# Eiropas Savienības C 113/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 113 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 27. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 113

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 27. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 113/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2018/C 113/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  )

Hochtief/Abertis

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2018/C 113/02 | Euro maiņas kurss | 2 |
| 2018/C 113/03 | Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem īstenošanu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 113/04 | Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  ) | 41 |
| 2018/C 113/05 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 21. septembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport – Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija | 65 |
| 2018/C 113/06 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport | 67 |
| 2018/C 113/07 | Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2016. gada 4. oktobris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6325)
   (
  1
  ) | 68 |
| 2018/C 113/08 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2018. gada 8. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors – Ziņotāja dalībvalsts: Slovākija | 75 |
| 2018/C 113/09 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306) | 77 |
| 2018/C 113/10 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2018. gada 18. janvāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors) | 79 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2018/C 113/02

Euro maiņas kurss

2

2018/C 113/03

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem īstenošanu (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

1

3

2018/C 113/04

Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

1

41

2018/C 113/05

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 21. septembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport – Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija

Wabtec

Faiveley Transport

65

2018/C 113/06

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

Wabtec

Faiveley Transport

67

2018/C 113/07

Kopsavilkums Komisijas lēmumam (2016. gada 4. oktobris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6325)
   (
  1
  )

Wabtec / Faiveley Transport

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6325)

1

68

2018/C 113/08

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2018. gada 8. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors – Ziņotāja dalībvalsts: Slovākija

Qualcomm

NXP Semiconductors

75

2018/C 113/09

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306)

Qualcomm

NXP Semiconductors

77

2018/C 113/10

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2018. gada 18. janvāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

Qualcomm

NXP Semiconductors

79

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8694 – Hochtief/Abertis)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 113/01)

Komisija 2018. gada 6. februārī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8694. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32018M8694. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/2

---

Euro maiņas kurss (1)

2018. gada 26. marts

(2018/C 113/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2411 |
| JPY | Japānas jena | 130,47 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4482 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87248 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,1868 |
| CHF | Šveices franks | 1,1739 |
| ISK | Islandes krona | 121,90 |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,5613 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,446 |
| HUF | Ungārijas forints | 312,73 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2300 |
| RON | Rumānijas leja | 4,6593 |
| TRY | Turcijas lira | 4,9464 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6048 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5997 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,7384 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7029 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6274 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 336,99 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,4937 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,7924 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4420 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 045,27 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8425 |
| PHP | Filipīnu peso | 64,820 |
| RUB | Krievijas rublis | 70,6897 |
| THB | Taizemes bāts | 38,660 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,0932 |
| MXN | Meksikas peso | 22,8777 |
| INR | Indijas rūpija | 80,5105 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2411

JPY

Japānas jena

130,47

DKK

Dānijas krona

7,4482

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87248

SEK

Zviedrijas krona

10,1868

CHF

Šveices franks

1,1739

ISK

Islandes krona

121,90

NOK

Norvēģijas krona

9,5613

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,446

HUF

Ungārijas forints

312,73

PLN

Polijas zlots

4,2300

RON

Rumānijas leja

4,6593

TRY

Turcijas lira

4,9464

AUD

Austrālijas dolārs

1,6048

CAD

Kanādas dolārs

1,5997

HKD

Hongkongas dolārs

9,7384

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7029

SGD

Singapūras dolārs

1,6274

KRW

Dienvidkorejas vona

1 336,99

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,4937

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,7924

HRK

Horvātijas kuna

7,4420

IDR

Indonēzijas rūpija

17 045,27

MYR

Malaizijas ringits

4,8425

PHP

Filipīnu peso

64,820

RUB

Krievijas rublis

70,6897

THB

Taizemes bāts

38,660

BRL

Brazīlijas reāls

4,0932

MXN

Meksikas peso

22,8777

INR

Indijas rūpija

80,5105

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/3

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Padomes Direktīvas 89/686/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem īstenošanu

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 113/03)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta. Regulas (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK (1) 47. panta pārejas noteikumu dalībvalstis neliedz darīt pieejamus tirgū ražojumus, uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 89/686/EEK (2), kuri atbilst minētās direktīvas prasībām un kuri laisti tirgū pirms 2019. gada 21. aprīļa.. Tādējādi uz saskaņotajiem standartiem, uz kuriem atsauces ir publicētas atbilstoši Direktīvai 89/686/EEK, kā norādīts šā Komisijas paziņojuma 2. ailē, turpina attiecināt prezumpciju par atbilstību tikai minētajai direktīvai un tikai līdz 2019. gada 20. aprīlim.. Šāda Direktīvā 89/686/EEK paredzētā atbilstības prezumpcija vairs nav spēkā no 2019. gada 21. aprīļa..

| ESO (3) | Standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmā publikācija OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Terminu definīcijas un piktogrammas | 4.6.1999. | EN 132:1990
  2.1. piezīme | 30.6.1999. |
| CEN | EN 133:2001
  Elpošanas ceļu aizsargierīces – Klasifikācija | 10.8.2002. | EN 133:1990
  2.1. piezīme | 10.8.2002. |
| CEN | EN 134:1998
  Elpošanas ceļu aizsargierīces – Atsevišķu sastāvdaļu nosaukumi | 13.6.1998. | EN 134:1990
  2.1. piezīme | 31.7.1998. |
| CEN | EN 135:1998
  Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Pēc nozīmes vienādu jēdzienu saraksts | 4.6.1999. | EN 135:1990
  2.1. piezīme | 30.6.1999. |
| CEN | EN 136:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pilnās sejas maskas – Prasības, testēšana, marķēšana | 13.6.1998. | EN 136:1989
  EN 136-10:1992
  2.1. piezīme | 31.7.1998. |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku – Prasības, testēšana, marķēšana | 23.11.2007. | EN 137:1993
  2.1. piezīme | 23.11.2007. |
| CEN | EN 138:1994
  Elpošanas ceļu aizsargierīces – Svaigā gaisa uzsūcējšļūtenes ierīce ar pilnu sejas masku, pusmasku vai iemutni – Prasības, pārbaudes, marķēšana | 16.12.1994. | | |
| CEN | EN 140:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pusmaskas un ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana | 6.11.1998. | EN 140:1989
  2.1. piezīme | 31.3.1999. |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Iemutņu komplekti – Prasības, testēšana, marķēšana | 10.4.2003. | EN 142:1989
  2.1. piezīme | 10.4.2003. |
| CEN | EN 143:2000
  Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Sīku piesārņojuma daļiņu filtri – Prasības, testēšana, marķēšana | 24.1.2001. | EN 143:1990
  2.1. piezīme | 24.1.2001. |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006. | 3. piezīme | 21.12.2006. |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes | 24.1.2001. | EN 144-1:1991
  2.1. piezīme | 24.1.2001. |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004. | 3. piezīme | 21.2.2004. |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005. | 3. piezīme | 31.12.2005. |
| CEN | EN 144-2:1998
  Elpošanas aizsargierīces. Gāzes balonu vārsti. 2. daļa: Izplūdes savienojumi | 4.6.1999. | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Elpošanas ceļu aizsargierīces – Gāzes balona ventiļi – 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētiem slāpekļa–skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim | 21.2.2004. | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa–slāpekļa tips – Prasības, testēšana, marķēšana | 19.2.1998. | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  2.1. piezīme | 28.2.1998. |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001. | 3. piezīme | 24.1.2001. |
| CEN | EN 148-1:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 1. daļa: Standarta vītņu savienojums | 4.6.1999. | EN 148-1:1987
  2.1. piezīme | 31.8.1999. |
| CEN | EN 148-2:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums | 4.6.1999. | EN 148-2:1987
  2.1. piezīme | 31.8.1999. |
| CEN | EN 148-3:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3 | 4.6.1999. | EN 148-3:1992
  2.1. piezīme | 31.8.1999. |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana | 6.5.2010. | EN 149:2001
  2.1. piezīme | 6.5.2010. |
| CEN | EN 166:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Specifikācijas | 10.8.2002. | EN 166:1995
  2.1. piezīme | 10.8.2002. |
| CEN | EN 167:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Optiskās testēšanas metodes | 10.8.2002. | EN 167:1995
  2.1. piezīme | 10.8.2002. |
| CEN | EN 168:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Acu testēšanas metodes (izņemot optiskās metodes) | 10.8.2002. | EN 168:1995
  2.1. piezīme | 10.8.2002. |
| CEN | EN 169:2002
  Acu aizsardzība – Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem – Prasības attiecībā uz caurlaidību un ieteicamā pielietošana | 28.8.2003. | EN 169:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 170:2002
  Individuālā acu aizsardzība – Ultravioletā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi | 28.8.2003. | EN 170:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 171:2002
  Individuālā acu aizsardzība – Infrasarkanā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi | 10.4.2003. | EN 171:1992
  2.1. piezīme | 10.4.2003. |
| CEN | EN 172:1994
  Individuālā acu aizsardzība – Saulesbriļļu filtri lietošanai ražošanā | 15.5.1996. | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002. | 3. piezīme | 10.8.2002. |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000. | 3. piezīme | 31.10.2000. |
| CEN | EN 174:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Kalnu slēpošanas aizsargbrilles | 21.12.2001. | EN 174:1996
  2.1. piezīme | 21.12.2001. |
| CEN | EN 175:1997
  Individuālie aizsarglīdzekļi – Acu un sejas aizsarglīdzekļi metināšanas un ar to saistīto procesu laikā | 19.2.1998. | | |
| CEN | EN 207:2017
  Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi) | 13.10.2017. | EN 207:2009
  2.1. piezīme | 30.10.2017. |
| CEN | EN 208:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi) | 6.5.2010. | EN 208:1998
  2.1. piezīme | 30.6.2010. |
| CEN | EN 250:2014
  Elpošanas ierīces. Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu gaisu. Prasības, pārbaude, marķēšana | 12.12.2014. | EN 250:2000
  2.1. piezīme | 31.12.2014. |
| CEN | EN 269:1994
  Elpošanas orgānu aizsargierīces – Svaiga gaisa spiediena šļūtenes ierīces ar galvassegu – Prasības, testēšana, marķēšana | 16.12.1994. | | |
| CEN | EN 342:2017
  Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu | Šī ir pirmā publikācija | EN 342:2004
  2.1. piezīme | 31.5.2018. |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret lietu | 8.3.2008. | EN 343:2003
  2.1. piezīme | 8.3.2008. |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Aizsargapģērbs – Testa metode: Materiālu izturības noteikšana pret kausēta metāla sīku šļakatu ietekmi | 23.12.1993. | | |
| | EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 1. daļa: Austiņas | 28.8.2003. | EN 352-1:1993
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 352-2:2002
  Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 2. daļa: Ausu ieliktņi | 28.8.2003. | EN 352-2:1993
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 352-3:2002
  Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 3. daļa: Austiņas, kas piestiprinātas pie rūpniecības aizsargķiverēm | 28.8.2003. | EN 352-3:1996
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 352-4:2001
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 4. daļa: Efektīvie ausu aizsargi | 10.8.2002. | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006. | 3. piezīme | 30.4.2006. |
| CEN | EN 352-5:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 5. daļa: Aktīvas trokšņa samazināšanas austiņas | 28.8.2003. | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010. | 3. piezīme | 6.5.2010. |
| CEN | EN 352-6:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 6. daļa: Austiņas ar sakaru ierīcēm | 28.8.2003. | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 7. daļa: Efektīvie ausu ieliktņi | 28.8.2003. | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audioaparatūras austiņas | 28.1.2009. | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma. Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar balsta līniju. 1. daļa: Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar stingu balsta līniju | Šī ir pirmā publikācija | EN 353-1:2014
  2.1. piezīme | 30.6.2018. |
| CEN | EN 353-2:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – 2. daļa: Pamattipi kritiena apturēšanai kustīgā balsta līnijā | 28.8.2003. | EN 353-2:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 354:2010
  Individuālie aizsarglīdzekļi kritiena novēršanai. Virves | 9.7.2011. | EN 354:2002
  2.1. piezīme | 9.7.2011. |
| CEN | EN 355:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritiena novēršanai no augstuma – Enerģijas absorbētāji | 28.8.2003. | EN 355:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 358:1999
  Personiskās aizsardzības līdzekļi kritiena novēršanai no augstuma un līdzekļi darba pozīcijām – Drošības jostas un to elementi | 21.12.2001. | EN 358:1992
  2.1. piezīme | 21.12.2001. |
| CEN | EN 360:2002
  Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Ievelkoša tipa kritienu blokatori | 28.8.2003. | EN 360:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 361:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – Pilns ķermeņa ekipējums | 28.8.2003. | EN 361:1992
  2.1. piezīme | 28.8.2003. |
| CEN | EN 362:2004
  Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Savienotāji | 6.10.2005. | EN 362:1992
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| CEN | EN 363:2008
  Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma. Individuālās kritienaizsardzības sistēmas | 20.6.2008. | EN 363:2002
  2.1. piezīme | 31.8.2008. |
| CEN | EN 364:1992
  Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Pārbaudes metodes | 23.12.1993. | | |
| | EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Vispārējas prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām | 6.10.2005. | EN 365:1992
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016) | 12.4.2017. | EN 374-1:2003
  2.1. piezīme | 31.5.2017. |
| CEN | EN 374-2:2003
  Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem – 2. daļa: Iekļūšanas pretestības noteikšana | 6.10.2005. | EN 374-2:1994
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| CEN | EN 374-3:2003
  Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem – 3. daļa: Necaurlaidīguma noteikšana pret ķimikālijām | 6.10.2005. | EN 374-3:1994
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| | EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 374-4:2013
  Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem. 4. daļa: Ķīmiskās degradācijas pretestības noteikšana | 11.4.2014. | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016) | 12.4.2017. | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri | 6.5.2010. | EN 379:2003
  2.1. piezīme | 6.5.2010. |
| CEN | EN 381-1:1993
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 1. daļa: Testēšanas ekipējums pretestības noteikšanai pret sagriešanos ar motorzāģi | 23.12.1993. | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 2. daļa: Kāju aizsargu testēšanas metodes | 12.1.1996. | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Aizsargdrēbes rokas ķēdes zāģu lietotājiem – 3. daļa: Pārbaudes metodes apaviem | 10.10.1996. | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 4. daļa: Testa metodes aizsargcimdiem | 16.3.2000. | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem | 12.1.1996. | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem | 16.3.2000. | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 8. daļa: Testēšanas prasības motorzāģu aizsarggetrām | 18.10.1997. | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām | 18.10.1997. | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 10. daļa: Ķermeņa augšdaļas aizsargu testēšanas metode | 28.8.2003. | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem | 28.8.2003. | | |
| CEN | EN 388:2016
  Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem | 12.4.2017. | EN 388:2003
  2.1. piezīme | 31.5.2017. |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Industriālās aizsargķiveres | 20.12.2012. | EN 397:2012
  2.1. piezīme | 30.4.2013. |
| CEN | EN 402:2003
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Aparāti ar saspiesta gaisa rezervuāriem ar pilnu masku vai iemutni – Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.2.2004. | EN 402:1993
  2.1. piezīme | 21.2.2004. |
| CEN | EN 403:2004
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Filtra iekārtas ar kapuci pašizglābšanai ugunsgrēku gadījumos – Prasības, pārbaude, marķēšana | 6.10.2005. | EN 403:1993
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| CEN | EN 404:2005
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas | 6.10.2005. | EN 404:1993
  2.1. piezīme | 2.12.2005. |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana | 6.5.2010. | EN 405:2001
  2.1. piezīme | 6.5.2010. |
| CEN | EN 407:2004
  Aizsargcimdi pret termoriskiem (karstums un/vai uguns) | 6.10.2005. | EN 407:1994
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Aizsargcimdi. Vispārīgas prasības un testēšanas metodes | 6.5.2010. | EN 420:2003
  2.1. piezīme | 31.5.2010. |
| CEN | EN 421:2010
  Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu | 9.7.2011. | EN 421:1994
  2.1. piezīme | 9.7.2011. |
| CEN | EN 443:2008
  Ēku un citu būvju ugunsdzēsības aizsargķiveres | 20.6.2008. | EN 443:1997
  2.1. piezīme | 31.8.2008. |
| CEN | EN 458:2004
  Dzirdes aizsarglīdzekļi – Rekomendācijas attiecībā uz to izvēli, izmantošanu, kopšanu un apkopi – Vadošais dokuments | 6.10.2005. | EN 458:1993
  2.1. piezīme | 6.10.2005. |
| CEN | EN 464:1994
  Aizsargapģērbs lietošanai pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot aerosolus un cietās daļiņas – Noplūdes vietas noteikšana gāzes necaurlaidīgā aizsargapģērbā (Iekšējā spiediena tests) | 16.12.1994. | | |
| CEN | EN 469:2005
  Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības ugunsdzēsēju aizsargapģērbam | 19.4.2006. | EN 469:1995
  2.1. piezīme | 30.6.2006. |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007. | 3. piezīme | 23.11.2007. |
| CEN | EN 510:1993
  Specifikācija attiecībā uz aizsargapģērbu, kas izmantojams tur, kur pastāv risks nonākt saskarē ar kūstošām daļām | 16.12.1994. | | |
| CEN | EN 511:2006
  Aizsargcimdi pret aukstumu | 21.12.2006. | EN 511:1994
  2.1. piezīme | 21.12.2006. |
| CEN | EN 530:2010
  Aizsargapģērba materiāla nodilumizturība. Testa metodes | 9.7.2011. | EN 530:1994
  2.1. piezīme | 9.7.2011. |
| CEN | EN 564:2014
  Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 11.12.2015. | EN 564:2006
  2.1. piezīme | 31.1.2016. |
| CEN | EN 565:2017
  Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 15.12.2017. | EN 565:2006
  2.1. piezīme | 28.2.2018. |
| CEN | EN 566:2017
  Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 13.10.2017. | EN 566:2006
  2.1. piezīme | 30.10.2017. |
| CEN | EN 567:2013
  Alpīnisma aprīkojums. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 28.6.2013. | EN 567:1997
  2.1. piezīme | 30.9.2013. |
| CEN | EN 568:2015
  Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošības prasības un testēšanas metodes | 9.9.2016. | EN 568:2007
  2.1. piezīme | 9.9.2016. |
| CEN | EN 569:2007
  Alpīnisma inventārs – Ieliktņi – Drošības prasības un testēšana | 8.3.2008. | EN 569:1997
  2.1. piezīme | 8.3.2008. |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Ugunsdzēsēju aizsargcimdi | 20.6.2008. | EN 659:2003
  2.1. piezīme | 30.9.2008. |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Individuālie aizsarglīdzekļi kritienu novēršanai no augstuma. Piekares ierīces | 11.12.2015. | EN 795:1996
  2.1. piezīme | 9.9.2016. |
| Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādām ierīcēm:






  — | A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. punktā; |

ESO (3)

Standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmā publikācija OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Terminu definīcijas un piktogrammas

4.6.1999.

EN 132:1990

2.1. piezīme

30.6.1999.

CEN

EN 133:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Klasifikācija

10.8.2002.

EN 133:1990

2.1. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 134:1998

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Atsevišķu sastāvdaļu nosaukumi

13.6.1998.

EN 134:1990

2.1. piezīme

31.7.1998.

CEN

EN 135:1998

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Pēc nozīmes vienādu jēdzienu saraksts

4.6.1999.

EN 135:1990

2.1. piezīme

30.6.1999.

CEN

EN 136:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pilnās sejas maskas – Prasības, testēšana, marķēšana

13.6.1998.

EN 136:1989

EN 136-10:1992

2.1. piezīme

31.7.1998.

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku – Prasības, testēšana, marķēšana

23.11.2007.

EN 137:1993

2.1. piezīme

23.11.2007.

CEN

EN 138:1994

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Svaigā gaisa uzsūcējšļūtenes ierīce ar pilnu sejas masku, pusmasku vai iemutni – Prasības, pārbaudes, marķēšana

16.12.1994.

CEN

EN 140:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pusmaskas un ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana

6.11.1998.

EN 140:1989

2.1. piezīme

31.3.1999.

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Iemutņu komplekti – Prasības, testēšana, marķēšana

10.4.2003.

EN 142:1989

2.1. piezīme

10.4.2003.

CEN

EN 143:2000

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Sīku piesārņojuma daļiņu filtri – Prasības, testēšana, marķēšana

24.1.2001.

EN 143:1990

2.1. piezīme

24.1.2001.

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006.

3. piezīme

21.12.2006.

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes

24.1.2001.

EN 144-1:1991

2.1. piezīme

24.1.2001.

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004.

3. piezīme

21.2.2004.

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005.

3. piezīme

31.12.2005.

CEN

EN 144-2:1998

Elpošanas aizsargierīces. Gāzes balonu vārsti. 2. daļa: Izplūdes savienojumi

4.6.1999.

CEN

EN 144-3:2003

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Gāzes balona ventiļi – 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētiem slāpekļa–skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim

21.2.2004.

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa–slāpekļa tips – Prasības, testēšana, marķēšana

19.2.1998.

EN 145:1988

EN 145-2:1992

2.1. piezīme

28.2.1998.

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001.

3. piezīme

24.1.2001.

CEN

EN 148-1:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 1. daļa: Standarta vītņu savienojums

4.6.1999.

EN 148-1:1987

2.1. piezīme

31.8.1999.

CEN

EN 148-2:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums

4.6.1999.

EN 148-2:1987

2.1. piezīme

31.8.1999.

CEN

EN 148-3:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3

4.6.1999.

EN 148-3:1992

2.1. piezīme

31.8.1999.

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana

6.5.2010.

EN 149:2001

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 166:2001

Individuālā acu aizsardzība – Specifikācijas

10.8.2002.

EN 166:1995

2.1. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 167:2001

Individuālā acu aizsardzība – Optiskās testēšanas metodes

10.8.2002.

EN 167:1995

2.1. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 168:2001

Individuālā acu aizsardzība – Acu testēšanas metodes (izņemot optiskās metodes)

10.8.2002.

EN 168:1995

2.1. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 169:2002

Acu aizsardzība – Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem – Prasības attiecībā uz caurlaidību un ieteicamā pielietošana

28.8.2003.

EN 169:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 170:2002

Individuālā acu aizsardzība – Ultravioletā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi

28.8.2003.

EN 170:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 171:2002

Individuālā acu aizsardzība – Infrasarkanā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi

10.4.2003.

EN 171:1992

2.1. piezīme

10.4.2003.

CEN

EN 172:1994

Individuālā acu aizsardzība – Saulesbriļļu filtri lietošanai ražošanā

15.5.1996.

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002.

3. piezīme

10.8.2002.

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000.

3. piezīme

31.10.2000.

CEN

EN 174:2001

Individuālā acu aizsardzība – Kalnu slēpošanas aizsargbrilles

21.12.2001.

EN 174:1996

2.1. piezīme

21.12.2001.

CEN

EN 175:1997

Individuālie aizsarglīdzekļi – Acu un sejas aizsarglīdzekļi metināšanas un ar to saistīto procesu laikā

19.2.1998.

CEN

EN 207:2017

Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi)

13.10.2017.

EN 207:2009

2.1. piezīme

30.10.2017.

CEN

EN 208:2009

Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi)

6.5.2010.

EN 208:1998

2.1. piezīme

30.6.2010.

CEN

EN 250:2014

Elpošanas ierīces. Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu gaisu. Prasības, pārbaude, marķēšana

12.12.2014.

EN 250:2000

2.1. piezīme

31.12.2014.

CEN

EN 269:1994

Elpošanas orgānu aizsargierīces – Svaiga gaisa spiediena šļūtenes ierīces ar galvassegu – Prasības, testēšana, marķēšana

16.12.1994.

CEN

EN 342:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu

Šī ir pirmā publikācija

EN 342:2004

2.1. piezīme

31.5.2018.

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret lietu

8.3.2008.

EN 343:2003

2.1. piezīme

8.3.2008.

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Aizsargapģērbs – Testa metode: Materiālu izturības noteikšana pret kausēta metāla sīku šļakatu ietekmi

23.12.1993.

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 1. daļa: Austiņas

28.8.2003.

EN 352-1:1993

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 352-2:2002

Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 2. daļa: Ausu ieliktņi

28.8.2003.

EN 352-2:1993

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 352-3:2002

Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 3. daļa: Austiņas, kas piestiprinātas pie rūpniecības aizsargķiverēm

28.8.2003.

EN 352-3:1996

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 352-4:2001

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 4. daļa: Efektīvie ausu aizsargi

10.8.2002.

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006.

3. piezīme

30.4.2006.

CEN

EN 352-5:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 5. daļa: Aktīvas trokšņa samazināšanas austiņas

28.8.2003.

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010.

3. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 352-6:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 6. daļa: Austiņas ar sakaru ierīcēm

28.8.2003.

CEN

EN 352-7:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 7. daļa: Efektīvie ausu ieliktņi

28.8.2003.

CEN

EN 352-8:2008

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audioaparatūras austiņas

28.1.2009.

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma. Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar balsta līniju. 1. daļa: Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar stingu balsta līniju

Šī ir pirmā publikācija

EN 353-1:2014

2.1. piezīme

30.6.2018.

CEN

EN 353-2:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – 2. daļa: Pamattipi kritiena apturēšanai kustīgā balsta līnijā

28.8.2003.

EN 353-2:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 354:2010

Individuālie aizsarglīdzekļi kritiena novēršanai. Virves

9.7.2011.

EN 354:2002

2.1. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN 355:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritiena novēršanai no augstuma – Enerģijas absorbētāji

28.8.2003.

EN 355:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 358:1999

Personiskās aizsardzības līdzekļi kritiena novēršanai no augstuma un līdzekļi darba pozīcijām – Drošības jostas un to elementi

21.12.2001.

EN 358:1992

2.1. piezīme

21.12.2001.

CEN

EN 360:2002

Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Ievelkoša tipa kritienu blokatori

28.8.2003.

EN 360:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 361:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – Pilns ķermeņa ekipējums

28.8.2003.

EN 361:1992

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 362:2004

Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Savienotāji

6.10.2005.

EN 362:1992

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 363:2008

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma. Individuālās kritienaizsardzības sistēmas

20.6.2008.

EN 363:2002

2.1. piezīme

31.8.2008.

CEN

EN 364:1992

Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Pārbaudes metodes

23.12.1993.

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Vispārējas prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām

6.10.2005.

EN 365:1992

2.1. piezīme

6.10.2005.

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016)

12.4.2017.

EN 374-1:2003

2.1. piezīme

31.5.2017.

CEN

EN 374-2:2003

Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem – 2. daļa: Iekļūšanas pretestības noteikšana

6.10.2005.

EN 374-2:1994

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 374-3:2003

Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem – 3. daļa: Necaurlaidīguma noteikšana pret ķimikālijām

6.10.2005.

EN 374-3:1994

2.1. piezīme

6.10.2005.

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 374-4:2013

Aizsargcimdi pret ķimikālijām un mikroorganismiem. 4. daļa: Ķīmiskās degradācijas pretestības noteikšana

11.4.2014.

CEN

EN ISO 374-5:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016)

12.4.2017.

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri

6.5.2010.

EN 379:2003

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 381-1:1993

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 1. daļa: Testēšanas ekipējums pretestības noteikšanai pret sagriešanos ar motorzāģi

23.12.1993.

CEN

EN 381-2:1995

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 2. daļa: Kāju aizsargu testēšanas metodes

12.1.1996.

CEN

EN 381-3:1996

Aizsargdrēbes rokas ķēdes zāģu lietotājiem – 3. daļa: Pārbaudes metodes apaviem

10.10.1996.

CEN

EN 381-4:1999

Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 4. daļa: Testa metodes aizsargcimdiem

16.3.2000.

CEN

EN 381-5:1995

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem

12.1.1996.

CEN

EN 381-7:1999

Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem

16.3.2000.

CEN

EN 381-8:1997

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 8. daļa: Testēšanas prasības motorzāģu aizsarggetrām

18.10.1997.

CEN

EN 381-9:1997

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām

18.10.1997.

CEN

EN 381-10:2002

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 10. daļa: Ķermeņa augšdaļas aizsargu testēšanas metode

28.8.2003.

CEN

EN 381-11:2002

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem

28.8.2003.

CEN

EN 388:2016

Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem

12.4.2017.

EN 388:2003

2.1. piezīme

31.5.2017.

