje u prvom stupnju o sporovima između Europske unije i njezinih službenika

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2016/1192.)

---