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Industriālās aizsargķiveres

20.12.2012.

EN 397:2012

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 402:2003

Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Aparāti ar saspiesta gaisa rezervuāriem ar pilnu masku vai iemutni – Prasības, pārbaude, marķēšana

21.2.2004.

EN 402:1993

2.1. piezīme

21.2.2004.

CEN

EN 403:2004

Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Filtra iekārtas ar kapuci pašizglābšanai ugunsgrēku gadījumos – Prasības, pārbaude, marķēšana

6.10.2005.

EN 403:1993

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 404:2005

Elpošanas ierīces pašizglābšanai. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas

6.10.2005.

EN 404:1993

2.1. piezīme

2.12.2005.

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana

6.5.2010.

EN 405:2001

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 407:2004

Aizsargcimdi pret termoriskiem (karstums un/vai uguns)

6.10.2005.

EN 407:1994

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Aizsargcimdi. Vispārīgas prasības un testēšanas metodes

6.5.2010.

EN 420:2003

2.1. piezīme

31.5.2010.

CEN

EN 421:2010

Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu

9.7.2011.

EN 421:1994

2.1. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN 443:2008

Ēku un citu būvju ugunsdzēsības aizsargķiveres

20.6.2008.

EN 443:1997

2.1. piezīme

31.8.2008.

CEN

EN 458:2004

Dzirdes aizsarglīdzekļi – Rekomendācijas attiecībā uz to izvēli, izmantošanu, kopšanu un apkopi – Vadošais dokuments

6.10.2005.

EN 458:1993

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 464:1994

Aizsargapģērbs lietošanai pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot aerosolus un cietās daļiņas – Noplūdes vietas noteikšana gāzes necaurlaidīgā aizsargapģērbā (Iekšējā spiediena tests)

16.12.1994.

CEN

EN 469:2005

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības ugunsdzēsēju aizsargapģērbam

19.4.2006.

EN 469:1995

2.1. piezīme

30.6.2006.

EN 469:2005/AC:2006

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007.

3. piezīme

23.11.2007.

CEN

EN 510:1993

Specifikācija attiecībā uz aizsargapģērbu, kas izmantojams tur, kur pastāv risks nonākt saskarē ar kūstošām daļām

16.12.1994.

CEN

EN 511:2006

Aizsargcimdi pret aukstumu

21.12.2006.

EN 511:1994

2.1. piezīme

21.12.2006.

CEN

EN 530:2010

Aizsargapģērba materiāla nodilumizturība. Testa metodes

9.7.2011.

EN 530:1994

2.1. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN 564:2014

Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes

11.12.2015.

EN 564:2006

2.1. piezīme

31.1.2016.

CEN

EN 565:2017

Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes

15.12.2017.

EN 565:2006

2.1. piezīme

28.2.2018.

CEN

EN 566:2017

Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

13.10.2017.

EN 566:2006

2.1. piezīme

30.10.2017.

CEN

EN 567:2013

Alpīnisma aprīkojums. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes

28.6.2013.

EN 567:1997

2.1. piezīme

30.9.2013.

CEN

EN 568:2015

Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošības prasības un testēšanas metodes

9.9.2016.

EN 568:2007

2.1. piezīme

9.9.2016.

CEN

EN 569:2007

Alpīnisma inventārs – Ieliktņi – Drošības prasības un testēšana

8.3.2008.

EN 569:1997

2.1. piezīme

8.3.2008.

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Ugunsdzēsēju aizsargcimdi

20.6.2008.

EN 659:2003

2.1. piezīme

30.9.2008.

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Individuālie aizsarglīdzekļi kritienu novēršanai no augstuma. Piekares ierīces

11.12.2015.

EN 795:1996

2.1. piezīme

9.9.2016.

Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādām ierīcēm:

—

A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. punktā;

| — | C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām trosēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. punktā; |
| --- | --- |

—

C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām trosēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. punktā;

| — | D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām sliedēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. punktā; |
| --- | --- |

—

D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām sliedēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. punktā;

| — | jebkura minēto tipu kombinācija. |
| --- | --- |

—

jebkura minēto tipu kombinācija.

Attiecībā uz A, C un D tipu šī publikācija neattiecas uz 4.5., 5.2.2., 6. un 7. punktu, A un ZA pielikumu.

Tādēļ uz iepriekšminētajām iekārtām neattiecas pieņēmums par atbilstību Direktīvas 89/686/EEK noteikumiem, jo tās nav uzskatāmas par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.

CEN

EN 812:2012

Industriālās aizsargcepures pret triecieniem

20.12.2012.

EN 812:1997

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 813:2008

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma. Sēdiejūgi

28.1.2009.

EN 813:1997

2.1. piezīme

28.2.2009.

CEN

EN 863:1995

Aizsargapģērbs – Mehāniskās īpašības – Testa metode: Caurduršanas izturība

15.5.1996.

CEN

EN 892:2012+A1:2016

Alpīnisma inventārs. Dinamiskās alpīnisma virves. Drošuma prasības un testēšanas metodes

12.4.2017.

EN 892:2012

2.1. piezīme

31.5.2017.

CEN

EN 893:2010

Alpīnisma aprīkojums. Dzelkšņi. Drošības prasības un testēšanas metodes

9.7.2011.

EN 893:1999

2.1. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN 943-1:2015

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības ventilējamiem un neventilējamiem “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem

9.9.2016.

EN 943-1:2002

2.1. piezīme

9.9.2016.

CEN

EN 943-2:2002

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas – 2. daļa: Darbspējas prasības avārijas brigādēm paredzētiem “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem pret ķimikālijām

10.8.2002.

CEN

EN 958:2017

Alpīnisma inventārs. Triecienu amortizatori kalnā kāpšanai pa Via Ferrata. Drošuma prasības un testēšanas metodes

13.10.2017.

EN 958:2006+A1:2010

2.1. piezīme

13.10.2017.

CEN

EN 960:2006

Galvas formas aizsargķiveru testēšanai

21.12.2006.

EN 960:1994

2.1. piezīme

31.12.2006.

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Aviosportā lietojamās aizsargķiveres

20.12.2012.

EN 966:2012

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 1073-1:1998

Aizsargapģērbs pret radioaktīvo saindēšanos – 1. daļa: Prasības un testa metodes ventilētam aizsargapģērbam pret saindēšanos ar radioaktīvām daļiņām

6.11.1998.

CEN

EN 1073-2:2002

Aizsargapģērbs pret radioaktīvo saindēšanos – 2. daļa: Prasības un testa metodes neventilētam aizsargapģērbam pret saindēšanos ar radioaktīvām daļiņām

28.8.2003.

CEN

EN 1077:2007

Kalnu slēpotāju un snovbordistu aizsargķiveres

8.3.2008.

EN 1077:1996

2.1. piezīme

8.3.2008.

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Aizsargķiveres riteņbraucējiem, skeitbordistiem un skrituļslidotājiem

20.12.2012.

EN 1078:2012

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 1080:2013

Triecienizturīgas ķiveres maziem bērniem

28.6.2013.

EN 1080:1997

2.1. piezīme

31.8.2013.

CEN

EN 1082-1:1996

Aizsargapģērbs – Cimdi un roku aizsargi, kas aizsargā no rokas nažu griezumiem un dūrieniem – 1. daļa: Bruņu cimdi un roku aizsargi

14.6.1997.

CEN

EN 1082-2:2000

Aizsargapģērbs – Cimdi un roku aizsarglīdzekļi pret iegriezumiem un ievainojumiem ar galda nazi – 2. daļa: Cimdi un roku aizsarglīdzekļi, kuri izgatavoti no materiāliem, izņemot bruņu materiālus

21.12.2001.

CEN

EN 1082-3:2000

Aizsargapģērbs – Cimdi un roku aizsarglīdzekļi pret iegriezumiem un ievainojumiem ar galda nazi – 3. daļa: Audumu, ādas un citu materiālu triecientests pret iegriezumu

21.12.2001.

CEN

EN 1146:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas glābšanas aparāti ar kapuci – Prasības, testēšana, marķēšana

19.4.2006.

EN 1146:1997

2.1. piezīme

30.4.2006.

CEN

EN 1149-1:2006

Aizsargapģērbs – Elektrostatiskās īpašības – 1. daļa: Testa metode virsmas pretestības mērīšanai

21.12.2006.

EN 1149-1:1995

2.1. piezīme

31.12.2006.

CEN

EN 1149-2:1997

Aizsargapģērbs – Elektrostatiskās īpašības – 2. daļa: Testa metode elektriskās pretestības mērīšanai caur materiālu (vertikālā pretestība)

19.2.1998.

CEN

EN 1149-3:2004

Aizsargapģērbs – Elektrostatiskās īpašības – 3. daļa: Testa metodes lādiņa vājinājuma mērīšanai

6.10.2005.

CEN

EN 1149-5:2008

Aizsargapģērbs. Elektrostatiskās īpašības. 5. daļa: Materiālu veiktspējas un apģērba konstrukcijas prasības

20.6.2008.

CEN

EN 1150:1999

Aizsargapģērbs – Ikdienas luminiscējošais apģērbs – Testa metodes un prasības

4.6.1999.

CEN

EN 1385:2012

Aizsargķiveres smaiļošanai un airēšanas slalomam pa kalnu upēm

20.12.2012.

EN 1385:1997

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 1486:2007

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Testa metodes un prasības atstarojošam aizsargapģērbam dzēšot specifisku ugunsgrēku

8.3.2008.

EN 1486:1996

2.1. piezīme

30.4.2008.

CEN

EN 1497:2007

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma – Glābšanas jostas

8.3.2008.

CEN

EN 1621-1:2012

Motociklistu aizsargapģērbs pret mehāniskajiem triecieniem. 1. daļa: Motociklistu ekstremitāšu locītavu triecienu aizsargi. Prasības un testa metodes

13.3.2013.

EN 1621-1:1997

2.1. piezīme

30.6.2013.

CEN

EN 1621-2:2014

Motociklistu aizsargapģērbs pret mehāniskajiem triecieniem. 2. daļa: Motociklistu muguru aizsarglīdzekļi. Prasības un testēšanas metodes

12.12.2014.

EN 1621-2:2003

2.1. piezīme

31.12.2014.

CEN

EN 1731:2006

Individuālie acusargi – Acu un sejas tīklveida aizsargi

23.11.2007.

EN 1731:1997

2.1. piezīme

23.11.2007.

CEN

EN 1809:2014+A1:2016

Niršanas aprīkojums. Peldspējas kompensatori. Funkcionālās un drošuma prasības, testēšanas metodes

9.9.2016.

EN 1809:2014

2.1. piezīme

30.9.2016.

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pusmaskas bez inhalācijas vārstiem un ar atsevišķiem filtriem, kuri aizsargā pret gāzēm vai gāzēm un daļiņām vai tikai daļiņām. Prasības, testēšana, marķēšana

6.5.2010.

EN 1827:1999

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 1868:1997

Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma – Ekvivalento jēdzienu saraksts

18.10.1997.

CEN

EN 1891:1998

Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma – Zema stiepuma kernmantela virves

6.11.1998.

CEN

EN 1938:2010

Individuālā acu aizsardzība. Motociklistu un mopēdistu aizsargbrilles

9.7.2011.

EN 1938:1998

2.1. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika – Dzirdes aizsargierīces – 2. daļa: Ar A novērtētā skaņas līmeņa novērtēšana, izmantojot dzirdes aizsargierīces (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996.

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustika – Dzirdes aizsargierīces – 3. daļa: Austiņu tipa aizsargu skaņas vājināšanās noteikšanas metode ar akustiskās testēšanas armatūru (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008.

EN 24869-3:1993

2.1. piezīme

8.3.2008.

CEN

EN ISO 6529:2001

Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret ķimikālijām – Aizsargapģērba gāzu un šķidrumu necaurlaidības noteikšana (ISO 6529:2001)

6.10.2005.

EN 369:1993

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN ISO 6530:2005

Aizsargapģērbs – Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām – Materiālu pretestības pret šķidrumu iekļūšanu testēšanas metode: (ISO 6530:2005)

6.10.2005.

EN 368:1992

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN ISO 6942:2002

Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret karstumu un uguni – Pārbaudes metodes: Materiālu un materiālu kombināciju novērtēšana, kas pakļauti karstumu izstarojošam avotam (ISO 6942:2002)

28.8.2003.

EN 366:1993

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN ISO 9151:2016

Aizsargapģērbs pret karstumu un liesmām. Karstuma pārneses noteikšana liesmu iedarbībā (ISO 9151:2016, labotā redakcija 2017-03)

12.4.2017.

EN 367:1992

2.1. piezīme

30.6.2017.

CEN

EN ISO 9185:2007

Aizsargapģērbs – Materiālu pretestības novērtēšana pret izkausēta metāla šļakatām (ISO 9185:2007)

8.3.2008.

EN 373:1993

2.1. piezīme

8.3.2008.

CEN

EN ISO 10256:2003

Ledus hokejistu galvas un sejas aizsardzība (ISO 10256:2003)

6.10.2005.

EN 967:1996

2.1. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN ISO 10819:2013

Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas-plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšanu un izvērtēšanu (ISO 10819:2013)

13.12.2013.

EN ISO 10819:1996

2.1. piezīme

13.12.2013.

CEN

EN ISO 10862:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Trapecveida jostas ātrās atbrīvošanas sistēma (ISO 10862:2009)

6.5.2010.

CEN

EN ISO 11611:2015

Aizsargapģērbs lietošanai metināšanā un ar to saistītos procesos (ISO 11611:2015)

11.12.2015.

EN ISO 11611:2007

2.1. piezīme

31.1.2016.

CEN

EN ISO 11612:2015

Aizsargapģērbs. Apģērbs aizsardzībai pret karstumu un liesmu. Minimālās veiktspējas prasības (ISO 11612:2015)

11.12.2015.

EN ISO 11612:2008

2.1. piezīme

31.1.2016.

CEN

EN 12021:2014

Elpošanas ierīces. Saspiestas gāzes elpošanas aparātiem

12.12.2014.

CEN

EN 12083:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Filtri ar elpošanas šļūtenēm – Cieto daļiņu filtri, gāzu filtri un kombinētie filtri – Prasības, testēšana, marķēšana

4.7.2000.

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-1:2015

Apģērbs aizsardzībai pret karstumu un liesmām. Karstuma kontaktpārejas noteikšana caur aizsargapģērbu vai tā materiāliem. 1. daļa: Kontaktkarstums, ko rada karsējošs cilindrs (ISO 12127-1:2015)

9.9.2016.

EN 702:1994

2.1. piezīme

9.9.2016.

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Apģērbs aizsardzībai pret karstumu un liesmām. Karstuma kontaktpārejas noteikšana caur aizsargapģērbu vai tā materiāliem. 2. daļa: Kontaktkarstums, ko rada nelieli krītoši cilindri (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008.

CEN

EN 12270:2013

Alpīnistu aprīkojums. Ķīļi. Drošuma prasības un testa metodes

11.4.2014.

EN 12270:1998

2.1. piezīme

31.5.2014.

CEN

EN 12275:2013

Alpīnisma aprīkojums. Karabīnes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

13.12.2013.

EN 12275:1998

2.1. piezīme

13.12.2013.

CEN

EN 12276:2013

Alpīnistu aprīkojums – Frikcijas enkurfiksatori – Drošuma prasības un testa metodes

11.4.2014.

EN 12276:1998

2.1. piezīme

31.5.2014.

CEN

EN 12277:2015

Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes

12.4.2017.

EN 12277:2007

2.1. piezīme

31.5.2017.

CEN

EN 12278:2007

Alpīnistu aprīkojums – Trīši – Drošības prasības un testa metodes

23.11.2007.

EN 12278:1998

2.1. piezīme

30.11.2007.

CEN

EN ISO 12311:2013

Individuālie aizsardzības līdzekļi. Saulesbriļļu un līdzīgu briļļu testēšanas metodes (ISO 12311:2013, labotā redakcija 15.8.2014.)

13.12.2013.

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 1. daļa: Saulesbrilles vispārējai lietošanai (ISO 12312-1:2013)

13.12.2013.

EN 1836:2005+A1:2007

2.3. piezime

28.2.2015.

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

15.12.2017.

3. piezīme

15.12.2017.

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 2. daļa: Filtri tiešai saules novērošanai (ISO 12312-2:2015)

11.12.2015.

CEN

EN ISO 12401:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Klāja drošības jostas un drošības virves. Drošuma prasības un testēšana (ISO 12401:2009)

6.5.2010.

EN 1095:1998

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 2. daļa: Peldvestes, 275. veiktspējas līmenis – Drošuma prasības (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006.

EN 399:1993

2.1. piezīme

31.3.2007.

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 3. daļa: Peldvestes, 150. veiktspējas līmenis – Drošuma prasības (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006.

EN 396:1993

2.1. piezīme

31.3.2007.

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 4. daļa: Peldvestes, 100. veiktspējas līmenis – Drošuma prasības (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006.

EN 395:1993

2.1. piezīme

31.3.2007.

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 5. daļa: Negrimstības līdzekļi (50. līmenis) – Drošuma prasības (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006.

EN 393:1993

2.1. piezīme

31.3.2007.

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 6. daļa: Glābšanas vestes un peldlīdzekļi īpašiem nolūkiem – Drošības prasības un papildu testēšanas metodes (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006.

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 8. daļa: Palīgpiederumi – Drošības prasības, testēšana (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006.

EN 394:1993

2.1. piezīme

31.8.2006.

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011.

3. piezīme

11.11.2011.

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 9. daļa: Testēšanas metodika (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006.

EN ISO 12402-9:2006/A1:2011

11.11.2011.

3. piezīme

11.11.2011.

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 10. daļa: Individuālo peldamības līdzekļu un tamlīdzīgu piederumu izvēle un izmantošana (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006.

CEN

EN 12477:2001

Metinātāju aizsargcimdi

10.8.2002.

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005.

3. piezīme

31.12.2005.

CEN

EN 12492:2012

Alpīnisma piederumi. Alpīnistu aizsargķiveres. Drošuma prasības un testa metodes

20.12.2012.

EN 12492:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 12628:1999

Niršanas piederumi – Kombinētās peldspējas nodrošināšanas un glābšanas ierīces – Funkcionālās un drošības prasības, testa metodes

4.7.2000.

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma – Trosētas piekļuves sistēmas – Trošu noregulēšanas piederumi

21.12.2006.

CEN

EN 12941:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, kuras pievienotas ķiverei vai kapucei – Prasības, testēšana, marķēšana

4.6.1999.

EN 146:1991

2.1. piezīme

4.6.1999.

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005.

3. piezīme

6.10.2005.

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009.

3. piezīme

5.6.2009.

CEN

EN 12942:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, ieskaitot pilnās sejasmaskas, pusmaskas vai ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana

4.6.1999.

EN 147:1991

2.1. piezīme

4.6.1999.

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003.

3. piezīme

28.8.2003.

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009.

3. piezīme

5.6.2009.

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības aizsargapģērbam pret ķimikālijām ar ierobežotu veiktspēju pret šķidrajām ķimikālijām, (6. tips un PB [6] tips) piederumi)

6.5.2010.

EN 13034:2005

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 13061:2009

Aizsargapģērbs. Futbolistu apakšstilbu aizsargi. Prasības un testa metodes

6.5.2010.

EN 13061:2001

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 13087-1:2000

Aizsargķiveres – Testa metodes – 1. daļa: Noteikumi un kondicionēšana

10.8.2002.

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002.

3. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 13087-2:2012

Aizsargķiveres. Testa metodes. 2. daļa: Amortizācija

20.12.2012.

EN 13087-2:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13087-3:2000

Aizsargķiveres – Testa metodes – 3. daļa: Noturība pret iespiešanos

10.8.2002.

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002.

3. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 13087-4:2012

Aizsargķiveres. Testa metodes. 4. daļa: Aiztures sistēmas efektivitāte

20.12.2012.

EN 13087-4:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13087-5:2012

Aizsargķiveres. Testa metodes. 5. daļa: Aiztures sistēmas izturība

20.12.2012.

EN 13087-5:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13087-6:2012

Aizsargķiveres. Testa metodes. 6. daļa: Redzes lauks

20.12.2012.

EN 13087-6:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13087-7:2000

Aizsargķiveres –Testa metodes – 7. daļa: Ugunsizturība

10.8.2002.

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002.

3. piezīme

10.8.2002.

CEN

EN 13087-8:2000

Aizsargķiveres –Testa metodes – 8. daļa: Elektriskās īpašības

21.12.2001.

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005.

3. piezīme

6.10.2005.

CEN

EN 13087-10:2012

Aizsargķiveres. Testa metodes. 10. daļa: Noturība pret siltuma starojumu

20.12.2012.

EN 13087-10:2000

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13089:2011

Alpīnistu aprīkojums. Ledus instrumenti. Drošuma prasības un testēšanas metodes

9.7.2011.

CEN

EN 13138-1:2008

Peldētmācīšanās palīglīdzekļi. 1. daļa: Valkājamo peldēšanas palīglīdzekļu drošuma prasības un testēšana

5.6.2009.

EN 13138-1:2003

2.1. piezīme

5.6.2009.

CEN

EN 13158:2009

Aizsargapģērbs. Aizsargžaketes, ķermeņa un plecu aizsargi, kurus lieto jāšanā: jātniekiem un tiem darbojoties ar zirgiem un zirgu pajūgu vadītājiem. Prasības un testēšana

6.5.2010.

EN 13158:2000

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 13178:2000

Individuālā acu aizsardzība – Motorkamanu braucēju acu aizsargi

21.12.2001.

CEN

EN 13274-1:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 1. daļa: Iekšējā hermētiskuma un kopējā hermētiskuma noteikšana

21.12.2001.

CEN

EN 13274-2:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 2. daļa: Praktiskā izpildījuma testi

21.12.2001.

CEN

EN 13274-3:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 3. daļa: Elpošanas noturības noteikšana

10.8.2002.

CEN

EN 13274-4:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 4. daļa: Ugunsizturības testi

10.8.2002.

CEN

EN 13274-5:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 5. daļa: Klimatiskie apstākļi

21.12.2001.

CEN

EN 13274-6:2001

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 6. daļa: Ogļskābās gāzes daudzuma noteikšana ieelpojamajā gaisā

10.8.2002.

CEN

EN 13274-7:2008

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi. Testēšanas metodes. 7. daļa: Daļiņu filtra caurlaidības noteikšana

20.6.2008.

EN 13274-7:2002

2.1. piezīme

31.7.2008.

CEN

EN 13274-8:2002

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Testa metodes – 8. daļa: Dolomīta putekļu aizsērējuma noteikšana

28.8.2003.

CEN

EN 13277-1:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 1. daļa: Vispārīgās prasības un testa metodes

24.2.2001.

CEN

EN 13277-2:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 2. daļa: Papildu prasības un testa metodes pēdas pacēluma, apakšstilba un apakšdelma aizsargierīcēm

24.2.2001.

CEN

EN 13277-3:2013

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 3. daļa: Papildu prasības un testa metodes ķermeņa aizsargierīcēm

11.4.2014.

EN 13277-3:2000

2.1. piezīme

30.6.2014.

CEN

EN 13277-4:2001

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 4. daļa: Papildprasības un testa metodes galvas aizsargiem

10.8.2002.

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007.

3. piezīme

31.12.2007.

CEN

EN 13277-5:2002

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 5. daļa: Papildu prasības un testa metodes dzimumorgānu un zemjostasvietas aizsargiem

10.8.2002.

CEN

EN 13277-6:2003

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 6. daļa: Papildu prasības un testa metodes sieviešu krūšu aizsargiem

21.2.2004.

CEN

EN 13277-7:2009

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 7. daļa: Papildprasības un testa metodes roku un kāju aizsargiem

6.5.2010.

CEN

EN 13277-8:2017

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 8. daļa: Papildu prasības un testa metodes karatē sejas aizsargiem

Šī ir pirmā publikācija

CEN

EN ISO 13287:2012

Individuālie aizsarglīdzekļi. Apavi. Slīdespretestības testēšana (ISO 13287:2012)

13.3.2013.

EN ISO 13287:2007

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13356:2001

Brīdinājuma aprīkojums neprofesionālai lietošanai – Testa metodes un prasības

21.12.2001.

CEN

EN 13484:2012

Aizsargķiveres sporta kamaniņu braucējiem

20.12.2012.

EN 13484:2001

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN ISO 13506-1:2017

Aizsargapģērbs pret karstumu un uguni. 1. daļa: Pilna apģērba komplekta testēšanas metode. Pārnestās enerģijas mērīšana ar mērierīcēm pieslēgtu manekenu (ISO 13506-1:2017)

15.12.2017.

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, pēdu un dzimumorgānu aizsargi lauka hokeja vārtsargiem un apakšstilbu aizsargi lauka hokeja spēlētājiem – Prasības un testēšanas metodes

23.11.2007.

EN 13546:2002

2.1. piezīme

31.12.2007.

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, dzimumorgānu un sejas aizsargi paukotājiem – Prasības un testēšanas metodes

23.11.2007.

EN 13567:2002

2.1. piezīme

31.12.2007.

CEN

EN 13594:2015

Aizsargcimdi motobraucējiem profesionāļiem. Prasības un testēšanas metodes

11.12.2015.

EN 13594:2002

2.1. piezīme

31.8.2017.

CEN

EN 13595-1:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 1. daļa: Vispārīgās prasības

28.8.2003.

CEN

EN 13595-2:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 2. daļa: Testēšanas metode trieciena abrazīvās pretestības noteikšanai

28.8.2003.

CEN

EN 13595-3:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 3. daļa: Testēšanas metode auduma pārplēšanas izturības noteikšanai

28.8.2003.

CEN

EN 13595-4:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 4. daļa: Testēšanas metode auduma triecienpārgriešanas pretošanās spējas noteikšanai

28.8.2003.

CEN

EN 13634:2017

Aizsargapavi motobraucējiem. Prasības un testēšanas metodes

Šī ir pirmā publikācija

EN 13634:2010

2.1. piezīme

30.6.2018.

CEN

EN ISO 13688:2013

Aizsargapģērbs. Vispārīgās prasības (ISO 13688:2013)

13.12.2013.

EN 340:2003

2.1. piezīme

31.1.2014.

CEN

EN 13781:2012

Aizsargķiveres sniega visurgājēju un bobsleju vadītājiem un pasažieriem

20.12.2012.

EN 13781:2001

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 13794:2002

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Pašizglābšanas aparāti – Prasības, testēšana, marķēšana

28.8.2003.

EN 400:1993

EN 401:1993

EN 1061:1996

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 13819-1:2002

Dzirdes aizsargi – Testēšana – 1. daļa: Fizikālās testēšanas metodes

28.8.2003.

CEN

EN 13819-2:2002

Dzirdes aizsargi –Testēšana – 2. daļa: Akustiskās testēšanas metodes

28.8.2003.

CEN

EN 13832-1:2006

Apavu aizsardzība pret ķimikālijām – 1. daļa: Terminoloģija un testēšana

21.12.2006.

CEN

EN 13832-2:2006

Apavu aizsardzība pret ķimikālijām – 2. daļa: Prasības apaviem, kas ir izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

21.12.2006.

CEN

EN 13832-3:2006

Apavu aizsardzība pret ķimikālijām – 3. daļa: Prasības apaviem, kas ir augsti izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

21.12.2006.

CEN

EN 13911:2017

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Prasības un testa metodes ugunsdzēsēju kapucēm

15.12.2017.

EN 13911:2004

2.1. piezīme

28.2.2018.

CEN

EN 13921:2007

Individuālie aizsarglīdzekļi – Ergonomiskie principi

23.11.2007.

CEN

EN 13949:2003

Elpošanas ierīces – Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu slāpekļa-skābekļa gāzu maisījumu un skābekli – Prasības, testēšana, marķēšana

21.2.2004.

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Aizsargapģērbs pret cieto ķīmisko vielu daļiņām – 1. daļa: Veiktspējas prasības pretķīmiskajiem aizsargapģērbiem, ņemot vērā pilnu ķermeņa aizsardzību pret gaisā emitētām cietajām daļiņām (5. tipa apģērbi) (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005.

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Aizsargapģērbs pret cieto ķīmisko vielu daļiņām – 2. daļa: Uz iekšu vērstas smalko daļiņu aerosolu noplūdes aizsargapģērbos noteikšanas testa metode (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005.

CEN

EN ISO 13995:2000

Aizsargapģērbs – Mehāniskās īpašības – Testa metode materiālu caursites un dinamiskās saraušanas pretestības noteikšanai (ISO 13995:2000)

6.10.2005.

CEN

EN ISO 13997:1999

Aizsargapģērbs – Mehāniskās īpašības – Izturības noteikšana pret griešanu ar asiem priekšmetiem (ISO 13997:1999)

4.7.2000.

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Aizsargapģērbs – Priekšauti, bikses un vestes aizsardzībai pret rokas nažu griezumiem un dūrieniem (ISO 13998:2003)

28.8.2003.

EN 412:1993

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN 14021:2003

Akmeņu aizsargi braucēju pasargāšanai no akmeņiem un šķembām motobraukšanai bezceļu apstākļos – Prasības un testēšanas metodes

6.10.2005.

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Paaugstinātas drošības industriālās aizsargķiveres

20.12.2012.

EN 14052:2012

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 14058:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbs aizsardzībai vēsās vidēs

Šī ir pirmā publikācija

EN 14058:2004

2.1. piezīme

31.5.2018.

CEN

EN ISO 14116:2015

Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret liesmu. Materiāli, materiālu kombinācijas un apģērbs liesmas izplatīšanās ierobežošanai (ISO 14116:2015)

11.12.2015.

EN ISO 14116:2008

2.1. piezīme

31.1.2016.

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu locītavu, plaukstu, ceļgalu un elkoņu aizsargi skrituļrīku sportistiem – Prasības un testēšanas metodes

23.11.2007.

EN 14120:2003

2.1. piezīme

31.12.2007.

CEN

EN 14126:2003

Aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības un testēšanas metodes aizsargapģērbam pret infekcijas izraisošiem mikroorganismiem

6.10.2005.

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Elpošanas aprīkojums. Autonomie niršanas aparāti ar reģenerācijas elpošanas ciklu

13.12.2013.

EN 14143:2003

2.1. piezīme

31.1.2014.

CEN

EN 14225-1:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 1. daļa: Ūdenscaurlaidīgie hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

Šī ir pirmā publikācija

EN 14225-1:2005

2.1. piezīme

30.6.2018.

CEN

EN 14225-2:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 2. daļa: Ūdensnecaurlaidīgie hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

Šī ir pirmā publikācija

EN 14225-2:2005

2.1. piezīme

30.6.2018.

CEN

EN 14225-3:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 3. daļa: Aktīvi apsildāmu vai dzesējamu tērpu sistēmas un komponenti. Prasības un testēšanas metodes

Šī ir pirmā publikācija

EN 14225-3:2005

2.1. piezīme

30.6.2018.

CEN

EN 14225-4:2005

Ūdenslīdēju tērpi – 4. daļa: Darbam pie normāla (viena atmosfēra) ieelpojamā gaisa spiediena paredzēti tērpi – Cilvēcisko faktoru uzstādītās prasības un testēšanas metodes

6.10.2005.

CEN

EN 14325:2004

Aizsargapģērbs pret ķimikālijām – Pretķīmisko aizsargapģērbu materiālu, vīļu, izjaucamo un neizjaucamo saistījumu testēšana un kvalificēšana pēc veiktspējas

6.10.2005.

CEN

EN 14328:2005

Aizsargapģērbs – Cimdi un apakšdelmu aizsargi pret iegriešanu ar energodarbināmiem nažiem – Prasības un testu metodes

6.10.2005.

CEN

EN 14360:2004

Apģērbs pret lietu. Gatavo apģērbu testēšanas metode – Pilienu triecieni ar spēku no augšas

6.10.2005.

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Gāzmaskas. Pretgāzu filtri un kombinētie filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

20.6.2008.

EN 14387:2004

2.1. piezīme

31.7.2008.

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Individuālie aizsarglīdzekļi. Ceļgalu aizsargi darbam pozīcijā uz ceļgaliem

6.5.2010.

EN 14404:2004

2.1. piezīme

31.7.2010.

CEN

EN 14435:2004

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Vienīgi lietošanai ar paaugstinātu spiedienu paredzēti autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pusmasku – Prasības, testēšana, marķēšana

6.10.2005.

CEN

EN 14458:2004

Individuālie acusargi – Sejsegi un vizieri lietošanai kopā ar ugunsdzēsības, ātrās palīdzības un avārijdienestu darbinieku aizsargcepurēm

6.10.2005.

CEN

EN ISO 14460:1999

Autosacīkšu braucēju aizsargapģērbs – Karstumizturība un ugunsizturība – Ekspluatācijas noteikumi un testa metodes (ISO 14460:1999)

16.3.2000.

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002.

3. piezīme

30.9.2002.

CEN

EN 14529:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vienīgi glābšanai paredzēti autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa pusmaskas elpošanas aparāti ar iespēju pievienot ar elpošanu vadāmu paaugstināta spiediena vārstu

19.4.2006.

CEN

EN 14593-1:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar automātisko gaisa padeves regulēšanas vārstu aprīkoti saspiestā gaisa elpošanas aparāti – 1. daļa: Aparāti ar pilnu sejas masku. Prasības, testēšana, marķēšana

6.10.2005.

EN 139:1994

2.1. piezīme

2.12.2005.

CEN

EN 14593-2:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Ar automātisko gaisa padeves regulēšanas vārstu aprīkoti saspiestā gaisa elpošanas aparāti. 2. daļa: Lietošanai ar paaugstinātu spiedienu paredzēti aparāti ar pusmasku. Prasības, testēšana, marķēšana

6.10.2005.

EN 139:1994

2.1. piezīme

2.12.2005.

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Nepārtrauktas plūsmas saspiestā gaisa elpošanas aparāti – Prasības, testēšana, marķēšana

6.10.2005.

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

2.1. piezīme

2.12.2005.

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības apģērbiem ar šķidrumu, (3. tips) vai izsmidzinātu šķidrumu (4. tips), necaurlaidīgiem savienojumiem starp dažādām apģērba daļām, ieskaitot vienīgi atsevišķas ķermeņa daļas aizsargājošus apģē

6.5.2010.

EN 14605:2005

2.1. piezīme

6.5.2010.

CEN

EN 14786:2006

Aizsargapģērbs. Kā noteikt noturību pret izsmidzinātu šķidru ķimikāliju, emulsiju un dispersiju iespiešanos – Testēšana ar pulverizatoriem

21.12.2006.

CEN

EN ISO 14877:2002

Aizsargapģērbs abrazīvajām spridzināšanas operācijām, izmantojot granulveida abrazīvus (ISO 14877:2002)

28.8.2003.

CEN

EN ISO 15025:2002

Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret karstumu un liesmu – Liesmas ierobežotas izplatīšanās testēšanas metodes (ISO 15025:2000)

28.8.2003.

EN 532:1994

2.1. piezīme

28.8.2003.

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Hidrotērpi. 1. daļa: Tērpi pastāvīgai nēsāšanai, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027-1:2012)

13.3.2013.

EN ISO 15027-1:2002

2.1. piezīme

31.5.2013.

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Hidrotērpi. 2. daļa: Ātri uzģērbjami tērpi, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027-2:2012)

13.3.2013.

EN ISO 15027-2:2002

2.1. piezīme

31.5.2013.

CEN

EN ISO 15027-3:2012

Hidrotērpi. 3. daļa: Testa metodes (ISO 15027-3:2012)

13.3.2013.

EN ISO 15027-3:2002

2.1. piezīme

31.5.2013.

CEN

EN 15090:2012

Ugunsdzēsēju apavi

20.12.2012.

EN 15090:2006

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN 15151-1:2012

Alpīnisma inventārs. Bremzēšanas ierīces. 1. daļa: Bremzēšanas ierīces ar manuālu bloķēšanu, drošuma prasības un testēšanas metodes

20.12.2012.

CEN

EN 15333-1:2008

Elpošanas piederumi. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 1. daļa: Gaisa padeve

20.6.2008.

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Elpošanas piederumi. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 2. daļa: Brīvplūsmas aparāts

6.5.2010.

CEN

EN 15613:2008

Ceļgalu un elkoņu aizsargi sportam telpās. Drošuma prasības un testēšana

5.6.2009.

CEN

EN 15614:2007

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs – Brīvdabas aizsargapģērbu testēšana laboratorijā un to veiktspējas prasības

23.11.2007.

CEN

EN ISO 15831:2004

Apģērbs – Fizioloģiskie efekti – Siltumizolētspējas noteikšana ar termomanekenu (ISO 15831:2004)

6.10.2005.

CEN

EN 16027:2011

Aizsargapģērbs. Cimdi ar aizsargājošu efektu futbola vārtsargiem

16.2.2012.

CEN

EN 16350:2014

Aizsargcimdi pret elektrostatiskiem riskiem

12.12.2014.

CEN

EN 16473:2014

Ugunsdzēsēju aizsargķiveres. Aizsargķiveres tehniskās glābšanas darbiem

11.12.2015.

CEN

EN 16689:2017

Aizsargapģērbs ugunsdzēsējiem. Veiktspējas prasības aizsargapģērbam tehniskās glābšanas darbos

13.10.2017.

CEN

EN 16716:2017

Alpīnisma inventārs. Gaisa spilvenu sistēmas lavīnu gadījumam. Drošuma prasības un testēšanas metodes

13.10.2017.

CEN

EN ISO 17249:2013

Drošības apavi aizsardzībai pret sagriešanos ar motorzāģi (ISO 17249:2013)

11.4.2014.

EN ISO 17249:2004

2.1. piezīme

30.11.2015.

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Aizsargapģērbs. Pretķimikāliju aizsargapģērba testēšanas metodes. 3. daļa: Kā noteikt noturību pret šķidruma strūklas iespiešanos (strūklas tests) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009.

EN 463:1994

2.1. piezīme

28.2.2009.

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Aizsargapģērbs. Pretķimikāliju aizsargapģērba testēšanas metodes. 4. daļa: Kā noteikt noturību pret izsmidzināta šķidruma iespiešanos (smidzināšanas tests) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009.

EN 468:1994

2.1. piezīme

28.2.2009.

CEN

EN ISO 19918:2017

Aizsargapģērbs. Aizsardzība pret ķimikālijām. Ķimikāliju kumulējošās caurlaidības mērīšana ar zemu spiedienu caur materiālu (ISO 19918:2017)

Šī ir pirmā publikācija

CEN

EN ISO 20344:2011

Individuālie aizsarglīdzekļi. Apavu testēšanas metodes (ISO 20344:2011)

16.2.2012.

EN ISO 20344:2004

2.1. piezīme

30.6.2012.

CEN

EN ISO 20345:2011

Individuālie aizsarglīdzekļi. Aizsargapavi (ISO 20345:2011)

16.2.2012.

EN ISO 20345:2004

2.1. piezīme

30.6.2013.

CEN

EN ISO 20346:2014

Individuālie aizsarglīdzekļi. Aizsargājošie apavi (ISO 20346:2014)

12.12.2014.

EN ISO 20346:2004

2.1. piezīme

31.12.2014.

CEN

EN ISO 20347:2012

Individuālie aizsarglīdzekļi. Darba apavi (ISO 20347:2012)

20.12.2012.

EN ISO 20347:2004

2.1. piezīme

30.4.2013.

CEN

EN ISO 20349-1:2017

Individuālie aizsarglīdzekļi. Apavi aizsardzībai pret risku lietuvēs un metināšanas darbos. 1. daļa: Prasības un testēšanas metodes aizsardzībai pret riskiem lietuvēs (ISO 20349-1:2017)

15.12.2017.

EN ISO 20349:2010

2.1. piezīme

20.4.2019.

CEN

EN ISO 20349-2:2017

Individuālie aizsarglīdzekļi. Apavi aizsardzībai pret risku lietuvēs un metināšanas darbos. 2. daļa: Prasības un testēšanas metodes aizsardzībai pret riskiem metināšanas darbos un tiem radniecīgos procesos (ISO 20349-2:2017)

15.12.2017.

EN ISO 20349:2010

2.1. piezīme

31.3.2018.

CEN

EN ISO 20471:2013

Paaugstinātas redzamības apģērbs. Testēšanas metodes un prasības (ISO 20471:2013, labotā redakcija 1.6.2013.)

28.6.2013.

EN 471:2003+A1:2007

2.1. piezīme

30.9.2013.

EN ISO 20471:2013/A1:2016

12.4.2017.

3. piezīme

31.5.2017.

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika – Dzirdes aizsargi – 1. daļa: Subjektīva skaņas vājināšanās mērīšanas metode (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994.

CEN

EN ISO 27065:2017

Aizsargapģērbs. Veiktspējas prasības pesticīdu lietotāju aizsargapģērbam un darbiniekiem, kas pakļauti pesticīdu iedarbībai (ISO 27065:2017)

Šī ir pirmā publikācija

Cenelec

EN 50286:1999

Elektroizolējoši aizsargapģērbi darbam zemsprieguma ietaisēs

16.3.2000.

Cenelec

EN 50321:1999

Elektroizolējoši apavi darbam zemsprieguma ietaisēs

16.3.2000.

Cenelec

EN 50365:2002

Elektriski izolējošas ķiveres lietošanai zemsprieguma ietaisēs

10.4.2003.

Cenelec

EN 60743:2001

Darbs zem sprieguma – Instrumentu, iekārtu un ierīču terminoloģija

IEC 60743:2001

10.4.2003.

EN 60743:1996

2.1. piezīme

1.12.2004.

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011.

3. piezīme

9.7.2011.

Cenelec

EN 60895:2003

Darbs ar elektroierīcēm zem sprieguma. Ekranējošs aizsargapģērbs darbam pie maiņstrāvas nominālā sprieguma līdz 800 kV un pie līdzstrāvas sprieguma līdz 600 kV

IEC

IEC 60895:2002 (Ar grozījumiem)

6.10.2005.

EN 60895:1996

2.1. piezīme

1.7.2006.

Cenelec

EN 60903:2003

Darbs ar elektroierīcēm zem sprieguma. Izolējoši cimdi

IEC

IEC 60903:2002 (Ar grozījumiem)

6.10.2005.

EN 50237:1997

EN 60903:1992

- A11:1997

2.1. piezīme

1.7.2006.

Cenelec

EN 60984:1992

Izolējoša materiāla piedurknes darbam zem elektrosprieguma

IEC 60984:1990 (Ar grozījumiem)

4.6.1999.

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999.

3. piezīme

4.6.1999.

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003.

3. piezīme

6.10.2005.

| 1. piezīme. | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.2. piezīme. | Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.2. piezīme.

Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.3. piezīme. | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
| --- | --- |

2.3. piezīme.

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga.

| 3. piezīme. | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

PIEZĪME:

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 27. pantam (4). |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 27. pantam (4).

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu). |
| --- | --- |

—

Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu).

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.

(2)  OV L 399, 30.12.1989., 18. lpp.

(3)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr.: +33 492944200; fakss: +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr.: +33 492944200; fakss: +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(4)  OV C 338, 27.9.2014., 31. lpp.

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/41

---

Komisijas paziņojums saistībā ar īstenojamo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/425 par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/686/EEK

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 113/04)

Šis ir pirmais saraksts ar atsaucēm uz saskaņotajiem standartiem, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/425 (1).

| ESO (2) | Standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Atbilstības prezumpcijas sākuma datums 0. piezīme | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 136:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pilnās sejas maskas – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 140:1998
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pusmaskas un ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Iemutņu komplekti – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 143:2000
  Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Sīku piesārņojuma daļiņu filtri – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 144–1:2000
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes | 21.4.2018. | | |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.4.2018. | | |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 144-2:1998
  Elpošanas aizsargierīces. Gāzes balonu vārsti. 2. daļa: Izplūdes savienojumi | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 144–3:2003
  Elpošanas ceļu aizsargierīces – Gāzes balona ventiļi – 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētiem slāpekļa–skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim | 21.4.2018. | | |
| | EN 144–3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa–slāpekļa tips – Prasības, testēšana, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 148–1:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 1. daļa: Standarta vītņu savienojums | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 148–2:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 148–3:1999
  Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3 | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 166:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Specifikācijas | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 169:2002
  Acu aizsardzība – Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem – Prasības attiecībā uz caurlaidību un ieteicamā pielietošana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 170:2002
  Individuālā acu aizsardzība – Ultravioletā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 172:1994
  Individuālā acu aizsardzība – Saulesbriļļu filtri lietošanai ražošanā | 21.4.2018. | | |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 21.4.2018. | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 174:2001
  Individuālā acu aizsardzība – Kalnu slēpošanas aizsargbrilles | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 175:1997
  Individuālie aizsarglīdzekļi – Acu un sejas aizsarglīdzekļi metināšanas un ar to saistīto procesu laikā | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 207:2017
  Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi) | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 208:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi) | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 250:2014
  Elpošanas ierīces. Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu gaisu. Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 342:2017
  Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret lietu | 21.4.2018. | | |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 352–1:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 1. daļa: Austiņas | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 352–2:2002
  Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 2. daļa: Ausu ieliktņi | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 352–3:2002
  Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 3. daļa: Austiņas, kas piestiprinātas pie rūpniecības aizsargķiverēm | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 352–4:2001
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 4. daļa: Efektīvie ausu aizsargi | 21.4.2018. | | |
| | EN 352–4:2001/A1:2005 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 352–5:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 5. daļa: Aktīvas trokšņa samazināšanas austiņas | 21.4.2018. | | |
| | EN 352–5:2002/A1:2005 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| CEN | EN 352–6:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 6. daļa: Austiņas ar sakaru ierīcēm | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 352–7:2002
  Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana –7. daļa: Efektīvie ausu ieliktņi | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 352–8:2008
  Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audioaparatūras austiņas | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma. Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar balsta līniju. 1. daļa: Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar stingu balsta līniju | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 353–2:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – 2. daļa: Pamattipi kritiena apturēšanai kustīgā balsta līnijā | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 354:2010
  Individuālie aizsarglīdzekļi kritiena novēršanai. Virves | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 355:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritiena novēršanai no augstuma – Enerģijas absorbētāji | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 358:1999
  Personiskās aizsardzības līdzekļi kritiena novēršanai no augstuma un līdzekļi darba pozīcijām – Drošības jostas un to elementi | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 360:2002
  Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Ievelkoša tipa kritienu blokatori | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 361:2002
  Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – Pilns ķermeņa ekipējums | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 362:2004
  Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Savienotāji | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 365:2004
  Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Vispārējas prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām | 21.4.2018. | | |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016) | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016) | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 381–5:1995
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 381–7:1999
  Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 381–9:1997
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 381–11:2002
  Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 388:2016
  Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Industriālās aizsargķiveres | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 402:2003
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Aparāti ar saspiesta gaisa rezervuāriem ar pilnu masku vai iemutni – Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 403:2004
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Filtra iekārtas ar kapuci pašizglābšanai ugunsgrēku gadījumos – Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 404:2005
  Elpošanas ierīces pašizglābšanai. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 407:2004
  Aizsargcimdi pret termoriskiem (karstums un/vai uguns) | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Aizsargcimdi. Vispārīgas prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 421:2010
  Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 443:2008
  Ēku un citu būvju ugunsdzēsības aizsargķiveres | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 469:2005
  Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības ugunsdzēsēju aizsargapģērbam | 21.4.2018. | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 21.4.2018. | 3. piezīme | |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 511:2006
  Aizsargcimdi pret aukstumu | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 564:2014
  Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 565:2017
  Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 566:2017
  Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 567:2013
  Alpīnisma aprīkojums. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 568:2015
  Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošības prasības un testēšanas metodes | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 569:2007
  Alpīnisma inventārs – Ieliktņi – Drošības prasības un testēšana | 21.4.2018. | | |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Ugunsdzēsēju aizsargcimdi | 21.4.2018. | | |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Individuālie aizsarglīdzekļi kritienu novēršanai no augstuma. Piekares ierīces | 21.4.2018. | | |
| Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādām ierīcēm:






  — | A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. punktā, |

ESO (2)

Standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Atbilstības prezumpcijas sākuma datums 0. piezīme

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums 1. piezīme

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 136:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pilnās sejas maskas – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pilnu sejas masku – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 140:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Pusmaskas un ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Iemutņu komplekti – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 143:2000

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Sīku piesārņojuma daļiņu filtri – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 144–1:2000

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Gāzes balonu ventiļi. 1. daļa: Konektoru vītnes

21.4.2018.

EN 144-1:2000/A1:2003

21.4.2018.

EN 144-1:2000/A2:2005

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 144-2:1998

Elpošanas aizsargierīces. Gāzes balonu vārsti. 2. daļa: Izplūdes savienojumi

21.4.2018.

CEN

EN 144–3:2003

Elpošanas ceļu aizsargierīces – Gāzes balona ventiļi – 3. daļa: Izplūdes savienojumi niršanai paredzētiem slāpekļa–skābekļa gāzu maisījumam un skābeklim

21.4.2018.

EN 144–3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtās cirkulācijas elpošanas aparāti saspiesta skābekļa vai saspiesta skābekļa–slāpekļa tips – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 145:1997/A1:2000

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 148–1:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 1. daļa: Standarta vītņu savienojums

21.4.2018.

CEN

EN 148–2:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 2. daļa: Centrālās vītnes savienojums

21.4.2018.

CEN

EN 148–3:1999

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vītnes sejas aizsarglīdzekļos – 3. daļa: Vītņu savienojums M 45 x 3

21.4.2018.

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošas pusmaskas aizsardzībai pret sīkajām daļiņām. Prasības, pārbaude, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 166:2001

Individuālā acu aizsardzība – Specifikācijas

21.4.2018.

CEN

EN 169:2002

Acu aizsardzība – Filtri metināšanai un līdzīgiem tehniskiem darbiem – Prasības attiecībā uz caurlaidību un ieteicamā pielietošana

21.4.2018.

CEN

EN 170:2002

Individuālā acu aizsardzība – Ultravioletā starojuma filtri – Prasības filtru caurlaidībai un to lietošanas ieteikumi

21.4.2018.

CEN

EN 172:1994

Individuālā acu aizsardzība – Saulesbriļļu filtri lietošanai ražošanā

21.4.2018.

EN 172:1994/A1:2000

21.4.2018.

EN 172:1994/A2:2001

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 174:2001

Individuālā acu aizsardzība – Kalnu slēpošanas aizsargbrilles

21.4.2018.

CEN

EN 175:1997

Individuālie aizsarglīdzekļi – Acu un sejas aizsarglīdzekļi metināšanas un ar to saistīto procesu laikā

21.4.2018.

CEN

EN 207:2017

Individuālā acu aizsardzība. Filtri un acu aizsarglīdzekļi pret lāzera radiāciju (lāzera acu aizsargi)

21.4.2018.

CEN

EN 208:2009

Individuālā acu aizsardzība. Acu aizsarglīdzekļi regulēšanas darbam ar lāzeriem un lāzeru sistēmām (lāzera regulēšanas acu aizsarglīdzekļi)

21.4.2018.

CEN

EN 250:2014

Elpošanas ierīces. Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu gaisu. Prasības, pārbaude, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 342:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbu komplekti un atsevišķi apģērbi aizsardzībai pret aukstumu

21.4.2018.

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs – Aizsardzība pret lietu

21.4.2018.

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 352–1:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 1. daļa: Austiņas

21.4.2018.

CEN

EN 352–2:2002

Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 2. daļa: Ausu ieliktņi

21.4.2018.

CEN

EN 352–3:2002

Dzirdes aizsargi – Vispārīgās prasības – 3. daļa: Austiņas, kas piestiprinātas pie rūpniecības aizsargķiverēm

21.4.2018.

CEN

EN 352–4:2001

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 4. daļa: Efektīvie ausu aizsargi

21.4.2018.

EN 352–4:2001/A1:2005

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 352–5:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 5. daļa: Aktīvas trokšņa samazināšanas austiņas

21.4.2018.

EN 352–5:2002/A1:2005

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 352–6:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana – 6. daļa: Austiņas ar sakaru ierīcēm

21.4.2018.

CEN

EN 352–7:2002

Dzirdes aizsargi – Drošības prasības un testēšana –7. daļa: Efektīvie ausu ieliktņi

21.4.2018.

CEN

EN 352–8:2008

Dzirdes aizsargi. Drošuma prasības un testēšana. 8. daļa: Izklaides audioaparatūras austiņas

21.4.2018.

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma. Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar balsta līniju. 1. daļa: Vadāma tipa kritiena aizturētāji ar stingu balsta līniju

21.4.2018.

CEN

EN 353–2:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – 2. daļa: Pamattipi kritiena apturēšanai kustīgā balsta līnijā

21.4.2018.

CEN

EN 354:2010

Individuālie aizsarglīdzekļi kritiena novēršanai. Virves

21.4.2018.

CEN

EN 355:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritiena novēršanai no augstuma – Enerģijas absorbētāji

21.4.2018.

CEN

EN 358:1999

Personiskās aizsardzības līdzekļi kritiena novēršanai no augstuma un līdzekļi darba pozīcijām – Drošības jostas un to elementi

21.4.2018.

CEN

EN 360:2002

Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Ievelkoša tipa kritienu blokatori

21.4.2018.

CEN

EN 361:2002

Individuālās aizsardzības iekārtas kritienu novēršanai no augstuma – Pilns ķermeņa ekipējums

21.4.2018.

CEN

EN 362:2004

Individuālās aizsardzības priekšmeti kritienu novēršanai no augstuma – Savienotāji

21.4.2018.

CEN

EN 365:2004

Individuālās aizsardzības ierīces kritienu novēršanai no augstuma – Vispārējas prasības lietošanas, apkopes, periodiskās pārbaudes, remonta, marķēšanas un iesaiņošanas instrukcijām

21.4.2018.

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 1. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības ķīmisko riska faktoru gadījumā (ISO 374-1:2016)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 374-5:2016

Aizsargcimdi pret bīstamām ķīmiskām vielām un mikroorganismiem. 5. daļa: Terminoloģija un veiktspējas prasības mikroorganismu riska faktoru gadījumā (ISO 374-5:2016)

21.4.2018.

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Individuālā acu aizsardzība. Automātiskie metināšanas filtri

21.4.2018.

CEN

EN 381–5:1995

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 5. daļa: Prasības kāju aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 381–7:1999

Aizsargapģērbs strādājot ar rokas motorzāģiem – 7. daļa: Prasības aizsargcimdiem

21.4.2018.

CEN

EN 381–9:1997

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 9. daļa: Prasības motorzāģu aizsarggetrām

21.4.2018.

CEN

EN 381–11:2002

Aizsargapģērbs rokas motorzāģu lietotājiem – 11. daļa: Prasības ķermeņa augšdaļas aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 388:2016

Aizsargcimdi pret mehāniskiem riskiem

21.4.2018.

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Industriālās aizsargķiveres

21.4.2018.

CEN

EN 402:2003

Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Aparāti ar saspiesta gaisa rezervuāriem ar pilnu masku vai iemutni – Prasības, pārbaude, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 403:2004

Elpošanas ierīces pašizglābšanai – Filtra iekārtas ar kapuci pašizglābšanai ugunsgrēku gadījumos – Prasības, pārbaude, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 404:2005

Elpošanas ierīces pašizglābšanai. Aizsardzībai pret oglekļa monoksīdu paredzētas ar iemutni aprīkotas pašizglābšanās filtra iekārtas

21.4.2018.

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Elpošanas aizsargierīces. Filtrējošās pusmaskas ar ventiļiem aizsardzībai pret gāzi un piemaisījumiem. Prasības, pārbaude, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 407:2004

Aizsargcimdi pret termoriskiem (karstums un/vai uguns)

21.4.2018.

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Aizsargcimdi. Vispārīgas prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 421:2010

Aizsargcimdi pret jonizējošo radiāciju un radioaktīvo piesārņojumu

21.4.2018.

CEN

EN 443:2008

Ēku un citu būvju ugunsdzēsības aizsargķiveres

21.4.2018.

CEN

EN 469:2005

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības ugunsdzēsēju aizsargapģērbam

21.4.2018.

EN 469:2005/A1:2006

21.4.2018.

3. piezīme

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 511:2006

Aizsargcimdi pret aukstumu

21.4.2018.

CEN

EN 564:2014

Alpīnisma inventārs. Palīgvirve. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 565:2017

Alpīnisma inventārs. Lente. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 566:2017

Alpīnisma inventārs. Stropes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 567:2013

Alpīnisma aprīkojums. Virvju skavas. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 568:2015

Alpīnisma inventārs. Ledus āķi. Drošības prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 569:2007

Alpīnisma inventārs – Ieliktņi – Drošības prasības un testēšana

21.4.2018.

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Ugunsdzēsēju aizsargcimdi

21.4.2018.

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Individuālie aizsarglīdzekļi kritienu novēršanai no augstuma. Piekares ierīces

21.4.2018.

Uzmanību! Šī publikācija neattiecas uz šādām ierīcēm:

—

A tips (piekares ierīces ar vienu vai vairākiem nekustīgiem atbalsta punktiem un ar nepieciešamību pēc atbalsta punktiem vai stiprinājuma elementiem piestiprināšanai pie konstrukcijas), kas minēts 3.2.1., 4.4.1. un 5.3. punktā,

| — | C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām trosēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. punktā, |
| --- | --- |

—

C tips (piekares ierīces ar horizontālām, elastīgām trosēm), kas minēts 3.2.3., 4.4.3. un 5.5. punktā,

| — | D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām sliedēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. punktā, |
| --- | --- |

—

D tips (piekares ierīces ar horizontālām, nekustīgām sliedēm), kas minēts 3.2.4, 4.4.4. un 5.6. punktā,

| — | jebkura minēto tipu kombinācija. |
| --- | --- |

—

jebkura minēto tipu kombinācija.

Attiecībā uz A, C un D tipu šī publikācija neattiecas uz 4.5., 5.2.2., 6. un 7. punktu, A un ZA pielikumu.

Tādēļ uz iepriekšminētajām iekārtām neattiecas pieņēmums par atbilstību Regula (ES) 2016/425 noteikumiem, jo tās nav uzskatāmas par individuālajiem aizsardzības līdzekļiem.

CEN

EN 812:2012

Industriālās aizsargcepures pret triecieniem

21.4.2018.

CEN

EN 813:2008

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma. Sēdiejūgi

21.4.2018.

CEN

EN 943-1:2015

Aizsargapģērbs pret šķidrajām un gāzveida ķimikālijām, ieskaitot šķidros aerosolus un cietās daļiņas. 1. daļa: Veiktspējas prasības ventilējamiem un neventilējamiem “gāzes necaurlaidīgiem” (1. tips) aizsargtērpiem

21.4.2018.

CEN

EN 958:2017

Alpīnisma inventārs. Triecienu amortizatori kalnā kāpšanai pa Via Ferrata. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Aviosportā lietojamās aizsargķiveres

21.4.2018.

CEN

EN 1073-2:2002

Aizsargapģērbs pret radioaktīvo saindēšanos – 2. daļa: Prasības un testa metodes neventilētam aizsargapģērbam pret saindēšanos ar radioaktīvām daļiņām

21.4.2018.

CEN

EN 1077:2007

Kalnu slēpotāju un snovbordistu aizsargķiveres

21.4.2018.

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Aizsargķiveres riteņbraucējiem, skeitbordistiem un skrituļslidotājiem

21.4.2018.

CEN

EN 1080:2013

Triecienizturīgas ķiveres maziem bērniem

21.4.2018.

CEN

EN 1082-1:1996

Aizsargapģērbs – Cimdi un roku aizsargi, kas aizsargā no rokas nažu griezumiem un dūrieniem – 1. daļa: Bruņu cimdi un roku aizsargi

21.4.2018.

CEN

EN 1082-2:2000

Aizsargapģērbs – Cimdi un roku aizsarglīdzekļi pret iegriezumiem un ievainojumiem ar galda nazi – 2. daļa: Cimdi un roku aizsarglīdzekļi, kuri izgatavoti no materiāliem, izņemot bruņu materiālus

21.4.2018.

CEN

EN 1146:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Slēgtie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas glābšanas aparāti ar kapuci – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 1149-5:2008

Aizsargapģērbs. Elektrostatiskās īpašības. 5. daļa: Materiālu veiktspējas un apģērba konstrukcijas prasības

21.4.2018.

CEN

EN 1150:1999

Aizsargapģērbs – Ikdienas luminiscējošais apģērbs – Testa metodes un prasības

21.4.2018.

CEN

EN 1385:2012

Aizsargķiveres smaiļošanai un airēšanas slalomam pa kalnu upēm

21.4.2018.

CEN

EN 1486:2007

Ugunsdzēsēju aizsargapģērbs. Testa metodes un prasības atstarojošam aizsargapģērbam dzēšot specifisku ugunsgrēku

21.4.2018.

CEN

EN 1497:2007

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma – Glābšanas jostas

21.4.2018.

CEN

EN 1731:2006

Individuālie acusargi – Acu un sejas tīklveida aizsargi

21.4.2018.

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi. Pusmaskas bez inhalācijas vārstiem un ar atsevišķiem filtriem, kuri aizsargā pret gāzēm vai gāzēm un daļiņām vai tikai daļiņām. Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 1891:1998

Individuālie aizsarglīdzekļi pret kritieniem no augstuma - Zema stiepuma kernmantela virves

21.4.2018.

CEN

EN 1938:2010

Individuālā acu aizsardzība. Motociklistu un mopēdistu aizsargbrilles

21.4.2018.

CEN

EN ISO 10819:2013

Mehāniskās vibrācijas un triecieni. Rokas–plaukstas vibrācijas. Cimdu vibrācijas pārneses spējas uz delnu mērīšanu un izvērtēšanu (ISO 10819:2013)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 10862:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Trapecveida jostas ātrās atbrīvošanas sistēma (ISO 10862:2009)

21.4.2018.

CEN

EN 12021:2014

Elpošanas ierīces. Saspiestas gāzes elpošanas aparātiem

21.4.2018.

CEN

EN 12083:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Filtri ar elpošanas šļūtenēm - Cieto daļiņu filtri, gāzu filtri un kombinētie filtri – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:2013

Alpīnistu aprīkojums. Ķīļi. Drošuma prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN 12275:2013

Alpīnisma aprīkojums. Karabīnes. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 12276:2013

Alpīnistu aprīkojums – Frikcijas enkurfiksatori – Drošuma prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN 12277:2015

Alpīnisma inventārs. Drošības jostas. Drošības prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 12278:2007

Alpīnistu aprīkojums – Trīši – Drošības prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 1. daļa: Saulesbrilles vispārējai lietošanai (ISO 12312-1:2013)

21.4.2018.

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Acu un sejas aizsardzība. Saulesbrilles un līdzīgas brilles. 2. daļa: Filtri tiešai saules novērošanai (ISO 12312-2:2015)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 12401:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Klāja drošības jostas un drošības virves. Drošuma prasības un testēšana (ISO 12401:2009)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 5. daļa: Negrimstības līdzekļi (50. līmenis) – Drošuma prasības (ISO 12402-5:2006)

21.4.2018.

EN ISO 12402–5:2006/AC:2006

EN ISO 12402–5:2006/A1:2010

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN ISO 12402–6:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 6. daļa: Glābšanas vestes un peldlīdzekļi īpašiem nolūkiem – Drošības prasības un papildu testēšanas metodes (ISO 12402–6:2006)

21.4.2018.

EN ISO 12402–6:2006/A1:2010

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN ISO 12402–8:2006

Individuālie peldamības līdzekļi – 8. daļa: Palīgpiederumi – Drošības prasības, testēšana (ISO 12402–8:2006)

21.4.2018.

EN ISO 12402–8:2006/A1:2011

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 12477:2001

Metinātāju aizsargcimdi

21.4.2018.

EN 12477:2001/A1:2005

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 12492:2012

Alpīnisma piederumi. Alpīnistu aizsargķiveres. Drošuma prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN 12841:2006

Individuālie aizsarglīdzekļi pret nokrišanu no augstuma – Trosētas piekļuves sistēmas – Trošu noregulēšanas piederumi

21.4.2018.

CEN

EN 12941:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, kuras pievienotas ķiverei vai kapucei – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 12941:1998/A1:2003

21.4.2018.

EN 12941:1998/A2:2008

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 12942:1998

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar enerģiju darbināmas filtrēšanas ierīces, ieskaitot pilnās sejasmaskas, pusmaskas vai ceturtdaļmaskas – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 12942:1998/A1:2002

21.4.2018.

EN 12942:1998/A2:2008

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības aizsargapģērbam pret ķimikālijām ar ierobežotu veiktspēju pret šķidrajām ķimikālijām, (6. tips un PB [6] tips) piederumi)

21.4.2018.

CEN

EN 13061:2009

Aizsargapģērbs. Futbolistu apakšstilbu aizsargi. Prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN 13158:2009

Aizsargapģērbs. Aizsargžaketes, ķermeņa un plecu aizsargi, kurus lieto jāšanā: jātniekiem un tiem darbojoties ar zirgiem un zirgu pajūgu vadītājiem. Prasības un testēšana

21.4.2018.

CEN

EN 13178:2000

Individuālā acu aizsardzība – Motorkamanu braucēju acu aizsargi

21.4.2018.

CEN

EN 13277–1:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 1. daļa: Vispārīgās prasības un testa metodes

21.4.2018.

CEN

EN 13277–2:2000

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 2. daļa: Papildu prasības un testa metodes pēdas pacēluma, apakšstilba un apakšdelma aizsargierīcēm

21.4.2018.

CEN

EN 13277–3:2013

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 3. daļa: Papildu prasības un testa metodes ķermeņa aizsargierīcēm

21.4.2018.

CEN

EN 13277–4:2001

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 4. daļa: Papildprasības un testa metodes galvas aizsargiem

21.4.2018.

EN 13277–4:2001/A1:2007

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN 13277–5:2002

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 5. daļa: Papildu prasības un testa metodes dzimumorgānu un zemjostasvietas aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 13277–6:2003

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi – 6. daļa: Papildu prasības un testa metodes sieviešu krūšu aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 13277–7:2009

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 7. daļa: Papildprasības un testa metodes roku un kāju aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 13277–8:2017

Austrumu cīņu aizsarglīdzekļi. 8. daļa: Papildu prasības un testa metodes karatē sejas aizsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 13356:2001

Brīdinājuma aprīkojums neprofesionālai lietošanai – Testa metodes un prasības

21.4.2018.

CEN

EN 13484:2012

Aizsargķiveres sporta kamaniņu braucējiem

21.4.2018.

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, pēdu un dzimumorgānu aizsargi lauka hokeja vārtsargiem un apakšstilbu aizsargi lauka hokeja spēlētājiem – Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu, roku, krūškurvja, vēdera, kāju, dzimumorgānu un sejas aizsargi paukotājiem – Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 13594:2015

Aizsargcimdi motobraucējiem profesionāļiem. Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 13595–1:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 1. daļa: Vispārīgās prasības

21.4.2018.

CEN

EN 13595–3:2002

Aizsargapģērbs motobraucējiem profesionāļiem – Jakas, bikses un viengabala vai dalītie uzvalki – 3. daļa: Testēšanas metode auduma pārplēšanas izturības noteikšanai

21.4.2018.

CEN

EN 13634:2017

Aizsargapavi motobraucējiem. Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN ISO 13688:2013

Aizsargapģērbs. Vispārīgās prasības (ISO 13688:2013)

21.4.2018.

CEN

EN 13781:2012

Aizsargķiveres sniega visurgājēju un bobsleju vadītājiem un pasažieriem

21.4.2018.

CEN

EN 13794:2002

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Pašizglābšanas aparāti – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 13832–2:2006

Apavu aizsardzība pret ķimikālijām – 2. daļa: Prasības apaviem, kas ir izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

21.4.2018.

CEN

EN 13832–3:2006

Apavu aizsardzība pret ķimikālijām – 3. daļa: Prasības apaviem, kas ir augsti izturīgi pret ķimikālijām laboratorijas apstākļos

21.4.2018.

CEN

EN 13949:2003

Elpošanas ierīces – Autonomas iekārtas niršanai ar saspiestu slāpekļa–skābekļa gāzu maisījumu un skābekli – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN ISO 13982–1:2004

Aizsargapģērbs pret cieto ķīmisko vielu daļiņām – 1. daļa: Veiktspējas prasības pretķīmiskajiem aizsargapģērbiem, ņemot vērā pilnu ķermeņa aizsardzību pret gaisā emitētām cietajām daļiņām (5. tipa apģērbi) (ISO 13982–1:2004)

21.4.2018.

EN ISO 13982–1:2004/A1:2010

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN ISO 13998:2003

Aizsargapģērbs – Priekšauti, bikses un vestes aizsardzībai pret rokas nažu griezumiem un dūrieniem (ISO 13998:2003)

21.4.2018.

CEN

EN 14021:2003

Akmeņu aizsargi braucēju pasargāšanai no akmeņiem un šķembām motobraukšanai bezceļu apstākļos – Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Paaugstinātas drošības industriālās aizsargķiveres

21.4.2018.

CEN

EN 14058:2017

Aizsargapģērbs. Apģērbs aizsardzībai vēsās vidēs

21.4.2018.

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Aizsargapģērbs – Plaukstu locītavu, plaukstu, ceļgalu un elkoņu aizsargi skrituļrīku sportistiem – Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14126:2003

Aizsargapģērbs – Veiktspējas prasības un testēšanas metodes aizsargapģērbam pret infekcijas izraisošiem mikroorganismiem

21.4.2018.

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Elpošanas aprīkojums. Autonomie niršanas aparāti ar reģenerācijas elpošanas ciklu

21.4.2018.

CEN

EN 14225–1:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 1. daļa: Ūdenscaurlaidīgie hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14225–2:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 2. daļa: Ūdensnecaurlaidīgie hidrotērpi. Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14225–3:2017

Ūdenslīdēju tērpi. 3. daļa: Aktīvi apsildāmu vai dzesējamu tērpu sistēmas un komponenti. Prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14328:2005

Aizsargapģērbs – Cimdi un apakšdelmu aizsargi pret iegriešanu ar energodarbināmiem nažiem – Prasības un testu metodes

21.4.2018.

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Gāzmaskas. Pretgāzu filtri un kombinētie filtri. Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 14435:2004

Elpošanas ceļu aizsardzības līdzekļi – Vienīgi lietošanai ar paaugstinātu spiedienu paredzēti autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa elpošanas aparāti ar pusmasku – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN ISO 14460:1999

Autosacīkšu braucēju aizsargapģērbs – Karstumizturība un ugunsizturība – Ekspluatācijas noteikumi un testa metodes (ISO 14460:1999)

21.4.2018.

EN ISO 14460:1999/A1:2002

21.4.2018.

3. piezīme

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Vienīgi glābšanai paredzēti autonomie atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa pusmaskas elpošanas aparāti ar iespēju pievienot ar elpošanu vadāmu paaugstināta spiediena vārstu

21.4.2018.

CEN

EN 14593–1:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Ar automātisko gaisa padeves regulēšanas vārstu aprīkoti saspiestā gaisa elpošanas aparāti – 1. daļa: Aparāti ar pilnu sejas masku. Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

CEN

EN 14594:2005

Elpošanas orgānu aizsarglīdzekļi – Nepārtrauktas plūsmas saspiestā gaisa elpošanas aparāti – Prasības, testēšana, marķēšana

21.4.2018.

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Aizsargapģērbs pret šķidrajām ķimikālijām. Veiktspējas prasības apģērbiem ar šķidrumu, (3. tips) vai izsmidzinātu šķidrumu (4. tips), necaurlaidīgiem savienojumiem starp dažādām apģērba daļām, ieskaitot vienīgi atsevišķas ķermeņa daļas aizsargājošus apģē

21.4.2018.

CEN

EN ISO 14877:2002

Aizsargapģērbs abrazīvajām spridzināšanas operācijām, izmantojot granulveida abrazīvus (ISO 14877:2002)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 15027–1:2012

Hidrotērpi. 1. daļa: Tērpi pastāvīgai nēsāšanai, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027–1:2012)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 15027–2:2012

Hidrotērpi. 2. daļa: Ātri uzģērbjami tērpi, prasības, ieskaitot drošību (ISO 15027–2:2012)

21.4.2018.

CEN

EN 15090:2012

Ugunsdzēsēju apavi

21.4.2018.

CEN

EN 15151–1:2012

Alpīnisma inventārs. Bremzēšanas ierīces. 1. daļa: Bremzēšanas ierīces ar manuālu bloķēšanu, drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN 15333–1:2008

Elpošanas piederumi. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 1. daļa: Gaisa padeve

21.4.2018.

EN 15333–1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333–2:2009

Elpošanas piederumi. Atklātās cirkulācijas saspiestā gaisa niršanas aparāts. 2. daļa: Brīvplūsmas aparāts

21.4.2018.

CEN

EN 15613:2008

Ceļgalu un elkoņu aizsargi sportam telpās. Drošuma prasības un testēšana

21.4.2018.

CEN

EN 16027:2011

Aizsargapģērbs. Cimdi ar aizsargājošu efektu futbola vārtsargiem

21.4.2018.

CEN

EN 16350:2014

Aizsargcimdi pret elektrostatiskiem riskiem

21.4.2018.

CEN

EN 16473:2014

Ugunsdzēsēju aizsargķiveres. Aizsargķiveres tehniskās glābšanas darbiem

21.4.2018.

CEN

EN 16716:2017

Alpīnisma inventārs. Gaisa spilvenu sistēmas lavīnu gadījumam. Drošuma prasības un testēšanas metodes

21.4.2018.

CEN

EN ISO 17249:2013

Drošības apavi aizsardzībai pret sagriešanos ar motorzāģi (ISO 17249:2013)

21.4.2018.

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 20345:2011

Individuālie aizsarglīdzekļi. Aizsargapavi (ISO 20345:2011)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 20346:2014

Individuālie aizsarglīdzekļi. Aizsargājošie apavi (ISO 20346:2014)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 20347:2012

Individuālie aizsarglīdzekļi. Darba apavi (ISO 20347:2012)

21.4.2018.

CEN

EN ISO 20471:2013

Paaugstinātas redzamības apģērbs. Testēšanas metodes un prasības (ISO 20471:2013, labotā redakcija 2013–06–01)

21.4.2018.

EN ISO 20471:2013/A1:2016

21.4.2018.

3. piezīme

CEN

EN ISO 27065:2017

Aizsargapģērbs. Veiktspējas prasības pesticīdu lietotāju aizsargapģērbam un darbiniekiem, kas pakļauti pesticīdu iedarbībai (ISO 27065:2017)

21.4.2018.

| 0. piezīme. | Datums, no kura uz atbilstību saskaņotajam standartam vai tā daļām attiecina prezumpciju par atbilstību Savienības tiesību aktu attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

0. piezīme.

Datums, no kura uz atbilstību saskaņotajam standartam vai tā daļām attiecina prezumpciju par atbilstību Savienības tiesību aktu attiecīgajām prasībām.

| 1. piezīme. | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.2. piezīme. | Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.2. piezīme.

Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.3. piezīme. | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
| --- | --- |

2.3. piezīme.

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga.

| 3. piezīme. | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi.

PIEZĪME:

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 27. pantam (3). |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1025/2012 27. pantam (3).

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu). |
| --- | --- |

—

Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu).

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

| — | Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

| — | Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:
  http://ec.europa.eu/growth/single–market/european–standards/harmonised–standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:

http://ec.europa.eu/growth/single–market/european–standards/harmonised–standards/index_en.htm

---

(1)  OV L 81, 31.3.2016., 51. lpp.

(2)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM. Tālr.: +32 25500811; fakss: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr.: +33 492944200; fakss: +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tālr.: +33 492944200; fakss: +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(3)  OV C 338, 27.9.2014., 31. lpp.

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/65

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2016. gada 21. septembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

Ziņotāja dalībvalsts: Igaunija

(2018/C 113/05)

Koncentrācija

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 3. punktu.

Konkrētie tirgi

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā.

| 4. | Jo īpaši Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem, ka:






  4.1. | pneimatisko berzes bremžu sistēmas ritošajam sastāvam ir atsevišķs produktu tirgus, kas nošķirams no citu veidu bremzēm un no hidrauliskajām bremzēm; |
| --- | --- | --- |

4.

Jo īpaši Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas secinājumiem, ka:

4.1.

pneimatisko berzes bremžu sistēmas ritošajam sastāvam ir atsevišķs produktu tirgus, kas nošķirams no citu veidu bremzēm un no hidrauliskajām bremzēm;

| 4.2. | pastāv atsevišķi tirgi, no vienas puses, ritošajam sastāvam paredzētām pneimatisko berzes bremžu sistēmām kopumā un, no otras puses, to apakšsistēmām (mehāniskās bremzes, bremžu vadības ierīces un gaisa padeves bloki); |
| --- | --- |

4.2.

pastāv atsevišķi tirgi, no vienas puses, ritošajam sastāvam paredzētām pneimatisko berzes bremžu sistēmām kopumā un, no otras puses, to apakšsistēmām (mehāniskās bremzes, bremžu vadības ierīces un gaisa padeves bloki);

| 4.3. | attiecībā uz berzes materiāliem ritošajam sastāvam pastāv atsevišķi tirgi i) organiskām uzlikām, ii) metālkeramiskām uzlikām, iii) organiskiem klučiem/lokiem un iv) metālkeramiskiem klučiem/lokiem; |
| --- | --- |

4.3.

attiecībā uz berzes materiāliem ritošajam sastāvam pastāv atsevišķi tirgi i) organiskām uzlikām, ii) metālkeramiskām uzlikām, iii) organiskiem klučiem/lokiem un iv) metālkeramiskiem klučiem/lokiem;

| 4.4. | bremžu diski veido atsevišķu tirgu, kas nodalīts no berzes materiāliem; |
| --- | --- |

4.4.

bremžu diski veido atsevišķu tirgu, kas nodalīts no berzes materiāliem;

| 4.5. | pantogrāfi un pantogrāfa ieliktņi veido atsevišķus tirgus, kas nodalāmi viens no otra; un |
| --- | --- |

4.5.

pantogrāfi un pantogrāfa ieliktņi veido atsevišķus tirgus, kas nodalāmi viens no otra; un

| 4.6. | attiecīgā ģeogrāfiskā darbības joma visiem ritošā sastāva aprīkojuma tirgiem ir EEZ mērogā, bet jautājums par enerģijas skaitītāju un reģistrācijas ierīču tirgu precīzu ģeogrāfiskās darbības jomu var palikt atklāts. |
| --- | --- |

4.6.

attiecīgā ģeogrāfiskā darbības joma visiem ritošā sastāva aprīkojuma tirgiem ir EEZ mērogā, bet jautājums par enerģijas skaitītāju un reģistrācijas ierīču tirgu precīzu ģeogrāfiskās darbības jomu var palikt atklāts.

Konkurences novērtējums

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir atbilstoši izvērtēt ritošā sastāva aprīkojuma tirgus oriģinālā aprīkojuma ražotāja līmenī, izņemot attiecībā uz sastāvdaļām, kas ir regulāri jāaizstāj (piemēram, berzes materiāliem un bremžu diskiem), par kurām ir pamatoti veikt atsevišķu izvērtējumu neatkarīga sekundārā tirgus līmenī. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir atbilstoši izvērtēt ritošā sastāva aprīkojuma tirgus oriģinālā aprīkojuma ražotāja līmenī, izņemot attiecībā uz sastāvdaļām, kas ir regulāri jāaizstāj (piemēram, berzes materiāliem un bremžu diskiem), par kurām ir pamatoti veikt atsevišķu izvērtējumu neatkarīga sekundārā tirgus līmenī.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātais darījums, par kādu sākotnēji informējusi paziņojošā puse, visticamāk, būtiski traucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, jo īpaši sakarā ar dominējoša stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanu attiecībā uz:






  6.1. | metālkeramiskām bremžu uzlikām neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ; un |
| --- | --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātais darījums, par kādu sākotnēji informējusi paziņojošā puse, visticamāk, būtiski traucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā, jo īpaši sakarā ar dominējoša stāvokļa radīšanu vai nostiprināšanu attiecībā uz:

6.1.

metālkeramiskām bremžu uzlikām neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ; un

| 6.2. | metālkeramiskiem bremžu klučiem/lokiem neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ. |
| --- | --- |

6.2.

metālkeramiskiem bremžu klučiem/lokiem neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātais darījums neradītu būtisku traucējumu efektīvai konkurencei attiecībā uz jebkuru citu konkrēto tirgu, ar ko saistīts ierosinātais darījums. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātais darījums neradītu būtisku traucējumu efektīvai konkurencei attiecībā uz jebkuru citu konkrēto tirgu, ar ko saistīts ierosinātais darījums.

Saistības

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu paustās bažas par konkurenci, ko raisīja ierosinātais darījums attiecībā uz:






  8.1. | metālkeramiskām bremžu uzlikām neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ; un |
| --- | --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu paustās bažas par konkurenci, ko raisīja ierosinātais darījums attiecībā uz:

8.1.

metālkeramiskām bremžu uzlikām neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ; un

| 8.2. | metālkeramiskiem bremžu klučiem/lokiem neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ. |
| --- | --- |

8.2.

metālkeramiskiem bremžu klučiem/lokiem neatkarīgā sekundārajā tirgū EEZ.

Saderība ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka gadījumā, ja tiks pilnībā ievērotas saistības, ierosinātais darījums, visticamāk, būtiski netraucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka gadījumā, ja tiks pilnībā ievērotas saistības, ierosinātais darījums, visticamāk, būtiski netraucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātais darījums ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātais darījums ir uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/67

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

(2018/C 113/06)

| 1. | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu darījumu (turpmāk – “ierosinātais darījums”) saskaņā ar Apvienošanās regulas (2) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (“Wabtec”) ir iecerējis iegūt netiešu vienpersonisku kontroli pār visu uzņēmumu Faiveley Transport S.A. (“Faiveley”), iegādājoties daļas. Wabtec turpmāk tiek saukts par “paziņojošo pusi”, bet Wabtec un Faiveley kopā tiek saukti par “pusēm”. |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2016. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu darījumu (turpmāk – “ierosinātais darījums”) saskaņā ar Apvienošanās regulas (2) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (“Wabtec”) ir iecerējis iegūt netiešu vienpersonisku kontroli pār visu uzņēmumu Faiveley Transport S.A. (“Faiveley”), iegādājoties daļas. Wabtec turpmāk tiek saukts par “paziņojošo pusi”, bet Wabtec un Faiveley kopā tiek saukti par “pusēm”.

| 2. | Komisija 2016. gada 12. maijā pieņēma lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā konstatēts, ka ierosinātais darījums rada nopietnas bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību attiecībā uz tirgiem pneimatisko bremžu sistēmām kopumā un to apakšsistēmām (balstratiņu bremzes un pneimatisko bremžu vadības ierīces), pantogrāfiem, bremžu diskiem un berzes materiāliem. |
| --- | --- |

2.

Komisija 2016. gada 12. maijā pieņēma lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu, kurā konstatēts, ka ierosinātais darījums rada nopietnas bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību attiecībā uz tirgiem pneimatisko bremžu sistēmām kopumā un to apakšsistēmām (balstratiņu bremzes un pneimatisko bremžu vadības ierīces), pantogrāfiem, bremžu diskiem un berzes materiāliem.

| 3. | Komisija 2016. gada 17. jūnijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko par 20 dienām pagarina otrā posma periodu ierosinātā darījuma pārskatīšanai un termiņu galīgā lēmuma pieņemšanai ar paziņojošās puses piekrišanu. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2016. gada 17. jūnijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko par 20 dienām pagarina otrā posma periodu ierosinātā darījuma pārskatīšanai un termiņu galīgā lēmuma pieņemšanai ar paziņojošās puses piekrišanu.

| 4. | 2016. gada 8. jūlijā iepriekš minētais termiņš tika apturēts saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 4. punktu un Apvienošanās īstenošanas regulas (3) 9. pantu. Apturēšana beidzās 2016. gada 13. jūlijā. |
| --- | --- |

4.

2016. gada 8. jūlijā iepriekš minētais termiņš tika apturēts saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 4. punktu un Apvienošanās īstenošanas regulas (3) 9. pantu. Apturēšana beidzās 2016. gada 13. jūlijā.

| 5. | Paziņojošā puse 2016. gada 25. jūlijā iesniedza Komisijai saistības (“pirmās saistības”), un Komisija uzsāka tirgus pārbaudi, lai izvērtētu, vai šīs pirmās saistības ir piemērotas to bažu par konkurenci novēršanai, kas pastāvēja otrā posma pārskatīšanas laikā saistībā ar tirgiem metālkeramiskām bremžu uzlikām un klučiem neatkarīgā sekundārajā tirgū (NST) EEZ. |
| --- | --- |

5.

Paziņojošā puse 2016. gada 25. jūlijā iesniedza Komisijai saistības (“pirmās saistības”), un Komisija uzsāka tirgus pārbaudi, lai izvērtētu, vai šīs pirmās saistības ir piemērotas to bažu par konkurenci novēršanai, kas pastāvēja otrā posma pārskatīšanas laikā saistībā ar tirgiem metālkeramiskām bremžu uzlikām un klučiem neatkarīgā sekundārajā tirgū (NST) EEZ.

| 6. | Paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza Komisijai pārskatītas saistības (“galīgās saistības”) pēc tam, kad bija saņēmusi atsauksmes no Komisijas par tās veikto pirmo saistību izvērtējumu, tostarp tirgus pārbaudes rezultātiem. |
| --- | --- |

6.

Paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza Komisijai pārskatītas saistības (“galīgās saistības”) pēc tam, kad bija saņēmusi atsauksmes no Komisijas par tās veikto pirmo saistību izvērtējumu, tostarp tirgus pārbaudes rezultātiem.

| 7. | Šajā lietas izskatīšanā netika iesniegti pieteikumi par uzklausīšanu ieinteresētas trešās personas statusā. |
| --- | --- |

7.

Šajā lietas izskatīšanā netika iesniegti pieteikumi par uzklausīšanu ieinteresētas trešās personas statusā.

| 8. | Komisija nenosūtīja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās īstenošanas regulas 13. panta 2. punktu. Oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika. |
| --- | --- |

8.

Komisija nenosūtīja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Apvienošanās īstenošanas regulas 13. panta 2. punktu. Oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika.

| 9. | Lēmuma projektā ierosinātais darījums atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja paziņojošā puse pilnībā izpilda galīgās saistības kā nosacījumus un pienākumus, kuri pievienoti lēmuma projektam. |
| --- | --- |

9.

Lēmuma projektā ierosinātais darījums atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja paziņojošā puse pilnībā izpilda galīgās saistības kā nosacījumus un pienākumus, kuri pievienoti lēmuma projektam.

| 10. | Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu es pārbaudīju, vai lēmuma projekts skar vienīgi tādus iebildumus, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Secinu, ka tas tā ir. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu es pārbaudīju, vai lēmuma projekts skar vienīgi tādus iebildumus, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Secinu, ka tas tā ir.

| 11. | Es šīs lietas izskatīšanas laikā neesmu saņēmis nekādus citus procesuālus pieprasījumus vai sūdzības un kopumā uzskatu, ka ir ievērota efektīva procesuālo tiesību īstenošana. |
| --- | --- |

11.

Es šīs lietas izskatīšanas laikā neesmu saņēmis nekādus citus procesuālus pieprasījumus vai sūdzības un kopumā uzskatu, ka ir ievērota efektīva procesuālo tiesību īstenošana.

Briselē, 2016. gada 22. septembrī

Joos STRAGIER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) (“Apvienošanās regula”).

2

(3)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.) (“Apvienošanās īstenošanas regula”).

3

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/68

---

Kopsavilkums Komisijas lēmumam

(2016. gada 4. oktobris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6325)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2018/C 113/07)

Komisija 2016. gada 4. oktobrī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās Regula)
   (1)
  un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilns lēmuma nekonfidenciālās versijas teksts attiecīgā gadījumā provizoriskajā versijā angļu valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   PUSES

| 1. | Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (“Wabtec”) ir ASV reģistrēts starptautisks uzņēmums, kas ražo un piegādā dzelzceļa aprīkojumu un sniedz pakalpojumus dzelzceļa nozarē. Šis uzņēmums ir tirgus līderis Amerikas kontinentā. |
| --- | --- |

1.

Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (“Wabtec”) ir ASV reģistrēts starptautisks uzņēmums, kas ražo un piegādā dzelzceļa aprīkojumu un sniedz pakalpojumus dzelzceļa nozarē. Šis uzņēmums ir tirgus līderis Amerikas kontinentā.

| 2. | Faiveley Transport S.A. (“Faiveley”) ir Francijā reģistrēts uzņēmums, kas ražo un piegādā integrētas sistēmas un sniedz pakalpojumus dzelzceļa nozarei. Tā darbība ir orientēta uz Eiropas tirgu. |
| --- | --- |

2.

Faiveley Transport S.A. (“Faiveley”) ir Francijā reģistrēts uzņēmums, kas ražo un piegādā integrētas sistēmas un sniedz pakalpojumus dzelzceļa nozarei. Tā darbība ir orientēta uz Eiropas tirgu.

| 3. | Wabtec turpmāk tiek saukts par “paziņojošo pusi”, bet Wabtec un Faiveley kopā – par “pusēm”. |
| --- | --- |

3.

Wabtec turpmāk tiek saukts par “paziņojošo pusi”, bet Wabtec un Faiveley kopā – par “pusēm”.

II.   DARĪJUMS

| 4. | Darījuma rezultātā uzņēmums Wabtec Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst netiešu pilnīgu kontroli pār visu uzņēmumu Faiveley, iegādājoties akcijas (“darījums”). |
| --- | --- |

4.

Darījuma rezultātā uzņēmums Wabtec Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst netiešu pilnīgu kontroli pār visu uzņēmumu Faiveley, iegādājoties akcijas (“darījums”).

III.   SAVIENĪBAS MĒROGS

| 5. | Pušu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 2 500 miljonus euro (2) (Wabtec2 292 milj. euro, Faiveley1 048 milj. euro). Attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pārsniedz 100 miljonus euro, un katra uzņēmuma kopējais apgrozījums pārsniedz 25 miljonus euro katrā no šīm dalībvalstīm – Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Katra attiecīgā uzņēmuma apgrozījums Savienībā pārsniedz 100 miljonus euro (Wabtec [..] milj. euro, Faiveley [..] milj. euro), bet nesasniedz vairāk kā divas trešdaļas no to kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī. |
| --- | --- |

5.

Pušu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē pārsniedz 2 500 miljonus euro (2) (Wabtec2 292 milj. euro, Faiveley1 048 milj. euro). Attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pārsniedz 100 miljonus euro, un katra uzņēmuma kopējais apgrozījums pārsniedz 25 miljonus euro katrā no šīm dalībvalstīm – Vācijā, Francijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Katra attiecīgā uzņēmuma apgrozījums Savienībā pārsniedz 100 miljonus euro (Wabtec [..] milj. euro, Faiveley [..] milj. euro), bet nesasniedz vairāk kā divas trešdaļas no to kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī.

| 6. | Tāpēc koncentrācijai ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

6.

Tāpēc koncentrācijai ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 3. punktu.

IV.   PROCEDŪRA

| 7. | Komisija 2016. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par šo gadījumu. |
| --- | --- |

7.

Komisija 2016. gada 4. aprīlī saņēma paziņojumu par šo gadījumu.

| 8. | Komisija 2016. gada 12. maijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkt pieņēma lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

8.

Komisija 2016. gada 12. maijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkt pieņēma lēmumu sākt procedūru.

| 9. | Komisija 2016. gada 17. jūnijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktu, ar paziņojošās puses piekrišanu pagarinot galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu par 20 dienām. |
| --- | --- |

9.

Komisija 2016. gada 17. jūnijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktu, ar paziņojošās puses piekrišanu pagarinot galīgā lēmuma pieņemšanas termiņu par 20 dienām.

| 10. | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 4. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3), ar ko īsteno Apvienošanās regulu, 9. pantu galīgā lēmuma pieņemšanas termiņš 2016. gada 8. jūlijā tika apturēts. Apturēšana beidzās 2016. gada 13. jūlijā. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 10. panta 4. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3), ar ko īsteno Apvienošanās regulu, 9. pantu galīgā lēmuma pieņemšanas termiņš 2016. gada 8. jūlijā tika apturēts. Apturēšana beidzās 2016. gada 13. jūlijā.

| 11. | Paziņojošā puse 2016. gada 25. jūlijā iesniedza Komisijai saistības (“pirmās saistības”). |
| --- | --- |

11.

Paziņojošā puse 2016. gada 25. jūlijā iesniedza Komisijai saistības (“pirmās saistības”).

| 12. | Komisija 2016. gada 25. jūlijā sāka tirgus pārbaudi, lai novērtētu, vai pirmās saistības ir piemērotas, lai novērstu Komisijas konstatētās konkurences problēmas. |
| --- | --- |

12.

Komisija 2016. gada 25. jūlijā sāka tirgus pārbaudi, lai novērtētu, vai pirmās saistības ir piemērotas, lai novērstu Komisijas konstatētās konkurences problēmas.

| 13. | Paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza Komisijai pārskatītas saistības (“galīgās saistības”). |
| --- | --- |

13.

Paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza Komisijai pārskatītas saistības (“galīgās saistības”).

V.   KONKRĒTO PRODUKTU TIRGI
   (4)

a)   Oriģinālā aprīkojuma tirgus (“OEM”) un neatkarīgais pēcpārdošanas tirgus (“IAM”)

| 14. | Vilcienu nozarē tirdzniecība parasti notiek divos līmeņos: i) pārdošana oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (“OEM”), tostarp ritošā sastāva ražotājiem un apakšsistēmu ražotājiem, un ii) pārdošana neatkarīgajā pēcpārdošanas tirgū (“IAM”) vilcienu operatoriem. |
| --- | --- |

14.

Vilcienu nozarē tirdzniecība parasti notiek divos līmeņos: i) pārdošana oriģinālā aprīkojuma ražotājiem (“OEM”), tostarp ritošā sastāva ražotājiem un apakšsistēmu ražotājiem, un ii) pārdošana neatkarīgajā pēcpārdošanas tirgū (“IAM”) vilcienu operatoriem.

| 15. | Saskaņā ar konstatējumiem agrāk izskatītā lietā (5) Komisija secināja, ka ir atbilstoši novērtēt vilcienu sistēmu un apakšsistēmu tirgu OEM līmenī, ņemot vērā, ka IAM lielā mērā seko situācijai OEM tirgū un to atspoguļo. Tomēr attiecībā uz detaļām, kas vilcienu ekspluatācijas laikā regulāri jānomaina (piemēram, berzes elementiem un bremžu diskiem), Komisija ir novērtējusi IAM līmeni atsevišķi. |
| --- | --- |

15.

Saskaņā ar konstatējumiem agrāk izskatītā lietā (5) Komisija secināja, ka ir atbilstoši novērtēt vilcienu sistēmu un apakšsistēmu tirgu OEM līmenī, ņemot vērā, ka IAM lielā mērā seko situācijai OEM tirgū un to atspoguļo. Tomēr attiecībā uz detaļām, kas vilcienu ekspluatācijas laikā regulāri jānomaina (piemēram, berzes elementiem un bremžu diskiem), Komisija ir novērtējusi IAM līmeni atsevišķi.

b)   Pneimatisko berzes bremžu sistēmas un apakšsistēmas

| 16. | Vilcienu ātruma samazināšanai vai apturēšanai ir dažādi tehniskie risinājumi, piemēram, berzes bremzes, magnētiskās bremzes un dinamiskās bremzes. Darījuma novērtējums attiecas vienīgi uz berzes bremzēm. |
| --- | --- |

16.

Vilcienu ātruma samazināšanai vai apturēšanai ir dažādi tehniskie risinājumi, piemēram, berzes bremzes, magnētiskās bremzes un dinamiskās bremzes. Darījuma novērtējums attiecas vienīgi uz berzes bremzēm.

| 17. | Saskaņā ar konstatējumiem agrāk izskatītā lietā (6) Komisija secināja, ka pilnīgu berzes bremžu sistēmu ražošana un piegāde dzelzceļa transportlīdzekļiem veido atsevišķu tirgu (pretstatā citiem bremžu tipiem) un ka var nošķirt pneimatiskās un hidrauliskās sistēmas. |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar konstatējumiem agrāk izskatītā lietā (6) Komisija secināja, ka pilnīgu berzes bremžu sistēmu ražošana un piegāde dzelzceļa transportlīdzekļiem veido atsevišķu tirgu (pretstatā citiem bremžu tipiem) un ka var nošķirt pneimatiskās un hidrauliskās sistēmas.

| 18. | Komisija arī secināja, ka pilnīgu berzes bremžu sistēmu tirgus varētu būt diferencēts vismaz starp elektroniski vadāmām (“elektropneimatiskām”) un neelektroniski vadāmām sistēmām un ka nevar izslēgt sīkāku diferenciāciju atkarībā no attiecīgā ritošā sastāva tipa (piemēram, ātrgaitas, reģionālo dzelzceļu, metro utt.). Tomēr Komisija šajā jautājumā neizdarīja secinājumus, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds. |
| --- | --- |

18.

Komisija arī secināja, ka pilnīgu berzes bremžu sistēmu tirgus varētu būt diferencēts vismaz starp elektroniski vadāmām (“elektropneimatiskām”) un neelektroniski vadāmām sistēmām un ka nevar izslēgt sīkāku diferenciāciju atkarībā no attiecīgā ritošā sastāva tipa (piemēram, ātrgaitas, reģionālo dzelzceļu, metro utt.). Tomēr Komisija šajā jautājumā neizdarīja secinājumus, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds.

| 19. | Komisija turklāt secināja, ka pastāv atsevišķi pneimatisko berzes bremžu sistēmu apakšsistēmu tirgi, proti, i) ratiņu bremžu, ii) bremžu vadības ierīču un iii) gaisa padeves iekārtu tirgus. Komisija arī atzīmēja, ka attiecībā uz bremžu vadības ierīcēm būtu jāpiemēro tādi paši apsvērumi par diferenciāciju starp elektroniskām un neelektroniskām bremžu vadības ierīcēm kā attiecībā uz pilnīgām pneimatiskajām berzes bremžu sistēmām. Ratiņu bremžu tirgū diska bremzes (7) un riteņu velšanās loka bremzes (8) visticamāk veido atsevišķus tirgus. Tomēr Komisija neizdarīja secinājumus par produktu tirgu precīzām definīcijām, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds. |
| --- | --- |

19.

Komisija turklāt secināja, ka pastāv atsevišķi pneimatisko berzes bremžu sistēmu apakšsistēmu tirgi, proti, i) ratiņu bremžu, ii) bremžu vadības ierīču un iii) gaisa padeves iekārtu tirgus. Komisija arī atzīmēja, ka attiecībā uz bremžu vadības ierīcēm būtu jāpiemēro tādi paši apsvērumi par diferenciāciju starp elektroniskām un neelektroniskām bremžu vadības ierīcēm kā attiecībā uz pilnīgām pneimatiskajām berzes bremžu sistēmām. Ratiņu bremžu tirgū diska bremzes (7) un riteņu velšanās loka bremzes (8) visticamāk veido atsevišķus tirgus. Tomēr Komisija neizdarīja secinājumus par produktu tirgu precīzām definīcijām, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds.

c)   Pantogrāfi un ieliktņi

| 20. | Pantogrāfs ir iekārta, ko izmanto elektriskās strāvas padevei no gaisvadu līnijām (gaisvadu kontakttīkliem) uz sliežu ritekļiem (9). Pantogrāfa galvas augšpusē atrodas ieliktnis, kas faktiski saskaras ar gaisvadu kontakttīklu. |
| --- | --- |

20.

Pantogrāfs ir iekārta, ko izmanto elektriskās strāvas padevei no gaisvadu līnijām (gaisvadu kontakttīkliem) uz sliežu ritekļiem (9). Pantogrāfa galvas augšpusē atrodas ieliktnis, kas faktiski saskaras ar gaisvadu kontakttīklu.

| 21. | Komisija secināja, ka konkrētais tirgus varētu būt vai nu pantogrāfu ražošana un piegāde visiem ritošā sastāva tipiem, vai arī tirgus būtu jāsegmentē saskaņā ar attiecīgā ritošā sastāva tipu. Tirgus izpēte parādīja, ka jo īpaši ātrgaitas vilcienu pantogrāfi varētu veidot atsevišķu tirgu (pretstatā, piemēram, pantogrāfiem, kas paredzēti maģistrālo un reģionālo dzelzceļu elektrovilcieniem). Tomēr Komisija šajā jautājumā neizdarīja secinājumus, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds. |
| --- | --- |

21.

Komisija secināja, ka konkrētais tirgus varētu būt vai nu pantogrāfu ražošana un piegāde visiem ritošā sastāva tipiem, vai arī tirgus būtu jāsegmentē saskaņā ar attiecīgā ritošā sastāva tipu. Tirgus izpēte parādīja, ka jo īpaši ātrgaitas vilcienu pantogrāfi varētu veidot atsevišķu tirgu (pretstatā, piemēram, pantogrāfiem, kas paredzēti maģistrālo un reģionālo dzelzceļu elektrovilcieniem). Tomēr Komisija šajā jautājumā neizdarīja secinājumus, jo konkurences novērtējuma rezultāts visās alternatīvās bija vienāds.

| 22. | Komisija turklāt secināja, ka pastāv atsevišķs ieliktņu tirgus. |
| --- | --- |

22.

Komisija turklāt secināja, ka pastāv atsevišķs ieliktņu tirgus.

d)   Berzes elementi

| 23. | Berzes bremžu sistēmas liek vilcieniem samazināt ātrumu vai apstāties, pārvēršot kinētisko enerģiju siltumā. Šo bremžu sistēmu būtiskas sastāvdaļas ir berzes elementi, kas tiek piespiesti bremžu diskiem vai riteņu velšanās virsmai, lai nodrošinātu enerģijas veida pārvēršanai vajadzīgo berzi. |
| --- | --- |

23.

Berzes bremžu sistēmas liek vilcieniem samazināt ātrumu vai apstāties, pārvēršot kinētisko enerģiju siltumā. Šo bremžu sistēmu būtiskas sastāvdaļas ir berzes elementi, kas tiek piespiesti bremžu diskiem vai riteņu velšanās virsmai, lai nodrošinātu enerģijas veida pārvēršanai vajadzīgo berzi.

| 24. | Pēc sastāva ir pieejami galvenokārt divu veidu – organiski un sinterēti – vilcienu lietojumiem paredzēti berzes elementi (10). Tiem ir arī divas galvenās formas: bremžu uzlikas diska bremzēm (tās tiek piespiestas pie bremžu diska) un bremžu loki/kluči riteņu velšanās loka bremzēm (tie tiek piespiesti tieši pie riteņu velšanās virsmas). |
| --- | --- |

24.

Pēc sastāva ir pieejami galvenokārt divu veidu – organiski un sinterēti – vilcienu lietojumiem paredzēti berzes elementi (10). Tiem ir arī divas galvenās formas: bremžu uzlikas diska bremzēm (tās tiek piespiestas pie bremžu diska) un bremžu loki/kluči riteņu velšanās loka bremzēm (tie tiek piespiesti tieši pie riteņu velšanās virsmas).

| 25. | Komisija secināja, ka pastāv atsevišķi produktu tirgi i) organiska materiāla bremžu uzlikām, ii) sinterētām bremžu uzlikām, iii) organiska materiāla bremžu klučiem un iv) sinterētiem bremžu klučiem. Katrs no šiem tirgiem būtu jāsegmentē arī OEM un IAM līmenī. Komisija atstāja atklātu jautājumu par to, vai sinterētu bremžu uzliku tirgus būtu sīkāk jāsegmentē, nošķirot neelastīgas un elastīgas uzlikas, kā arī diskveida un kvadrātveida uzlikas. |
| --- | --- |

25.

Komisija secināja, ka pastāv atsevišķi produktu tirgi i) organiska materiāla bremžu uzlikām, ii) sinterētām bremžu uzlikām, iii) organiska materiāla bremžu klučiem un iv) sinterētiem bremžu klučiem. Katrs no šiem tirgiem būtu jāsegmentē arī OEM un IAM līmenī. Komisija atstāja atklātu jautājumu par to, vai sinterētu bremžu uzliku tirgus būtu sīkāk jāsegmentē, nošķirot neelastīgas un elastīgas uzlikas, kā arī diskveida un kvadrātveida uzlikas.

e)   Bremžu diski

| 26. | Bremžu diski ir mehānisko ratiņu bremžu detaļas. Bremžu uzlikas tiek piespiestas bremžu diskiem, liekot kinētiskajai enerģijai pārvērsties siltumā, lai samazinātu vilciena ātrumu vai to apstādinātu. |
| --- | --- |

26.

Bremžu diski ir mehānisko ratiņu bremžu detaļas. Bremžu uzlikas tiek piespiestas bremžu diskiem, liekot kinētiskajai enerģijai pārvērsties siltumā, lai samazinātu vilciena ātrumu vai to apstādinātu.

| 27. | Komisija secināja, ka pastāv atsevišķs bremžu disku tirgus. Arī šis tirgus būtu jāsegmentē OEM un IAM līmenī. |
| --- | --- |

27.

Komisija secināja, ka pastāv atsevišķs bremžu disku tirgus. Arī šis tirgus būtu jāsegmentē OEM un IAM līmenī.

VI.   KONKRĒTIE ĢEOGRĀFISKIE TIRGI

| 28. | Komisija secināja, ka visu to produktu konkrētie ģeogrāfiskie tirgi, uz kuriem attiecas darījums, ir EEZ mēroga tirgi. |
| --- | --- |

28.

Komisija secināja, ka visu to produktu konkrētie ģeogrāfiskie tirgi, uz kuriem attiecas darījums, ir EEZ mēroga tirgi.

VII.   NOVĒRTĒJUMS

a)   Tiks radīts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei

| 29. | Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei šajos tirgos:






  i) | sinterētu bremžu uzliku IAM; |
| --- | --- | --- |

29.

Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei šajos tirgos:

i)

sinterētu bremžu uzliku IAM;

| ii) | sinterētu bremžu kluču IAM. |
| --- | --- |

ii)

sinterētu bremžu kluču IAM.

| 30. | Būtisks kaitējums efektīvai konkurencei šajos tirgos tiktu radīts šādu galveno iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

30.

Būtisks kaitējums efektīvai konkurencei šajos tirgos tiktu radīts šādu galveno iemeslu dēļ.

| 31. | Pirmkārt, pusēm būtu lielas apvienotās tirgus daļas: [60–70] % sinterētu bremžu uzliku tirgū, kur pieaugums sasniegtu [10–20] procentpunktus, un [90–100] % bremžu kluču tirgū, kur pieaugums sasniegtu [0–5] procentpunktus. Atlikušo konkurentu skaits būtu neliels (faktiski tikai Federal Mogul un Knorr-Bremse), un tie būtu daudz mazāki. Turklāt Knorr-Bremse tirdzniecības pamatā daļēji ir sinterētie elementi, ko Wabtec pārdod Knorr-Bremse. |
| --- | --- |

31.

Pirmkārt, pusēm būtu lielas apvienotās tirgus daļas: [60–70] % sinterētu bremžu uzliku tirgū, kur pieaugums sasniegtu [10–20] procentpunktus, un [90–100] % bremžu kluču tirgū, kur pieaugums sasniegtu [0–5] procentpunktus. Atlikušo konkurentu skaits būtu neliels (faktiski tikai Federal Mogul un Knorr-Bremse), un tie būtu daudz mazāki. Turklāt Knorr-Bremse tirdzniecības pamatā daļēji ir sinterētie elementi, ko Wabtec pārdod Knorr-Bremse.

| 32. | Otrkārt, puses ir cieši konkurenti. Tās bieži ir vienu un to pašu ritošā sastāva parku apstiprinātie piegādātāji un apjomīgos projektos sīvi konkurē. Piemēram, nesen, savstarpēji konkurējot Francijas dzelzceļa operatora SNCF rīkotā piedāvājumu konkursā par sinterētu bremžu uzliku piegādi tā TGV vilcienu parkam, puses vairākās kārtās piedāvāja arvien zemākas cenas. |
| --- | --- |

32.

Otrkārt, puses ir cieši konkurenti. Tās bieži ir vienu un to pašu ritošā sastāva parku apstiprinātie piegādātāji un apjomīgos projektos sīvi konkurē. Piemēram, nesen, savstarpēji konkurējot Francijas dzelzceļa operatora SNCF rīkotā piedāvājumu konkursā par sinterētu bremžu uzliku piegādi tā TGV vilcienu parkam, puses vairākās kārtās piedāvāja arvien zemākas cenas.

| 33. | Treškārt, organisku berzes elementu piegādātāji ievērojami neierobežo sinterētu elementu piegādātājus. Pāreja no sinterētiem uz organiskiem berzes elementiem, un otrādi, ir reti sastopama un tehniski sarežģīta. |
| --- | --- |

33.

Treškārt, organisku berzes elementu piegādātāji ievērojami neierobežo sinterētu elementu piegādātājus. Pāreja no sinterētiem uz organiskiem berzes elementiem, un otrādi, ir reti sastopama un tehniski sarežģīta.

| 34. | Ceturtkārt, pastāv augsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Sinterētu berzes elementu izstrāde prasa ievērojamus ieguldījumus, turklāt uz tiem attiecas stingras regulatīvas prasības, ņemot vērā, ka tie ir svarīgi vilcienu drošības komponenti. Jaunu konkurentu ienākšana tirgū pēc darījuma šķiet maz ticama. |
| --- | --- |

34.

Ceturtkārt, pastāv augsti šķēršļi ienākšanai tirgū. Sinterētu berzes elementu izstrāde prasa ievērojamus ieguldījumus, turklāt uz tiem attiecas stingras regulatīvas prasības, ņemot vērā, ka tie ir svarīgi vilcienu drošības komponenti. Jaunu konkurentu ienākšana tirgū pēc darījuma šķiet maz ticama.

| 35. | Piektkārt, vairāki tirgus dalībnieki, tostarp vilcienu operatori, ritošā sastāva ražotāji, konkurenti berzes elementu tirgū un viens konkurents bremžu sistēmu tirgū, ir pauduši bažas. Tie ir paziņojuši, ka darījuma rezultātā šajos tirgos mazināsies konkurence un celsies cenas. |
| --- | --- |

35.

Piektkārt, vairāki tirgus dalībnieki, tostarp vilcienu operatori, ritošā sastāva ražotāji, konkurenti berzes elementu tirgū un viens konkurents bremžu sistēmu tirgū, ir pauduši bažas. Tie ir paziņojuši, ka darījuma rezultātā šajos tirgos mazināsies konkurence un celsies cenas.

b)   Netiks radīts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei

Pilnīgas berzes bremžu sistēmas

| 36. | Pilnīgu berzes bremžu sistēmu tirgū pušu darbība pārklājas tikai tad, ja tiek novērtēts potenciālais kravas vagonu/(neelektro)pneimatisko berzes bremžu sistēmu segments. Tomēr apvienotā tirgus daļa nepārsniedz 20 % un līdz ar to neizraisa ietekmi tirgū. |
| --- | --- |

36.

Pilnīgu berzes bremžu sistēmu tirgū pušu darbība pārklājas tikai tad, ja tiek novērtēts potenciālais kravas vagonu/(neelektro)pneimatisko berzes bremžu sistēmu segments. Tomēr apvienotā tirgus daļa nepārsniedz 20 % un līdz ar to neizraisa ietekmi tirgū.

| 37. | Attiecībā uz pasažieru vilcienu lietojumiem pieprasījumu EEZ veido elektropneimatiskās bremžu sistēmas, kas visos jaunajos pasažieru ritošā sastāva projektos ir kļuvušas par de facto standartu. Attiecībā uz šīm bremžu sistēmām pušu darbība EEZ nepārklājas, jo Wabtec nav tāda veida elektronisku bremžu vadības ierīču, kas atbilstu EEZ prasībām, līdz ar to tas nevar piedāvāt šīs sistēmas (11). |
| --- | --- |

37.

Attiecībā uz pasažieru vilcienu lietojumiem pieprasījumu EEZ veido elektropneimatiskās bremžu sistēmas, kas visos jaunajos pasažieru ritošā sastāva projektos ir kļuvušas par de facto standartu. Attiecībā uz šīm bremžu sistēmām pušu darbība EEZ nepārklājas, jo Wabtec nav tāda veida elektronisku bremžu vadības ierīču, kas atbilstu EEZ prasībām, līdz ar to tas nevar piedāvāt šīs sistēmas (11).

| 38. | Pēc izmeklēšanas pirmā posma Komisija tomēr bažījās, ka Wabtec varētu būt potenciāls ienācējs pilnīgu (elektro)pneimatisko berzes bremžu sistēmu tirgū, kur neapšaubāms tirgus līderis pašlaik ir Knorr-Bremse (ar vismaz [70–80] % tirgus) un Faiveley ir vienīgais konkurents. Wabtec izstrādā divas elektroniskas bremžu vadības sistēmas ([..] un [..]), un bija pierādījumi, ka Wabtec tās ir paredzējis laist EEZ tirgū. Pēc izmeklēšanas otrā posma Komisija tomēr secināja, ka bažas nav pietiekami pamatotas un saskaņā ar tiesību aktu prasībām nav iespējams pierādīt, ka tiktu radīts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei. Secinājuma pamatā bija šie galvenie iemesli. |
| --- | --- |

38.

Pēc izmeklēšanas pirmā posma Komisija tomēr bažījās, ka Wabtec varētu būt potenciāls ienācējs pilnīgu (elektro)pneimatisko berzes bremžu sistēmu tirgū, kur neapšaubāms tirgus līderis pašlaik ir Knorr-Bremse (ar vismaz [70–80] % tirgus) un Faiveley ir vienīgais konkurents. Wabtec izstrādā divas elektroniskas bremžu vadības sistēmas ([..] un [..]), un bija pierādījumi, ka Wabtec tās ir paredzējis laist EEZ tirgū. Pēc izmeklēšanas otrā posma Komisija tomēr secināja, ka bažas nav pietiekami pamatotas un saskaņā ar tiesību aktu prasībām nav iespējams pierādīt, ka tiktu radīts būtisks kaitējums efektīvai konkurencei. Secinājuma pamatā bija šie galvenie iemesli.

| 39. | Pirmkārt, Wabtec [..] produkts būtu tehniski un komerciāli nepiemērots EEZ. Produkts tiek izstrādāts kā ASV vadīts projekts, neņemot vērā EEZ tirgus tehniskās prasības, un salīdzinājumā ar konkurentu produktiem ir arī pārāk [..]. Wabtec iekšējie dokumenti turklāt liecināja, ka Wabtec trūkst iekšējas pārliecības par produktu. |
| --- | --- |

39.

Pirmkārt, Wabtec [..] produkts būtu tehniski un komerciāli nepiemērots EEZ. Produkts tiek izstrādāts kā ASV vadīts projekts, neņemot vērā EEZ tirgus tehniskās prasības, un salīdzinājumā ar konkurentu produktiem ir arī pārāk [..]. Wabtec iekšējie dokumenti turklāt liecināja, ka Wabtec trūkst iekšējas pārliecības par produktu.

| 40. | Otrkārt, lai gan tehniski un komerciāli [..] visticamāk būtu līdzvērtīgāks produktiem, kurus konkurenti pašlaik pārdod EEZ, tas pašlaik vēl atrodas izstrādes agrīnā posmā un tā pabeigšanai būs jāvelta ievērojamas papildu pūles. |
| --- | --- |

40.

Otrkārt, lai gan tehniski un komerciāli [..] visticamāk būtu līdzvērtīgāks produktiem, kurus konkurenti pašlaik pārdod EEZ, tas pašlaik vēl atrodas izstrādes agrīnā posmā un tā pabeigšanai būs jāvelta ievērojamas papildu pūles.

| 41. | Treškārt, pretēji Komisijas konstatējumiem izmeklēšanas pirmajā posmā tehniskā inovācija tirgū ir dinamiska, nevis tikai pakāpeniska. Izmeklēšanas otrā posma laikā Faiveley atklāja Komisijai, ka 2016. gadā tas laidīs tirgū jaunu bremžu vadības ierīci. Šis produkts tehniski un komerciāli ir daudz modernāks par Faiveley pašreizējiem produktiem. Komisija secināja, ka šis pavērsiens vēl vairāk apgrūtinātu Wabtec ienākšanu tirgū, jo tam būtu ne vien jāsasniedz tirgus pašreizējais līmenis, bet jāsacenšas arī ar pastāvošo konkurentu jaunajiem izstrādājumiem. Pilnīgi iespējams, ka, piemēram, [..] būtu novecojis un būtu lielā mērā jāpārprojektē, bet tas nozīmē, ka tā ienākšana tirgū kļūtu nenoteiktāka un katrā ziņā notiktu vēlāk, nekā paredzēts. |
| --- | --- |

41.

Treškārt, pretēji Komisijas konstatējumiem izmeklēšanas pirmajā posmā tehniskā inovācija tirgū ir dinamiska, nevis tikai pakāpeniska. Izmeklēšanas otrā posma laikā Faiveley atklāja Komisijai, ka 2016. gadā tas laidīs tirgū jaunu bremžu vadības ierīci. Šis produkts tehniski un komerciāli ir daudz modernāks par Faiveley pašreizējiem produktiem. Komisija secināja, ka šis pavērsiens vēl vairāk apgrūtinātu Wabtec ienākšanu tirgū, jo tam būtu ne vien jāsasniedz tirgus pašreizējais līmenis, bet jāsacenšas arī ar pastāvošo konkurentu jaunajiem izstrādājumiem. Pilnīgi iespējams, ka, piemēram, [..] būtu novecojis un būtu lielā mērā jāpārprojektē, bet tas nozīmē, ka tā ienākšana tirgū kļūtu nenoteiktāka un katrā ziņā notiktu vēlāk, nekā paredzēts.

| 42. | Ceturtkārt, apakšsistēmu piegādātāji rada konkurences spiedienu. Lai gan šie piegādātāji nevar piedāvāt pilnīgas berzes bremžu sistēmas, daudzi ritošā sastāva ražotāji spēj integrēt apakšsistēmas pilnīgās berzes bremžu sistēmās un agrāk ir izmantojuši šīs spējas kā sarunu instrumentu. |
| --- | --- |

42.

Ceturtkārt, apakšsistēmu piegādātāji rada konkurences spiedienu. Lai gan šie piegādātāji nevar piedāvāt pilnīgas berzes bremžu sistēmas, daudzi ritošā sastāva ražotāji spēj integrēt apakšsistēmas pilnīgās berzes bremžu sistēmās un agrāk ir izmantojuši šīs spējas kā sarunu instrumentu.

| 43. | Piektkārt, lai gan daži tirgus dalībnieki pauda zināmas bažas attiecībā uz pilnīgām berzes bremžu sistēmām, citi uzskatīja, ka darījums drīzāk varētu būt pozitīvs, jo tas ļautu Faiveley spēcīgāk konkurēt ar neapšaubāmo tirgus līderi Knorr-Bremse. |
| --- | --- |

43.

Piektkārt, lai gan daži tirgus dalībnieki pauda zināmas bažas attiecībā uz pilnīgām berzes bremžu sistēmām, citi uzskatīja, ka darījums drīzāk varētu būt pozitīvs, jo tas ļautu Faiveley spēcīgāk konkurēt ar neapšaubāmo tirgus līderi Knorr-Bremse.

Berzes bremžu apakšsistēmas

| 44. | Komisija secināja, ka darījums neradīs ar berzes bremžu apakšsistēmām saistītas konkurences problēmas. |
| --- | --- |

44.

Komisija secināja, ka darījums neradīs ar berzes bremžu apakšsistēmām saistītas konkurences problēmas.

| 45. | Attiecībā uz mehāniskajām ratiņu bremzēm pušu darbība pārklājas disku bremžu piegādes tirgū, kur pušu apvienotā tirgus daļa sasniedz aptuveni [30–40] %. Tomēr pārējie galvenie konkurenti, Knorr-Bremse un Dako, joprojām ir spēcīgi. Lielākā daļa ritošā sastāva ražotāju arī uzskata, ka tiem pat pēc darījuma būtu pieejamas piemērotas alternatīvas. |
| --- | --- |

45.

Attiecībā uz mehāniskajām ratiņu bremzēm pušu darbība pārklājas disku bremžu piegādes tirgū, kur pušu apvienotā tirgus daļa sasniedz aptuveni [30–40] %. Tomēr pārējie galvenie konkurenti, Knorr-Bremse un Dako, joprojām ir spēcīgi. Lielākā daļa ritošā sastāva ražotāju arī uzskata, ka tiem pat pēc darījuma būtu pieejamas piemērotas alternatīvas.

| 46. | Komisija secināja, ka attiecībā uz bremžu vadības ierīcēm ir piemērojami tādi paši apsvērumi kā pilnīgu (elektro)pneimatisku berzes bremžu sistēmu gadījumā. |
| --- | --- |

46.

Komisija secināja, ka attiecībā uz bremžu vadības ierīcēm ir piemērojami tādi paši apsvērumi kā pilnīgu (elektro)pneimatisku berzes bremžu sistēmu gadījumā.

| 47. | Gaisa padeves sistēmu tirgū pušu darbība EEZ nepārklājas, jo Wabtec pašlaik nepiedāvā šādas sistēmas. Komisija arī neguva pierādījumus, ka Wabtec varētu būt potenciāls ienācējs šajā tirgū. |
| --- | --- |

47.

Gaisa padeves sistēmu tirgū pušu darbība EEZ nepārklājas, jo Wabtec pašlaik nepiedāvā šādas sistēmas. Komisija arī neguva pierādījumus, ka Wabtec varētu būt potenciāls ienācējs šajā tirgū.

Pantogrāfi un ieliktņi

| 48. | Pantogrāfu tirgū, ņemot vērā visus ritošā sastāva tipus kopā, pušu apvienotās tirgus daļas sasniedz [30–40] %. Dažos potenciālos apakšsegmentos tirgus daļa būtu lielāka, piemēram, [40–50] % ātrgaitas vilcienu un [60–70] % lokomotīvju tirgū. Tomēr Komisija secināja, ka attiecībā uz pantogrāfiem darījums nerada konkurences problēmas šādu galveno iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

48.

Pantogrāfu tirgū, ņemot vērā visus ritošā sastāva tipus kopā, pušu apvienotās tirgus daļas sasniedz [30–40] %. Dažos potenciālos apakšsegmentos tirgus daļa būtu lielāka, piemēram, [40–50] % ātrgaitas vilcienu un [60–70] % lokomotīvju tirgū. Tomēr Komisija secināja, ka attiecībā uz pantogrāfiem darījums nerada konkurences problēmas šādu galveno iemeslu dēļ.

| 49. | Pirmkārt, Komisija secināja, ka tirgus daļas vien pilnīgi neraksturo tirgus dalībnieku pozīcijas. Tas ir saistīts, piemēram, ar piedāvājumu konkursu mazo skaitu gadā (jo īpaši ātrgaitas vilcienu segmentā) un no tā izrietošo tirgus daļu svārstīgumu. Turklāt pārdošanas apjoms un līdz ar to arī tirgus daļas lielā mērā ir atkarīgas nevis no pantogrāfu ražotāja, bet no to vilcienu platformu panākumiem (sērijveida standarta vilcienu, parasti, piemēram, lokomotīvju gadījumā), uz kurām pantogrāfus uzstāda. |
| --- | --- |

49.

Pirmkārt, Komisija secināja, ka tirgus daļas vien pilnīgi neraksturo tirgus dalībnieku pozīcijas. Tas ir saistīts, piemēram, ar piedāvājumu konkursu mazo skaitu gadā (jo īpaši ātrgaitas vilcienu segmentā) un no tā izrietošo tirgus daļu svārstīgumu. Turklāt pārdošanas apjoms un līdz ar to arī tirgus daļas lielā mērā ir atkarīgas nevis no pantogrāfu ražotāja, bet no to vilcienu platformu panākumiem (sērijveida standarta vilcienu, parasti, piemēram, lokomotīvju gadījumā), uz kurām pantogrāfus uzstāda.

| 50. | Otrkārt, šķiet, ka puses nav ļoti cieši konkurenti un lielākajā daļā piedāvājumu konkursu netiekas. Šķiet, ka tās ir spēcīgas attiecībā uz pantogrāfu piegādi atšķirīgu tipu ritošajam sastāvam, proti, Faiveley koncentrējas uz ātrgaitas vilcieniem, bet Wabtec ir spēcīgāks, piemēram, maģistrālo līniju ritošā sastāva segmentā. |
| --- | --- |

50.

Otrkārt, šķiet, ka puses nav ļoti cieši konkurenti un lielākajā daļā piedāvājumu konkursu netiekas. Šķiet, ka tās ir spēcīgas attiecībā uz pantogrāfu piegādi atšķirīgu tipu ritošajam sastāvam, proti, Faiveley koncentrējas uz ātrgaitas vilcieniem, bet Wabtec ir spēcīgāks, piemēram, maģistrālo līniju ritošā sastāva segmentā.

| 51. | Treškārt, tirgū paliks vairāki konkurenti (piemēram, Schunk, Contact, Richard, EC Engineering un Sécheron). Šķiet, ka pat mazākie konkurenti ir motivēti un spējīgi pilnveidot savus produktus, palielinot klātbūtni dažādos potenciālos segmentos. |
| --- | --- |

51.

Treškārt, tirgū paliks vairāki konkurenti (piemēram, Schunk, Contact, Richard, EC Engineering un Sécheron). Šķiet, ka pat mazākie konkurenti ir motivēti un spējīgi pilnveidot savus produktus, palielinot klātbūtni dažādos potenciālos segmentos.

| 52. | Ceturtkārt, šķiet, ka pantogrāfu tirgū nozīmīga loma ir ritošā sastāva ražotājiem, jo tie agrāk ir sadarbojušies ar pantogrāfu piegādātājiem, lai izstrādātu pantogrāfus jauniem vilcieniem, un daudzi norāda, ka vajadzības gadījumā paši varētu sākt ražošanu vai sponsorēt pantogrāfa piegādātājus. Kopumā šķiet, ka ritošā sastāva ražotājiem ir pirktspēja. |
| --- | --- |

52.

Ceturtkārt, šķiet, ka pantogrāfu tirgū nozīmīga loma ir ritošā sastāva ražotājiem, jo tie agrāk ir sadarbojušies ar pantogrāfu piegādātājiem, lai izstrādātu pantogrāfus jauniem vilcieniem, un daudzi norāda, ka vajadzības gadījumā paši varētu sākt ražošanu vai sponsorēt pantogrāfa piegādātājus. Kopumā šķiet, ka ritošā sastāva ražotājiem ir pirktspēja.

| 53. | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka ieliktņu tirgū nerastos horizontāla pārklāšanās, jo Faiveley tos neražo. Komisija arī secināja, ka darījums neradīs vertikālas problēmas. Tas galvenokārt ir saistīts ar faktu, ka i) Wabtec tirgus daļa ieliktņu tirgū joprojām ir zemāka par [10–20] %, bet tas liecina par nespēju ierobežot piekļuvi izejmateriāliem, un ii) Wabtec jau apmierina [50–60] % no pušu ieliktņu pieprasījuma. Tirgū paliktu vairāki svarīgi piegādātāji, tostarp Schunk, kā arī vairāki neatkarīgi piegādātāji, kas paši neražo pantogrāfus (piemēram, Morgan un Mersen). |
| --- | --- |

53.

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka ieliktņu tirgū nerastos horizontāla pārklāšanās, jo Faiveley tos neražo. Komisija arī secināja, ka darījums neradīs vertikālas problēmas. Tas galvenokārt ir saistīts ar faktu, ka i) Wabtec tirgus daļa ieliktņu tirgū joprojām ir zemāka par [10–20] %, bet tas liecina par nespēju ierobežot piekļuvi izejmateriāliem, un ii) Wabtec jau apmierina [50–60] % no pušu ieliktņu pieprasījuma. Tirgū paliktu vairāki svarīgi piegādātāji, tostarp Schunk, kā arī vairāki neatkarīgi piegādātāji, kas paši neražo pantogrāfus (piemēram, Morgan un Mersen).

Vertikālās saiknes, ko rada berzes elementi

| 54. | Darījums rada vertikālas saiknes starp i) berzes elementu augšupēju piegādi (OEM) un ii) bremžu sistēmu (kā arī ratiņu bremžu) lejupēju piegādi. Komisija secināja, ka vertikālās saiknes nerada būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei šo iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

54.

Darījums rada vertikālas saiknes starp i) berzes elementu augšupēju piegādi (OEM) un ii) bremžu sistēmu (kā arī ratiņu bremžu) lejupēju piegādi. Komisija secināja, ka vertikālās saiknes nerada būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei šo iemeslu dēļ.

| 55. | Attiecībā uz piekļuves ierobežošanu izejmateriāliem Komisija secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu ne iespēju, ne motivācijas ierobežot piekļuvi un ka piekļuves ierobežošana izejmateriāliem visticamāk neradītu būtisku kaitējumu konkurencei lejupējā tirgū. |
| --- | --- |

55.

Attiecībā uz piekļuves ierobežošanu izejmateriāliem Komisija secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu ne iespēju, ne motivācijas ierobežot piekļuvi un ka piekļuves ierobežošana izejmateriāliem visticamāk neradītu būtisku kaitējumu konkurencei lejupējā tirgū.

| 56. | Konkrēti, apvienotajam uzņēmumam nebūtu iespējams ierobežot lejupējo konkurentu piekļuvi, jo Knorr Bremse (galvenajam un vienīgajam konkurentam, uz kuru attiektos piekļuves ierobežošana) ir berzes elementu ražošanas jauda (izmantojot kopuzņēmumu ICER) un tas varētu palielināt ražošanu. Komisija arī atzīmēja, ka Knorr-Bremse ar Wabtec ir noslēdzis līgumu, saskaņā ar kuru [..], dodot Knorr-Bremse laiku attīstīt ražošanu. |
| --- | --- |

56.

Konkrēti, apvienotajam uzņēmumam nebūtu iespējams ierobežot lejupējo konkurentu piekļuvi, jo Knorr Bremse (galvenajam un vienīgajam konkurentam, uz kuru attiektos piekļuves ierobežošana) ir berzes elementu ražošanas jauda (izmantojot kopuzņēmumu ICER) un tas varētu palielināt ražošanu. Komisija arī atzīmēja, ka Knorr-Bremse ar Wabtec ir noslēdzis līgumu, saskaņā ar kuru [..], dodot Knorr-Bremse laiku attīstīt ražošanu.

| 57. | Komisija arī secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu motivācijas iesaistīties izejmateriālu piekļuves ierobežošanā, jo maz ticams, ka tas spētu tik lielā mērā palielināt pārdošanas apjomu lejupējā tirgū, lai atgūtu augšupējā tirgū zaudēto peļņu. |
| --- | --- |

57.

Komisija arī secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu motivācijas iesaistīties izejmateriālu piekļuves ierobežošanā, jo maz ticams, ka tas spētu tik lielā mērā palielināt pārdošanas apjomu lejupējā tirgū, lai atgūtu augšupējā tirgū zaudēto peļņu.

| 58. | Visbeidzot, galīgās saistības, kuru mērķis ir novērst horizontālas konkurences problēmas sinterētu berzes elementu tirgū, arī nodrošinātu potenciālu alternatīvu piegādes avotu lejupējiem konkurentiem. |
| --- | --- |

58.

Visbeidzot, galīgās saistības, kuru mērķis ir novērst horizontālas konkurences problēmas sinterētu berzes elementu tirgū, arī nodrošinātu potenciālu alternatīvu piegādes avotu lejupējiem konkurentiem.

| 59. | Attiecībā uz klientu piekļuves ierobežošanu, kas attiektos galvenokārt uz organiskiem berzes elementiem, Komisija secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu ne iespēju, ne motivācijas ierobežot piekļuvi un ka klientu piekļuves ierobežošana visticamāk neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz konkurenci lejupējā tirgū. |
| --- | --- |

59.

Attiecībā uz klientu piekļuves ierobežošanu, kas attiektos galvenokārt uz organiskiem berzes elementiem, Komisija secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu ne iespēju, ne motivācijas ierobežot piekļuvi un ka klientu piekļuves ierobežošana visticamāk neradītu būtisku negatīvu ietekmi uz konkurenci lejupējā tirgū.

| 60. | Konkrēti, apvienotajam uzņēmumam nebūtu iespēju iesaistīties klientu piekļuves ierobežošanā, jo puses nav nozīmīgākie OEM berzes elementu piegādātāju klienti (nozīmīgākais klients ar aptuveni [70–80] % lejupējā tirgus kopumā ir Knorr-Bremse). Turklāt līdz 95 % berzes elementu tiek pārdoti IAM, nevis OEM. Šķiet, ka tirdzniecība IAM nav pilnīgi atkarīga no tirdzniecības OEM, tāpēc apvienotā uzņēmuma piegādātāji, piemēram, Federal Mogul, varētu turpināt tirdzniecību IAM, kas veido kopīgā tirgus lielāko daļu. Organiska materiāla elementu tirgū biežāk ir sastopama arī divu piegādātāju izmantošana, kas ir vienkāršāk īstenojama nekā sinterētu elementu gadījumā. Tāpēc klienti varētu neitralizēt jebkuru tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju, izmantojot divu piegādātāju pieeju. |
| --- | --- |

60.

Konkrēti, apvienotajam uzņēmumam nebūtu iespēju iesaistīties klientu piekļuves ierobežošanā, jo puses nav nozīmīgākie OEM berzes elementu piegādātāju klienti (nozīmīgākais klients ar aptuveni [70–80] % lejupējā tirgus kopumā ir Knorr-Bremse). Turklāt līdz 95 % berzes elementu tiek pārdoti IAM, nevis OEM. Šķiet, ka tirdzniecība IAM nav pilnīgi atkarīga no tirdzniecības OEM, tāpēc apvienotā uzņēmuma piegādātāji, piemēram, Federal Mogul, varētu turpināt tirdzniecību IAM, kas veido kopīgā tirgus lielāko daļu. Organiska materiāla elementu tirgū biežāk ir sastopama arī divu piegādātāju izmantošana, kas ir vienkāršāk īstenojama nekā sinterētu elementu gadījumā. Tāpēc klienti varētu neitralizēt jebkuru tirgus piekļuves ierobežošanas stratēģiju, izmantojot divu piegādātāju pieeju.

| 61. | Komisija arī secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu motivācijas iesaistīties klientu piekļuves ierobežošanā, jo tas visticamāk nespētu gūt ievērojamu labumu no šādas rīcības ne augšupējos (ņemot vērā Federal Mogul spēcīgo pozīciju un citu organisko berzes elementu piegādātāju klātbūtni), ne lejupējos tirgos (cita starpā Knorr-Bremse spēcīgās pozīcijas dēļ). |
| --- | --- |

61.

Komisija arī secināja, ka apvienotajam uzņēmumam nebūtu motivācijas iesaistīties klientu piekļuves ierobežošanā, jo tas visticamāk nespētu gūt ievērojamu labumu no šādas rīcības ne augšupējos (ņemot vērā Federal Mogul spēcīgo pozīciju un citu organisko berzes elementu piegādātāju klātbūtni), ne lejupējos tirgos (cita starpā Knorr-Bremse spēcīgās pozīcijas dēļ).

Bremžu diski

| 62. | Pušu darbība EEZ pārklājas bremžu disku piegādes jomā IAM. Tomēr Komisija secināja, ka pārklāšanās nerada būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei. |
| --- | --- |

62.

Pušu darbība EEZ pārklājas bremžu disku piegādes jomā IAM. Tomēr Komisija secināja, ka pārklāšanās nerada būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei.

| 63. | Konkrēti, pušu apvienotā tirgus daļa joprojām ir pieticīga ([30–40] %), un tirgū paliks vairāki alternatīvi konkurenti, piemēram, Ibre un Kovis. Vairums vilcienu operatoru turklāt norāda, ka arī pēc darījuma tiem joprojām būs atbilstoši alternatīvi piegādātāji. |
| --- | --- |

63.

Konkrēti, pušu apvienotā tirgus daļa joprojām ir pieticīga ([30–40] %), un tirgū paliks vairāki alternatīvi konkurenti, piemēram, Ibre un Kovis. Vairums vilcienu operatoru turklāt norāda, ka arī pēc darījuma tiem joprojām būs atbilstoši alternatīvi piegādātāji.

VIII.   SAISTĪBAS

a)   Galīgo saistību apraksts

| 64. | Lai novērstu iepriekš minētās konkurences problēmas sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku tirgos EEZ, paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza galīgās saistības. Galīgajās saistībās bija iekļauti grozījumi, lai ņemtu vērā tās tirgus pārbaudes rezultātus, ko Komisija veica, novērtējot pirmās saistības. |
| --- | --- |

64.

Lai novērstu iepriekš minētās konkurences problēmas sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku tirgos EEZ, paziņojošā puse 2016. gada 16. augustā iesniedza galīgās saistības. Galīgajās saistībās bija iekļauti grozījumi, lai ņemtu vērā tās tirgus pārbaudes rezultātus, ko Komisija veica, novērtējot pirmās saistības.

| 65. | Galīgajās saistībās paziņojošā puse piedāvā nodalīt par labu piemērotam pircējam visu ar berzes elementiem saistīto Faiveley darījumdarbību, t. i., uzņēmumu Faiveley Transport Gennevilliers (“FTG”) (“nodalāmais uzņēmums”). FTG ir bijušais uzņēmums Carbon Lorraine, ko Faiveley iegādājās 2008. gadā. |
| --- | --- |

65.

Galīgajās saistībās paziņojošā puse piedāvā nodalīt par labu piemērotam pircējam visu ar berzes elementiem saistīto Faiveley darījumdarbību, t. i., uzņēmumu Faiveley Transport Gennevilliers (“FTG”) (“nodalāmais uzņēmums”). FTG ir bijušais uzņēmums Carbon Lorraine, ko Faiveley iegādājās 2008. gadā.

| 66. | Nodalāmajā uzņēmumā paliks visi FTG materiālie un nemateriālie aktīvi un visi darbinieki. Pārdošanas attiecības, kas pašlaik ir citu Faiveley meitasuzņēmumu pārziņā, tiks nodotas FTG, un pārejas posmā apvienotais uzņēmums nosūtīs nodalāmajam uzņēmumam klientu pieprasījumus pēc berzes elementiem, kurus pašlaik ražo FTG. Apvienotais uzņēmums ar nodalāmo uzņēmumu turklāt noslēgs apakšlīgumu par daļu no tā TGV bremžu uzliku piegādes apjoma, ko Wabtec piegādā SNCF pēc uzvaras pār Faiveley nesen notikušā piedāvājumu konkursā (ar SNCF piekrišanu). |
| --- | --- |

66.

Nodalāmajā uzņēmumā paliks visi FTG materiālie un nemateriālie aktīvi un visi darbinieki. Pārdošanas attiecības, kas pašlaik ir citu Faiveley meitasuzņēmumu pārziņā, tiks nodotas FTG, un pārejas posmā apvienotais uzņēmums nosūtīs nodalāmajam uzņēmumam klientu pieprasījumus pēc berzes elementiem, kurus pašlaik ražo FTG. Apvienotais uzņēmums ar nodalāmo uzņēmumu turklāt noslēgs apakšlīgumu par daļu no tā TGV bremžu uzliku piegādes apjoma, ko Wabtec piegādā SNCF pēc uzvaras pār Faiveley nesen notikušā piedāvājumu konkursā (ar SNCF piekrišanu).

| 67. | Paziņojošā puse turklāt apņemas nodrošināt, ka i) pircējs pēc saviem ieskatiem par noteiktu maksimālo cenu varēs iegādāties grupas iekšējo FTG parādu, ii) pārdošanas un pirkšanas līgumā tiks iekļauta stimulu shēma, lai rosinātu pircēju veikt ieguldījumus nodalāmajā uzņēmumā, un iii) pircējam būs iespēja starptautiski tirgoties ar dzelzceļa nozares klientiem. |
| --- | --- |

67.

Paziņojošā puse turklāt apņemas nodrošināt, ka i) pircējs pēc saviem ieskatiem par noteiktu maksimālo cenu varēs iegādāties grupas iekšējo FTG parādu, ii) pārdošanas un pirkšanas līgumā tiks iekļauta stimulu shēma, lai rosinātu pircēju veikt ieguldījumus nodalāmajā uzņēmumā, un iii) pircējam būs iespēja starptautiski tirgoties ar dzelzceļa nozares klientiem.

b)   Galīgo saistību novērtējums

| 68. | Komisija secināja, ka galīgās saistības ir atbilstošas un piemērotas, lai atrisinātu Komisijas konstatētās konkurences problēmas. Konkrēti, saistības novērsīs jebkuru pārklāšanos starp pusēm sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku piegādes jomā. |
| --- | --- |

68.

Komisija secināja, ka galīgās saistības ir atbilstošas un piemērotas, lai atrisinātu Komisijas konstatētās konkurences problēmas. Konkrēti, saistības novērsīs jebkuru pārklāšanos starp pusēm sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku piegādes jomā.

| 69. | Galīgajās saistībās ir iekļauti atbilstoši pasākumi, lai ņemtu vērā pēc pirmo saistību tirgus pārbaudes saņemto atgriezenisko saisti. Jo īpaši saistībās ir iekļauti pasākumi, lai i) uzlabotu nodalāmā uzņēmuma kapitāla struktūru, ar izdevīgiem noteikumiem nododot pircējam visus grupas iekšējos parādus, kas FTG pašlaik jāatmaksā Faiveley, ii) pareizi stimulētu pircēju veikt ieguldījumus nodalāmajā uzņēmumā un iii) pieprasītu, ka nodalāmais uzņēmums jāpārdod pircējam, kuram būs atbilstoša piekļuve starptautiskiem dzelzceļa klientiem. |
| --- | --- |

69.

Galīgajās saistībās ir iekļauti atbilstoši pasākumi, lai ņemtu vērā pēc pirmo saistību tirgus pārbaudes saņemto atgriezenisko saisti. Jo īpaši saistībās ir iekļauti pasākumi, lai i) uzlabotu nodalāmā uzņēmuma kapitāla struktūru, ar izdevīgiem noteikumiem nododot pircējam visus grupas iekšējos parādus, kas FTG pašlaik jāatmaksā Faiveley, ii) pareizi stimulētu pircēju veikt ieguldījumus nodalāmajā uzņēmumā un iii) pieprasītu, ka nodalāmais uzņēmums jāpārdod pircējam, kuram būs atbilstoša piekļuve starptautiskiem dzelzceļa klientiem.

| 70. | Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka pirms vertikālās integrācijas ar Faiveley nodalāmais uzņēmums ir bijis dzīvotspējīgs konkurents sinterētu berzes elementu tirgū. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nodalāmais uzņēmums var būt dzīvotspējīgs atsevišķs uzņēmums, nebūdams vertikāli integrēts, un ka pēc darījuma tas turpinās radīt tikpat lielu konkurences spiedienu uz sinterētu berzes elementu tirgu. |
| --- | --- |

70.

Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka pirms vertikālās integrācijas ar Faiveley nodalāmais uzņēmums ir bijis dzīvotspējīgs konkurents sinterētu berzes elementu tirgū. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka nodalāmais uzņēmums var būt dzīvotspējīgs atsevišķs uzņēmums, nebūdams vertikāli integrēts, un ka pēc darījuma tas turpinās radīt tikpat lielu konkurences spiedienu uz sinterētu berzes elementu tirgu.

| 71. | Tāpēc lēmuma projektā Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka ar paziņojošās puses iesniegtajām galīgajām saistībām grozītais darījums neradīs būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei attiecībā uz sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku ražošanu un piegādi. |
| --- | --- |

71.

Tāpēc lēmuma projektā Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka ar paziņojošās puses iesniegtajām galīgajām saistībām grozītais darījums neradīs būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei attiecībā uz sinterētu bremžu uzliku un kluču/loku ražošanu un piegādi.

IX.   SECINĀJUMS UN PRIEKŠLIKUMS

| 72. | Lēmuma projektā secināts, ka ar noteikumu, ka pilnīgi tiks ievērotas galīgās saistības, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. Tāpēc koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

72.

Lēmuma projektā secināts, ka ar noteikumu, ka pilnīgi tiks ievērotas galīgās saistības, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. Tāpēc koncentrācija būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Apgrozījums aprēķināts saskaņā ar Apvienošanās regulas 5. pantu un Komisijas konsolidēto jurisdikcijas paziņojumu (OV C 95, 16.4.2008., 1. lpp.).

(3)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp.).

(4)  Papildus šajā iedaļā aprakstītajiem tirgiem pušu darbība pārklājas attiecībā uz i) vilcienu durvīm, ii) enerģijas skaitītājiem un iii) datu reģistratoriem. Tomēr pušu apvienotās tirgus daļas vilcienu durvju un enerģijas skaitītāju tirgū EEZ nepārsniegs 20 % un līdz ar to neizraisīs ietekmi tirgū. Attiecībā uz datu reģistratoriem pušu apvienotā tirgus daļa saskaņā ar vienu tirgus sadalījuma alternatīvu sasniegs [20–30] %, bet tirgus daļas pieaugums paliks tikai [0–5] procentpunktu līmenī. Tāpēc šie tirgi šajā piezīmē nav sīkāk aplūkoti.

(5)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, 36. punkts.

(6)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, 48. punkts. Lēmumā šis jautājums gala rezultātā palika atklāts.

(7)  Diska bremze sastāv no bremžu diska un bremžu suporta mezgla, kurā parasti ir apvienots bremžu cilindrs, bremžu aprīkojums un bremžu sviru pārvada autoregulators. Diska bremze izraisa bremzēšanas darbību, piespiežot berzes elementu (ko sauc par “bremžu uzliku”) bremžu diskam, kas nostiprināts uz ratiņu ass vai riteņa.

(8)  Riteņu velšanās loka bremze parasti sastāv no bremžu cilindra, bremžu aprīkojuma, bremžu sviru pārvada autoregulatora un bremžu loku turētāja. Riteņu velšanās loka bremze izraisa bremzēšanas darbību, piespiežot berzes elementu (ko sauc par “bremžu loku” jeb “bremžu kluci”) tieši riteņa velšanās virsmai.

(9)  Dažos lietojumos, piemēram, parasti metro vilcienos, var izmantot citādus tehniskus risinājumus, piemēram, trešās sliedes un kontaktkurpes sistēmu. Darījums attiecas vienīgi uz gaisvadu līniju pantogrāfiem.

(10)  Agrāk plaši izmantoja arī čugunu, bet pašlaik tas tiek aizstāts ar sinterētiem un organiskiem elementiem, piemēram, trokšņu ierobežošanas noteikumu dēļ.

(11)  Wabtec piedāvā elektroniskas bremžu vadības ierīces ārpus EEZ, piemēram, ASV. Tomēr EEZ regulatīvās prasības un klientu gaidas ievērojami atšķiras un ir stingrākas.

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/75

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos 2018. gada 8. janvāra sanāksmē par lēmuma projektu Lietā M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors

Ziņotāja dalībvalsts: Slovākija

(2018/C 113/08)

Koncentrācija

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (1). |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (1).

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir ES mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir ES mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu.

Tirgus definīcija

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par attiecīgajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par attiecīgajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā.

| 4. | Proti, Padomdevēja komiteja piekrīt, ka būtu jānošķir šādi produktu tirgi:






  a) | LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, proti, daudzrežīmu pamatjoslas mikroshēmojumu, kas atbilst LTE, UMTS un GSM mobilo sakaru standartiem, izņemot standartus bezvadu savienojamībai, viena režīma pamatjoslas mikroshēmojumu (t. i., mikroshēmojumu, kas atbilst tikai vienam mobilo sakaru standartam) un pamatjoslas mikroshēmojumu iekšējās produkcijas tirgus; |
| --- | --- | --- |

4.

Proti, Padomdevēja komiteja piekrīt, ka būtu jānošķir šādi produktu tirgi:

a)

LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, proti, daudzrežīmu pamatjoslas mikroshēmojumu, kas atbilst LTE, UMTS un GSM mobilo sakaru standartiem, izņemot standartus bezvadu savienojamībai, viena režīma pamatjoslas mikroshēmojumu (t. i., mikroshēmojumu, kas atbilst tikai vienam mobilo sakaru standartam) un pamatjoslas mikroshēmojumu iekšējās produkcijas tirgus;

| b) | NFC mikroshēmu tirgus; |
| --- | --- |

b)

NFC mikroshēmu tirgus;

| c) | SE mikroshēmu tirgus; |
| --- | --- |

c)

SE mikroshēmu tirgus;

| d) | kombinēto NFC/SE risinājumu tirgus; |
| --- | --- |

d)

kombinēto NFC/SE risinājumu tirgus;

| e) | tranzīta pakalpojumu tehnoloģiju tirgus; |
| --- | --- |

e)

tranzīta pakalpojumu tehnoloģiju tirgus;

| f) | standartam būtisku patentu (“SEP”) tirgus; |
| --- | --- |

f)

standartam būtisku patentu (“SEP”) tirgus;

| g) | standartam nebūtisku patentu (“non-SEP”) tirgus. |
| --- | --- |

g)

standartam nebūtisku patentu (“non-SEP”) tirgus.

Konkurences novērtējums

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotā uzņēmuma stratēģija – paaugstināt patentmaksu par MIFARE vai pilnīgi izbeigt MIFARE licencēšanu konkurentiem papildus jauktajai komplektēšanas praksei, ko piemēroja LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC mikroshēmām un MIFARE-spējīgām mikroshēmām – izslēgtu konkurējošos pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu ražotājus, un tādējādi darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu tirgū. |
| --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotā uzņēmuma stratēģija – paaugstināt patentmaksu par MIFARE vai pilnīgi izbeigt MIFARE licencēšanu konkurentiem papildus jauktajai komplektēšanas praksei, ko piemēroja LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC mikroshēmām un MIFARE-spējīgām mikroshēmām – izslēgtu konkurējošos pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu ražotājus, un tādējādi darījums būtiski kaitētu efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu tirgū.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotā uzņēmuma stratēģija – mazināt savstarpēju izmantojāmību – bloķētu piekļuvi tirgum, ko rada MIFARE patentmaksas palielināšana vai MIFARE licencēšanas pilnīga izbeigšana konkurentiem, papildus jauktajai komplektēšanas praksei, ko piemēroja LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC mikroshēmām un MIFARE-spējīgām mikroshēmām. |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotā uzņēmuma stratēģija – mazināt savstarpēju izmantojāmību – bloķētu piekļuvi tirgum, ko rada MIFARE patentmaksas palielināšana vai MIFARE licencēšanas pilnīga izbeigšana konkurentiem, papildus jauktajai komplektēšanas praksei, ko piemēroja LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC mikroshēmām un MIFARE-spējīgām mikroshēmām.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotais uzņēmums visticamāk efektīvi izmantos apvienoto NFC intelektuālā īpašuma portfeli, lai par apvienotā uzņēmuma NFC patentiem noteiktu nesamērīgi augstu patentmaksu, salīdzinot ar kopējo patentmaksu, ko puses varētu iegūt par attiecīgajiem patentiem, ja nebūtu minētā darījuma, un tādējādi šis darījums būtiski kaitēs efektīvai konkurencei konkrētajos tehnoloģiju tirgos. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam, ka apvienotais uzņēmums visticamāk efektīvi izmantos apvienoto NFC intelektuālā īpašuma portfeli, lai par apvienotā uzņēmuma NFC patentiem noteiktu nesamērīgi augstu patentmaksu, salīdzinot ar kopējo patentmaksu, ko puses varētu iegūt par attiecīgajiem patentiem, ja nebūtu minētā darījuma, un tādējādi šis darījums būtiski kaitēs efektīvai konkurencei konkrētajos tehnoloģiju tirgos.

Koriģēšanas pasākumi

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2017. gada 12. decembrī, novērš būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu tirgū. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2017. gada 12. decembrī, novērš būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu tirgū.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2017. gada 12. decembrī, novērš būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei NFC patentu tirgos. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka galīgās saistības, ko paziņotāja puse piedāvāja 2017. gada 12. decembrī, novērš būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei NFC patentu tirgos.

| 10. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums tāpēc ir jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums tāpēc ir jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/77

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Qualcomm / NXP Semiconductors

(M.8306)

(2018/C 113/09)

| 1. | Komisija 2017. gada 28. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, kuras rezultātā Qualcomm Incorporated, izmantojot savu meitasuzņēmumu Qualcomm River Holdings B.V.(turpmāk tekstā kopā – “Qualcomm”), iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu NXP Semiconductors N.V. (“NXP”) Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (“Apvienošanās regula”) (2) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, iegādājoties akcijas (“ierosinātais darījums”). Qualcomm un NXP turpmāk apzīmēti kā “Puses”. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2017. gada 28. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, kuras rezultātā Qualcomm Incorporated, izmantojot savu meitasuzņēmumu Qualcomm River Holdings B.V.(turpmāk tekstā kopā – “Qualcomm”), iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu NXP Semiconductors N.V. (“NXP”) Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (“Apvienošanās regula”) (2) 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, iegādājoties akcijas (“ierosinātais darījums”). Qualcomm un NXP turpmāk apzīmēti kā “Puses”.

| 2. | Komisija 2017. gada 9. jūnijā pieņēma lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka uz ierosināto darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka šis darījums rada nopietnas bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu. |
| --- | --- |

2.

Komisija 2017. gada 9. jūnijā pieņēma lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Šajā lēmumā Komisija norādīja, ka uz ierosināto darījumu attiecas Apvienošanās regulas darbības joma un ka šis darījums rada nopietnas bažas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu.

| 3. | Qualcomm2017. gada 28. jūnijā iesniedza rakstiskas piezīmes par lēmumu sākt procedūru. |
| --- | --- |

3.

Qualcomm2017. gada 28. jūnijā iesniedza rakstiskas piezīmes par lēmumu sākt procedūru.

| 4. | Izmeklēšanas II posmā Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu nosūtīja pusēm vairākus informācijas pieprasījumus. Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu Komisija 2017. gada 28. jūnijā pieņēma lēmumu, prasot Qualcomm sniegt konkrētu informāciju, ko atbilstīgi Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktam Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā un kuru Qualcomm nebija iesniegusi Komisijas noteiktajā termiņā. Šis lēmums arī apturēja Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā noteikto termiņu līdz dienai, kad Komisija saņemtu pieprasīto informāciju. Termiņa apturēšana beidzās 2017. gada 16. augustā – pēc tam, kad Qualcomm iesniedza Komisijai pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

4.

Izmeklēšanas II posmā Komisija saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktu nosūtīja pusēm vairākus informācijas pieprasījumus. Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu Komisija 2017. gada 28. jūnijā pieņēma lēmumu, prasot Qualcomm sniegt konkrētu informāciju, ko atbilstīgi Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktam Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā un kuru Qualcomm nebija iesniegusi Komisijas noteiktajā termiņā. Šis lēmums arī apturēja Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā noteikto termiņu līdz dienai, kad Komisija saņemtu pieprasīto informāciju. Termiņa apturēšana beidzās 2017. gada 16. augustā – pēc tam, kad Qualcomm iesniedza Komisijai pieprasīto informāciju.

| 5. | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu Komisija 2017. gada 5. septembrī pieņēma otru lēmumu, prasot Qualcomm sniegt informāciju, ko atbilstīgi Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktam Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā un kuru Qualcomm nebija iesniegusi Komisijas noteiktajā termiņā. Šis lēmums arī apturēja Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā noteikto termiņu no 2017. gada 17. augusta līdz dienai, kad Komisija saņems pieprasīto informāciju. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu Komisija 2017. gada 5. septembrī pieņēma otru lēmumu, prasot Qualcomm sniegt informāciju, ko atbilstīgi Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktam Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā un kuru Qualcomm nebija iesniegusi Komisijas noteiktajā termiņā. Šis lēmums arī apturēja Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā noteikto termiņu no 2017. gada 17. augusta līdz dienai, kad Komisija saņems pieprasīto informāciju.

| 6. | Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu un 15. pantu Komisija 2017. gada 4. oktobrī pieņēma trešo lēmumu, kurā tā prasīja Qualcomm sniegt konkrētu informāciju un dokumentus, kas Komisijai joprojām vēl nebija iesniegti, atbildot uz tās 2017. gada 14. jūnija informācijas pieprasījumu, un noteica periodisku soda maksājumu, kas Qualcomm būtu jāmaksā, ja tas noteiktajā termiņā nesniegtu pieprasīto informāciju. Uz Komisijas 2017. gada 14. jūnija informācijas pieprasījumu Qualcomm papildināja savu atbildi 2017. gada 17. novembrī, un apturēšanas termiņš beidzās šīs dienas beigās. |
| --- | --- |

6.

Saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu un 15. pantu Komisija 2017. gada 4. oktobrī pieņēma trešo lēmumu, kurā tā prasīja Qualcomm sniegt konkrētu informāciju un dokumentus, kas Komisijai joprojām vēl nebija iesniegti, atbildot uz tās 2017. gada 14. jūnija informācijas pieprasījumu, un noteica periodisku soda maksājumu, kas Qualcomm būtu jāmaksā, ja tas noteiktajā termiņā nesniegtu pieprasīto informāciju. Uz Komisijas 2017. gada 14. jūnija informācijas pieprasījumu Qualcomm papildināja savu atbildi 2017. gada 17. novembrī, un apturēšanas termiņš beidzās šīs dienas beigās.

| 7. | Qualcomm2017. gada 5. oktobrī iesniedza ierosināto oficiālo saistību pirmo kopumu. Par šīm ierosinātajām saistībām Komisija 2017. gada 6. oktobrī sāka tirgus izpēti. Pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas par Komisijas veikto tirgus izpēti par šo kopumu, Qualcomm2017. gada 10. novembrī oficiāli iesniedza pārstrādātas saistības (“Galīgās saistības”) Galīgo saistību nedaudz pārstrādātu versiju Qualcomm iesniedza 2017. gada 15. novembrī, 2017. gada 12. decembrī un 2017. gada 18. decembrī. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm2017. gada 5. oktobrī iesniedza ierosināto oficiālo saistību pirmo kopumu. Par šīm ierosinātajām saistībām Komisija 2017. gada 6. oktobrī sāka tirgus izpēti. Pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas par Komisijas veikto tirgus izpēti par šo kopumu, Qualcomm2017. gada 10. novembrī oficiāli iesniedza pārstrādātas saistības (“Galīgās saistības”) Galīgo saistību nedaudz pārstrādātu versiju Qualcomm iesniedza 2017. gada 15. novembrī, 2017. gada 12. decembrī un 2017. gada 18. decembrī.

| 8. | Šajā lietas izskatīšanā netika iesniegti pieteikumi par uzklausīšanu ieinteresētas trešās personas statusā. |
| --- | --- |

8.

Šajā lietas izskatīšanā netika iesniegti pieteikumi par uzklausīšanu ieinteresētas trešās personas statusā.

| 9. | Komisija nenosūtīja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3) 13. panta 2. punktu. Oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika. |
| --- | --- |

9.

Komisija nenosūtīja iebildumu paziņojumu saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 802/2004 (3) 13. panta 2. punktu. Oficiāla mutiska uzklausīšana saskaņā ar minētās regulas 14. pantu nenotika.

| 10. | Lēmuma projektā ierosinātais darījums atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja Qualcomm ievēro atbilstību vairākiem noteikumiem un pienākumiem. |
| --- | --- |

10.

Lēmuma projektā ierosinātais darījums atzīts par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu, ja Qualcomm ievēro atbilstību vairākiem noteikumiem un pienākumiem.

| 11. | Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu es pārbaudīju, vai lēmuma projekts skar vienīgi tādus iebildumus, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Secinu, ka tas tā ir. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar Lēmuma 2011/695/ES 16. pantu es pārbaudīju, vai lēmuma projekts skar vienīgi tādus iebildumus, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Secinu, ka tas tā ir.

| 12. | Kopumā es uzskatu, ka šīs lietas izskatīšanas laikā ir nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

12.

Kopumā es uzskatu, ka šīs lietas izskatīšanas laikā ir nodrošināta procesuālo tiesību efektīva īstenošana.

Briselē, 2018. gada 10. janvārī

Joos STRAGIER

---

(1)  Saskaņā ar 16. un 17. pantu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmumā 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) (“Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 133, 30.4.2004., 1. lpp; labojums OV L 172, 6.5.2004., 9. lpp.).

3

---

| 27.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 113/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 113/79

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2018. gada 18. janvāris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

(2018/C 113/10)

I.   PROCEDŪRA

| 1. | Komisija 2017. gada 28. aprīlī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (Apvienošanās regulas) 4. pantu saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, kuras rezultātā uzņēmums Qualcomm Incorporated (Amerikas Savienotās Valstis) ar tam netieši pilnībā piederošā meitasuzņēmuma Qualcomm River Holdings B.V. (Nīderlande) (abi kopā turpmāk “Qualcomm” vai “ziņotāja puse”) starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār NXP Semiconductors N.V. (turpmāk “NXP”) (Nīderlande), iegādājoties kapitāla daļas (turpmāk “darījums”). Turpmāk tekstā Qualcomm un NXP kopā saukti “puses”. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2017. gada 28. aprīlī saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (Apvienošanās regulas) 4. pantu saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, kuras rezultātā uzņēmums Qualcomm Incorporated (Amerikas Savienotās Valstis) ar tam netieši pilnībā piederošā meitasuzņēmuma Qualcomm River Holdings B.V. (Nīderlande) (abi kopā turpmāk “Qualcomm” vai “ziņotāja puse”) starpniecību Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār NXP Semiconductors N.V. (turpmāk “NXP”) (Nīderlande), iegādājoties kapitāla daļas (turpmāk “darījums”). Turpmāk tekstā Qualcomm un NXP kopā saukti “puses”.

| 2. | Atbilstoši tirgus izpētes pirmā posma rezultātiem Komisijai radās pamatotas šaubas par darījuma atbilstību iekšējam tirgum, un 2017. gada 9. jūnijā tā pieņēma lēmumu par lietas ierosināšanu, kā paredzēts Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Ziņotāja puse 2017. gada 28. jūnijā iesniedza savas rakstiskās piezīmes par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

2.

Atbilstoši tirgus izpētes pirmā posma rezultātiem Komisijai radās pamatotas šaubas par darījuma atbilstību iekšējam tirgum, un 2017. gada 9. jūnijā tā pieņēma lēmumu par lietas ierosināšanu, kā paredzēts Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Ziņotāja puse 2017. gada 28. jūnijā iesniedza savas rakstiskās piezīmes par lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

| 3. | Komisija 2017. gada 28. jūnijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu sniegt informāciju, kuru Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā, nosūtot informācijas pieprasījumu Nr. 18 (turpmāk “IP Nr. 18”), kā paredzēts Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktā, bet kuru ziņotāja puse Komisijas noteiktajā termiņā nebija sniegusi. Ar lēmumu tika arī apturēts Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā paredzētais termiņš līdz tās dienas beigām, kurā Komisija saņems pieprasīto informāciju. Ziņotāja puse 2017. gada 16. augustā iesniedza atbildi uz IP Nr. 18, un šīs dienas beigās beidzās termiņa apturēšana. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2017. gada 28. jūnijā saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu sniegt informāciju, kuru Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā, nosūtot informācijas pieprasījumu Nr. 18 (turpmāk “IP Nr. 18”), kā paredzēts Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktā, bet kuru ziņotāja puse Komisijas noteiktajā termiņā nebija sniegusi. Ar lēmumu tika arī apturēts Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā paredzētais termiņš līdz tās dienas beigām, kurā Komisija saņems pieprasīto informāciju. Ziņotāja puse 2017. gada 16. augustā iesniedza atbildi uz IP Nr. 18, un šīs dienas beigās beidzās termiņa apturēšana.

| 4. | Komisija 2017. gada 5. septembrī saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu sniegt informāciju, kuru Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā, nosūtot informācijas pieprasījumu Nr. 20 (turpmāk “IP Nr. 20”), kā paredzēts Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktā, bet kuru ziņotāja puse Komisijas noteiktajā termiņā nebija sniegusi. Ar lēmumu tika apturēts arī Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā minētais termiņš, nosakot, ka apturēšanas periods ir no 2017. gada 17. augusta līdz tās dienas beigām, kurā Komisija saņems pieprasīto informāciju. Komisija 2017. gada 4. oktobrī saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu un 15. pantu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu, atbildot uz IP Nr. 20, iesniegt konkrētu informāciju un dokumentus, kas līdz tam Komisijai vēl nebija iesniegti, un noteica periodiskus soda maksājumus, kuri būs jāmaksā, ja ziņotāja puse noteiktajā termiņā neiesniegs pieprasīto informāciju. Ziņotāja puse 2017. gada 17. novembrī iesniedza pilnīgu atbildi uz IP Nr. 20, un šīs dienas beigās beidzās termiņa apturēšana. |
| --- | --- |

4.

Komisija 2017. gada 5. septembrī saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu sniegt informāciju, kuru Komisija bija pieprasījusi 2017. gada 14. jūnijā, nosūtot informācijas pieprasījumu Nr. 20 (turpmāk “IP Nr. 20”), kā paredzēts Apvienošanās regulas 11. panta 2. punktā, bet kuru ziņotāja puse Komisijas noteiktajā termiņā nebija sniegusi. Ar lēmumu tika apturēts arī Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktā minētais termiņš, nosakot, ka apturēšanas periods ir no 2017. gada 17. augusta līdz tās dienas beigām, kurā Komisija saņems pieprasīto informāciju. Komisija 2017. gada 4. oktobrī saskaņā ar Apvienošanās regulas 11. panta 3. punktu un 15. pantu pieņēma lēmumu, ar ko ziņotājai pusei noteica pienākumu, atbildot uz IP Nr. 20, iesniegt konkrētu informāciju un dokumentus, kas līdz tam Komisijai vēl nebija iesniegti, un noteica periodiskus soda maksājumus, kuri būs jāmaksā, ja ziņotāja puse noteiktajā termiņā neiesniegs pieprasīto informāciju. Ziņotāja puse 2017. gada 17. novembrī iesniedza pilnīgu atbildi uz IP Nr. 20, un šīs dienas beigās beidzās termiņa apturēšana.

| 5. | Ziņotāja puse 2017. gada 5. oktobrī piedāvāja oficiālas saistības ar mērķi novērst Komisijas konstatētos apstākļus, kas liek domāt, ka darījums radītu būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei. Komisija sāka šo saistību tirgus pārbaudi 2017. gada 6. oktobrī. Ņemot vērā Komisijas piezīmes un tirgus pārbaudē saņemtos komentārus, ziņotāja puse 2017. gada 10. novembrī iesniedza saistību galīgo kopumu (1). |
| --- | --- |

5.

Ziņotāja puse 2017. gada 5. oktobrī piedāvāja oficiālas saistības ar mērķi novērst Komisijas konstatētos apstākļus, kas liek domāt, ka darījums radītu būtisku kaitējumu efektīvai konkurencei. Komisija sāka šo saistību tirgus pārbaudi 2017. gada 6. oktobrī. Ņemot vērā Komisijas piezīmes un tirgus pārbaudē saņemtos komentārus, ziņotāja puse 2017. gada 10. novembrī iesniedza saistību galīgo kopumu (1).

| 6. | Padomdevēja komiteja 2018. gada 8. janvārī izskatīja šā lēmuma projektu un deva pozitīvu atzinumu (2). |
| --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja 2018. gada 8. janvārī izskatīja šā lēmuma projektu un deva pozitīvu atzinumu (2).

II.   PUSES UN KONCENTRĀCIJA

| 7. | Qualcomm darbības joma ir integrālshēmu un sistēmas programmatūras izstrāde un pārdošana. Qualcomm izstrādā un piegādā mobilajām ierīcēm paredzētas integrālshēmas, jo īpaši pamatjoslas mikroshēmojumus. Qualcomm pārvalda arī intelektuālā īpašuma licencēšanas programmu. Qualcomm intelektuālā īpašuma portfelī ietilpst standartam būtiski patenti (SEP), kas saistīti ar mobilo sakaru tehnoloģiju. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm darbības joma ir integrālshēmu un sistēmas programmatūras izstrāde un pārdošana. Qualcomm izstrādā un piegādā mobilajām ierīcēm paredzētas integrālshēmas, jo īpaši pamatjoslas mikroshēmojumus. Qualcomm pārvalda arī intelektuālā īpašuma licencēšanas programmu. Qualcomm intelektuālā īpašuma portfelī ietilpst standartam būtiski patenti (SEP), kas saistīti ar mobilo sakaru tehnoloģiju.

| 8. | NXP ražo un pārdod pusvadītājus, jo īpaši integrālshēmas un atsevišķus (nošķirtus) pusvadītājus. NXP pārdod augstas veiktspējas jaukta signāla ierīces, tostarp specifiska pielietojuma pusvadītājus un sistēmu risinājumus. |
| --- | --- |

8.

NXP ražo un pārdod pusvadītājus, jo īpaši integrālshēmas un atsevišķus (nošķirtus) pusvadītājus. NXP pārdod augstas veiktspējas jaukta signāla ierīces, tostarp specifiska pielietojuma pusvadītājus un sistēmu risinājumus.

| 9. | Qualcomm2016. gada 27. oktobrī noslēdza iegādes līgumu ar NXP, saskaņā ar kuru Qualcomm iesniegs piedāvājumu, lai iegādātos visas emitētās un apgrozībā esošās NXP parastās akcijas, tādējādi iegūstot ekskluzīvu kontroli pār NXP. Tāpēc darījums ir uzskatāms par koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

9.

Qualcomm2016. gada 27. oktobrī noslēdza iegādes līgumu ar NXP, saskaņā ar kuru Qualcomm iesniegs piedāvājumu, lai iegādātos visas emitētās un apgrozībā esošās NXP parastās akcijas, tādējādi iegūstot ekskluzīvu kontroli pār NXP. Tāpēc darījums ir uzskatāms par koncentrāciju saskaņā ar Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

III.   SAVIENĪBAS MĒROGS

| 10. | Attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē ir vairāk nekā EUR 5 000 miljoni. Katra uzņēmuma apgrozījums Savienībā pārsniedz EUR 250 miljonus, bet tie nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī. Tādējādi paziņotais darījums ir Savienības mēroga darījums. |
| --- | --- |

10.

Attiecīgo uzņēmumu apvienotais kopējais apgrozījums pasaulē ir vairāk nekā EUR 5 000 miljoni. Katra uzņēmuma apgrozījums Savienībā pārsniedz EUR 250 miljonus, bet tie nesasniedz vairāk nekā divas trešdaļas no sava kopējā apgrozījuma Savienībā vienā un tajā pašā dalībvalstī. Tādējādi paziņotais darījums ir Savienības mēroga darījums.

IV.   KONKRĒTIE TIRGI

| 11. | Darījums ir saistīts ar mobilajām ierīcēm paredzētiem pusvadītājiem, autobūves pusvadītājiem un lietu interneta (IoT) pusvadītājiem. |
| --- | --- |

11.

Darījums ir saistīts ar mobilajām ierīcēm paredzētiem pusvadītājiem, autobūves pusvadītājiem un lietu interneta (IoT) pusvadītājiem.

| 12. | Darījums raisa bažas attiecībā uz konkurenci mobilajām ierīcēm paredzētu pusvadītāju jomā un jo īpaši pamatjoslas mikroshēmojumu, tuva darbības lauka sakaru (NFC) un drošības elementu (SE) tehnoloģiju, tranzītpakalpojumu tehnoloģiju un ar NFC tehnoloģijām saistītā intelektuālā īpašuma jomā. |
| --- | --- |

12.

Darījums raisa bažas attiecībā uz konkurenci mobilajām ierīcēm paredzētu pusvadītāju jomā un jo īpaši pamatjoslas mikroshēmojumu, tuva darbības lauka sakaru (NFC) un drošības elementu (SE) tehnoloģiju, tranzītpakalpojumu tehnoloģiju un ar NFC tehnoloģijām saistītā intelektuālā īpašuma jomā.

a)   Pamatjoslas mikroshēmojumi

| 13. | Mobilo sakaru pieslēguma nodrošināšanai mobilajās ierīcēs izmanto pamatjoslas procesoru, kas nodrošina mobilo ierīču pieslēgumu mobilo telesakaru tīkliem. Pamatjoslas procesoru/modemu savieno ar radiofrekvenču integrālshēmu un barošanas pārvaldības integrālshēmu, un visus trīs minētos komponentus kopā sauc par pamatjoslas mikroshēmojumu. Pamatjoslas mikroshēmojumus pārdod vai nu atsevišķi, vai kopā ar lietotņu procesoru (šādā gadījumā tos sauc par integrētiem pamatjoslas mikroshēmojumiem), kurš nodrošina mobilās ierīces operētājsistēmas un lietotņu darbību. Pamatjoslas mikroshēmojumi atbilst vienam vai vairākiem mobilo sakaru standartiem – jaunākās paaudzes pamatjoslas mikroshēmojumi bieži ir atpakaļsaderīgi ar agrākiem mobilo sakaru standartiem (vairāku standartu modeļi). |
| --- | --- |

13.

Mobilo sakaru pieslēguma nodrošināšanai mobilajās ierīcēs izmanto pamatjoslas procesoru, kas nodrošina mobilo ierīču pieslēgumu mobilo telesakaru tīkliem. Pamatjoslas procesoru/modemu savieno ar radiofrekvenču integrālshēmu un barošanas pārvaldības integrālshēmu, un visus trīs minētos komponentus kopā sauc par pamatjoslas mikroshēmojumu. Pamatjoslas mikroshēmojumus pārdod vai nu atsevišķi, vai kopā ar lietotņu procesoru (šādā gadījumā tos sauc par integrētiem pamatjoslas mikroshēmojumiem), kurš nodrošina mobilās ierīces operētājsistēmas un lietotņu darbību. Pamatjoslas mikroshēmojumi atbilst vienam vai vairākiem mobilo sakaru standartiem – jaunākās paaudzes pamatjoslas mikroshēmojumi bieži ir atpakaļsaderīgi ar agrākiem mobilo sakaru standartiem (vairāku standartu modeļi).

| 14. | Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir atsevišķu un integrētu pamatjoslas mikroshēmojumu tirgus, kura segmenti atbilst dažādiem mobilo sakaru standartiem (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Konkrēti – ar LTE saderīgiem mikroshēmojumiem konkurenci nerada mikroshēmojumi, kas saderīgi ar citām mobilo sakaru un citu veidu pieslēguma tehnoloģijām. Turklāt viena standarta pamatjoslas mikroshēmojumi, kas saderīgi ar LTE, nerada konkurences ierobežojumu vairāku standartu pamatjoslas mikroshēmojumiem, kas saderīgi gan ar LTE, gan UMTS un GSM. Konkrētais produktu tirgus neietver ražošanu pašu vajadzībām, jo maz ticams, ka tā varētu radīt reālu ierobežojumu komerciālajā tirgū. |
| --- | --- |

14.

Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir atsevišķu un integrētu pamatjoslas mikroshēmojumu tirgus, kura segmenti atbilst dažādiem mobilo sakaru standartiem (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Konkrēti – ar LTE saderīgiem mikroshēmojumiem konkurenci nerada mikroshēmojumi, kas saderīgi ar citām mobilo sakaru un citu veidu pieslēguma tehnoloģijām. Turklāt viena standarta pamatjoslas mikroshēmojumi, kas saderīgi ar LTE, nerada konkurences ierobežojumu vairāku standartu pamatjoslas mikroshēmojumiem, kas saderīgi gan ar LTE, gan UMTS un GSM. Konkrētais produktu tirgus neietver ražošanu pašu vajadzībām, jo maz ticams, ka tā varētu radīt reālu ierobežojumu komerciālajā tirgū.

| 15. | Ģeogrāfiskā ziņā pamatjoslas mikroshēmojumu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

15.

Ģeogrāfiskā ziņā pamatjoslas mikroshēmojumu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

b)   
  NFC/SE tehnoloģijas

NFC mikroshēmas

| 16. | NFC mikroshēmas ir radio mikroshēmas, kas ļauj izmantot NFC īsa darbības attāluma bezvadu savienojuma standartu, ko oriģināliekārtu ražotāji (OEM) izskata vairākiem lietojumiem, piemēram, mobilajiem maksājumiem un mobilo biļešu izsniegšanai / braukšanas maksas iekasēšanai. |
| --- | --- |

16.

NFC mikroshēmas ir radio mikroshēmas, kas ļauj izmantot NFC īsa darbības attāluma bezvadu savienojuma standartu, ko oriģināliekārtu ražotāji (OEM) izskata vairākiem lietojumiem, piemēram, mobilajiem maksājumiem un mobilo biļešu izsniegšanai / braukšanas maksas iekasēšanai.

| 17. | Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir NFC mikroshēmu (un to tehnoloģiju) tirgus un ka citas tehnoloģijas, piemēram, Bluetooth Low Energy (BTLE), QR kodi vai drošu transakciju magnētiskā tehnoloģija (MST), tām konkurenci nerada. Konkrētais produktu tirgus neietver ražošanu pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

17.

Komisija uzskata, ka konkrētais produktu tirgus ir NFC mikroshēmu (un to tehnoloģiju) tirgus un ka citas tehnoloģijas, piemēram, Bluetooth Low Energy (BTLE), QR kodi vai drošu transakciju magnētiskā tehnoloģija (MST), tām konkurenci nerada. Konkrētais produktu tirgus neietver ražošanu pašu vajadzībām.

| 18. | Ģeogrāfiskā ziņā NFC mikroshēmu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

18.

Ģeogrāfiskā ziņā NFC mikroshēmu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

SE mikroshēmas

| 19. | Nolūkā panākt, ka sakari, kurus nodrošina ar NFC tehnoloģiju, ir droši, NFC mikroshēmas var kombinēt ar dažādām tehnoloģijām, jo īpaši ar SE, kas ir pret manipulācijām drošas mikroshēmas, kuras garantē to, ka saglabātie un pārraidītie dati tiek aizsargāti papildu drošības līmenī, ko nodrošina tehnika. SE mikrokontrollers ietver drošu operētājsistēmu (turpmāk “SE operētājsistēma”). NFC risinājumā, kura drošību garantē SE, ir trīs dažādi komponenti: i) NFC kontrollers/mikroshēma; ii) SE; iii) SE operētājsistēma. |
| --- | --- |

19.

Nolūkā panākt, ka sakari, kurus nodrošina ar NFC tehnoloģiju, ir droši, NFC mikroshēmas var kombinēt ar dažādām tehnoloģijām, jo īpaši ar SE, kas ir pret manipulācijām drošas mikroshēmas, kuras garantē to, ka saglabātie un pārraidītie dati tiek aizsargāti papildu drošības līmenī, ko nodrošina tehnika. SE mikrokontrollers ietver drošu operētājsistēmu (turpmāk “SE operētājsistēma”). NFC risinājumā, kura drošību garantē SE, ir trīs dažādi komponenti: i) NFC kontrollers/mikroshēma; ii) SE; iii) SE operētājsistēma.

| 20. | Pēc Komisijas domām, lai gan SE (ietverot SE operētājsistēmas) ir nodalāmi no citām tehnoloģijām, jo īpaši mitinātās kartes emulācijas (HCE) un uzticamas izpildes vides (TEE), neatbildēts paliek jautājums par to, vai konkrētais produktu tirgus varētu būt plašāks un ietvert ne tikai SE, bet arī citas tehnoloģijas. Veiktais konkurences novērtējums attiecas uz iespējamo produktu tirgu – iegulto SE (ietverot SE operētājsistēmas) tirgu, kurā NXP pieder lielākā tirgus vara. |
| --- | --- |

20.

Pēc Komisijas domām, lai gan SE (ietverot SE operētājsistēmas) ir nodalāmi no citām tehnoloģijām, jo īpaši mitinātās kartes emulācijas (HCE) un uzticamas izpildes vides (TEE), neatbildēts paliek jautājums par to, vai konkrētais produktu tirgus varētu būt plašāks un ietvert ne tikai SE, bet arī citas tehnoloģijas. Veiktais konkurences novērtējums attiecas uz iespējamo produktu tirgu – iegulto SE (ietverot SE operētājsistēmas) tirgu, kurā NXP pieder lielākā tirgus vara.

| 21. | Ģeogrāfiskā ziņā SE mikroshēmu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

21.

Ģeogrāfiskā ziņā SE mikroshēmu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

Kombinētie NFC un SE risinājumi

| 22. | Mobilo oriģināliekārtu ražotājiem ir dažādas iepirkuma stratēģijas attiecībā uz NFC risinājumiem. Izvēloties NFC risinājumu, kura drošību garantē SE, tie var vai nu iegādāties atsevišķus komponentus, vai kombinētu NFC un SE risinājumu. Oriģināliekārtu ražotāji parasti izvēlas kombinētus risinājumus, pēc kuriem ir izteikts pieprasījums. |
| --- | --- |

22.

Mobilo oriģināliekārtu ražotājiem ir dažādas iepirkuma stratēģijas attiecībā uz NFC risinājumiem. Izvēloties NFC risinājumu, kura drošību garantē SE, tie var vai nu iegādāties atsevišķus komponentus, vai kombinētu NFC un SE risinājumu. Oriģināliekārtu ražotāji parasti izvēlas kombinētus risinājumus, pēc kuriem ir izteikts pieprasījums.

| 23. | Komisija uzskata, ka kombinēto NFC un SE risinājumu tirgus ir atsevišķs produktu tirgus, kas ir nošķirams no atsevišķo NFC mikroshēmu un SE mikroshēmu (ietverot SE operētājsistēmas) tirgus. |
| --- | --- |

23.

Komisija uzskata, ka kombinēto NFC un SE risinājumu tirgus ir atsevišķs produktu tirgus, kas ir nošķirams no atsevišķo NFC mikroshēmu un SE mikroshēmu (ietverot SE operētājsistēmas) tirgus.

| 24. | Ģeogrāfiskā ziņā kombinēto NFC un SE risinājumu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

24.

Ģeogrāfiskā ziņā kombinēto NFC un SE risinājumu tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

c)   Tranzītpakalpojumu tehnoloģijas

| 25. | Komisija uzskata, ka tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgus ir atsevišķs produktu tirgus, kas ietver ne tikai NXP patentēto bezkontakta drošības tehnoloģijas platformu MIFARE, bet arī citas tehnoloģijas, piemēram, Calypso, FeliCa un CIPURSE. Visas šīs tehnoloģijas ir uzstādāmas mobilajās ierīcēs, lai ar NFC nodrošinātu mobilo biļešu izsniegšanu. |
| --- | --- |

25.

Komisija uzskata, ka tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgus ir atsevišķs produktu tirgus, kas ietver ne tikai NXP patentēto bezkontakta drošības tehnoloģijas platformu MIFARE, bet arī citas tehnoloģijas, piemēram, Calypso, FeliCa un CIPURSE. Visas šīs tehnoloģijas ir uzstādāmas mobilajās ierīcēs, lai ar NFC nodrošinātu mobilo biļešu izsniegšanu.

| 26. | Komisija uzskata, ka tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

26.

Komisija uzskata, ka tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgus, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

d)   Intelektuālais īpašums

| 27. | SEP ir tādi patenti, kas attiecas uz tehnoloģijām, uz kurām ir atsauce standartā un kuras standarta piemērotāji parasti nevar neizmantot standartam atbilstīgos produktos. Turpretī patentus, kas nav standartam būtiski (turpmāk “patenti, kas nav SEP”), projektējot standartam atbilstošu produktu, lielākoties var apiet. |
| --- | --- |

27.

SEP ir tādi patenti, kas attiecas uz tehnoloģijām, uz kurām ir atsauce standartā un kuras standarta piemērotāji parasti nevar neizmantot standartam atbilstīgos produktos. Turpretī patentus, kas nav standartam būtiski (turpmāk “patenti, kas nav SEP”), projektējot standartam atbilstošu produktu, lielākoties var apiet.

| 28. | Komisija uzskata, ka saskaņā ar tās iepriekšējiem lēmumiem katru SEP, kas saistīts ar mobilo sakaru un NFC tehnoloģiju, vajadzētu uzskatīt par atsevišķa tirgus priekšmetu. Komisija arī uzskata, ka tirgus, kurš saistīts ar NFC tehnoloģiju intelektuālo īpašumu, kas nav SEP, un tirgus, kurš saistīts ar citu tehnoloģiju intelektuālo īpašumu, kas nav SEP, ir uzskatāmi par diviem atšķirīgiem produktu tirgiem. Tomēr nav skaidri noteikts precīzais produktu tirgus intelektuālajam īpašumam, kas nav SEP un kas ir nepieciešams saistībā ar NFC tehnoloģijām. |
| --- | --- |

28.

Komisija uzskata, ka saskaņā ar tās iepriekšējiem lēmumiem katru SEP, kas saistīts ar mobilo sakaru un NFC tehnoloģiju, vajadzētu uzskatīt par atsevišķa tirgus priekšmetu. Komisija arī uzskata, ka tirgus, kurš saistīts ar NFC tehnoloģiju intelektuālo īpašumu, kas nav SEP, un tirgus, kurš saistīts ar citu tehnoloģiju intelektuālo īpašumu, kas nav SEP, ir uzskatāmi par diviem atšķirīgiem produktu tirgiem. Tomēr nav skaidri noteikts precīzais produktu tirgus intelektuālajam īpašumam, kas nav SEP un kas ir nepieciešams saistībā ar NFC tehnoloģijām.

| 29. | Komisija uzskata, ka SEP licencēšanas tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus. Arī tāda intelektuālā īpašuma licencēšanas tirgus, kas nav SEP un ir nepieciešams saistībā ar NFC tehnoloģijām, varētu būt vismaz EEZ mēroga tirgus, tomēr tas netiek precīzi noteikts. |
| --- | --- |

29.

Komisija uzskata, ka SEP licencēšanas tirgus ir vismaz EEZ mēroga tirgus. Arī tāda intelektuālā īpašuma licencēšanas tirgus, kas nav SEP un ir nepieciešams saistībā ar NFC tehnoloģijām, varētu būt vismaz EEZ mēroga tirgus, tomēr tas netiek precīzi noteikts.

e)   Citi konkrētie tirgi

| 30. | Komisija ir noteikusi arī citus konkrētos tirgus, bet uzskata, ka darījums nerada bažas par nevienu no šiem tirgiem. |
| --- | --- |

30.

Komisija ir noteikusi arī citus konkrētos tirgus, bet uzskata, ka darījums nerada bažas par nevienu no šiem tirgiem.

| 31. | Autobūves pusvadītāju un IoT pusvadītāju nozarē Komisija izvērtēja tirgu iespējamo segmentāciju pēc i) pusvadītāju veida un ii) izmantojuma/galalietojuma veida. Komisija konstatēja, ka autobūves nozarē pastāv informatīvi izklaidējošu sistēmu pusvadītāju tirgus un automobiļu drošības sistēmu pusvadītāju tirgus, bet šos produktu tirgus precīzi nedefinēja. Attiecībā uz IoT nozari Komisija analizēja iespējamo tālāko segmentāciju pēc pusvadītāju veida (tostarp izvērtējot IoT vajadzībām izmantojamo Bluetooth pieslēguma mikroshēmu tirgu) un pēc galalietojuma, tomēr šo produktu tirgu precīzi nedefinēja. |
| --- | --- |

31.

Autobūves pusvadītāju un IoT pusvadītāju nozarē Komisija izvērtēja tirgu iespējamo segmentāciju pēc i) pusvadītāju veida un ii) izmantojuma/galalietojuma veida. Komisija konstatēja, ka autobūves nozarē pastāv informatīvi izklaidējošu sistēmu pusvadītāju tirgus un automobiļu drošības sistēmu pusvadītāju tirgus, bet šos produktu tirgus precīzi nedefinēja. Attiecībā uz IoT nozari Komisija analizēja iespējamo tālāko segmentāciju pēc pusvadītāju veida (tostarp izvērtējot IoT vajadzībām izmantojamo Bluetooth pieslēguma mikroshēmu tirgu) un pēc galalietojuma, tomēr šo produktu tirgu precīzi nedefinēja.

| 32. | Komisija uzskata, ka šādu pusvadītāju produktu tirgus ģeogrāfiskā ziņā, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. |
| --- | --- |

32.

Komisija uzskata, ka šādu pusvadītāju produktu tirgus ģeogrāfiskā ziņā, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus.

| 33. | Attiecībā uz mobilo sakaru nozari Komisija arī noteica, ka pastāv mobilo sakaru audiorisinājumu tirgus, proti, viedo pastiprinātāju mikroshēmu un runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgus. |
| --- | --- |

33.

Attiecībā uz mobilo sakaru nozari Komisija arī noteica, ka pastāv mobilo sakaru audiorisinājumu tirgus, proti, viedo pastiprinātāju mikroshēmu un runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgus.

| 34. | Komisija uzskata, ka viedo pastiprinātāju mikroshēmu tirgus ģeogrāfiskā ziņā, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. Runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgus precīzo ģeogrāfisko tvērumu Komisija nedefinē. |
| --- | --- |

34.

Komisija uzskata, ka viedo pastiprinātāju mikroshēmu tirgus ģeogrāfiskā ziņā, visticamāk, ir pasaules mēroga tirgus. Runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgus precīzo ģeogrāfisko tvērumu Komisija nedefinē.

V.   KONKURENCES NOVĒRTĒJUMS – HORIZONTĀLA, NEKOORDINĒTA IETEKME

a)   Autobūves pusvadītāji

| 35. | Gan Qualcomm, gan NXP ražo un piegādā autobūves pusvadītājus. Darījums ietekmē tirgus tikai segmentējumā pēc izmantojuma jomas, proti, tas ietekmē šādu produktu tirgus: i) informatīvi izklaidējošu sistēmu mikroprocesori (MPU); ii) informatīvi izklaidējošu sistēmu radio/audio mikroshēmas; iii) informatīvi izklaidējošu sistēmu pieslēguma mikroshēmas; iv) autobūvē izmantojamās mikroshēmas, kuru pamatā ir tehnoloģija Vehicle-to-Everything (V2X), kas nav saistīta ar mobilajiem sakariem. |
| --- | --- |

35.

Gan Qualcomm, gan NXP ražo un piegādā autobūves pusvadītājus. Darījums ietekmē tirgus tikai segmentējumā pēc izmantojuma jomas, proti, tas ietekmē šādu produktu tirgus: i) informatīvi izklaidējošu sistēmu mikroprocesori (MPU); ii) informatīvi izklaidējošu sistēmu radio/audio mikroshēmas; iii) informatīvi izklaidējošu sistēmu pieslēguma mikroshēmas; iv) autobūvē izmantojamās mikroshēmas, kuru pamatā ir tehnoloģija Vehicle-to-Everything (V2X), kas nav saistīta ar mobilajiem sakariem.

| 36. | Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci minētajos tirgos (un iespējamos šaurākos segmentos), turpmāk atspoguļoto apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

36.

Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci minētajos tirgos (un iespējamos šaurākos segmentos), turpmāk atspoguļoto apsvērumu dēļ.

i.   Informatīvi izklaidējošu sistēmu MPU

| 37. | i) Qualcomm tirgus daļa samazinās, un darījuma rezultātā tā palielināsies tikai nedaudz (par aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties vairāki pašreizējie konkurenti; iii) sagaidāms, ka tirgū ienāks jauni dalībnieki; iv) puses nav tuvi konkurenti; v) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu. |
| --- | --- |

37.

i) Qualcomm tirgus daļa samazinās, un darījuma rezultātā tā palielināsies tikai nedaudz (par aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties vairāki pašreizējie konkurenti; iii) sagaidāms, ka tirgū ienāks jauni dalībnieki; iv) puses nav tuvi konkurenti; v) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu.

ii.   Informatīvi izklaidējošu sistēmu radio/audio mikroshēmas

| 38. | i) pušu kopējā tirgus daļa ir aptuveni [60–70] %, tomēr darījuma rezultātā tā palielināsies minimāli (par aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi pašreizējie dalībnieki; iii) puses nav tuvi konkurenti; iv) tirgus izpētē gandrīz visi respondenti norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu. |
| --- | --- |

38.

i) pušu kopējā tirgus daļa ir aptuveni [60–70] %, tomēr darījuma rezultātā tā palielināsies minimāli (par aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi pašreizējie dalībnieki; iii) puses nav tuvi konkurenti; iv) tirgus izpētē gandrīz visi respondenti norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu.

iii.   Informatīvi izklaidējošu sistēmu pieslēguma mikroshēmas

| 39. | i) pušu kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [20–30] %, bet NXP tirgus daļa ir neliela (aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; iii) puses nav tuvi konkurenti; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu. |
| --- | --- |

39.

i) pušu kopējā tirgus daļa būtu aptuveni [20–30] %, bet NXP tirgus daļa ir neliela (aptuveni [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; iii) puses nav tuvi konkurenti; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu.

iv.   Autobūvē izmantojamās mikroshēmas, kuru pamatā ir tehnoloģija V2X, kas nav saistīta ar mobilajiem sakariem

| 40. | i) puses nav tuvākie konkurenti; lai gan šajā tirgus segmentā darbojas gan Qualcomm, gan NXP, katra uzņēmuma specializācija ir atšķirīgs V2X tips (Qualcomm galvenokārt piedāvā mobilajos sakaros balstītu V2X, bet NXP piedāvā tikai V2X, kas neizmanto mobilos sakarus); ii) arī turpmāk būtu pieejamas alternatīvas; iii) šķēršļi ienākšanai tādu V2X izstrādes tirgū, kas neizmanto mobilos sakarus, ir nenozīmīgi, un tuvāko gadu laikā tirgū var ienākt citi piegādātāji, jo īpaši automobiļiem paredzētu Wi-Fi mikroshēmu piegādātāji. |
| --- | --- |

40.

i) puses nav tuvākie konkurenti; lai gan šajā tirgus segmentā darbojas gan Qualcomm, gan NXP, katra uzņēmuma specializācija ir atšķirīgs V2X tips (Qualcomm galvenokārt piedāvā mobilajos sakaros balstītu V2X, bet NXP piedāvā tikai V2X, kas neizmanto mobilos sakarus); ii) arī turpmāk būtu pieejamas alternatīvas; iii) šķēršļi ienākšanai tādu V2X izstrādes tirgū, kas neizmanto mobilos sakarus, ir nenozīmīgi, un tuvāko gadu laikā tirgū var ienākt citi piegādātāji, jo īpaši automobiļiem paredzētu Wi-Fi mikroshēmu piegādātāji.

| 41. | Komisija secina, ka pēc darījuma noslēgšanas Qualcomm netiks mudināts vairāk pievērsties mobilajos sakaros balstītu V2X mikroshēmu izstrādei un atlikt tādu V2X mikroshēmu ieviešanu, kas neizmanto mobilos sakarus, jo: i) šāda rīcība nāktu par labu konkurentiem, kuri darbojas ar mobilajiem sakariem nesaistīto tehnoloģiju segmentā; ii) abas puses paredz šo divu tehnoloģiju līdzāspastāvēšanu; iii) lietā nav pierādījumu tam, ka Qualcomm varētu nolemt pārtraukt tādu V2X mikroshēmu piegādi, kas neizmanto mobilos sakarus. |
| --- | --- |

41.

Komisija secina, ka pēc darījuma noslēgšanas Qualcomm netiks mudināts vairāk pievērsties mobilajos sakaros balstītu V2X mikroshēmu izstrādei un atlikt tādu V2X mikroshēmu ieviešanu, kas neizmanto mobilos sakarus, jo: i) šāda rīcība nāktu par labu konkurentiem, kuri darbojas ar mobilajiem sakariem nesaistīto tehnoloģiju segmentā; ii) abas puses paredz šo divu tehnoloģiju līdzāspastāvēšanu; iii) lietā nav pierādījumu tam, ka Qualcomm varētu nolemt pārtraukt tādu V2X mikroshēmu piegādi, kas neizmanto mobilos sakarus.

b)   
  IoT pusvadītāji

| 42. | Attiecībā uz segmentāciju pēc pusvadītāju veida IoT pusvadītāju segmentā darījums rada horizontālu ietekmi vienā tirgū – Bluetooth pieslēguma mikroshēmu tirgū. |
| --- | --- |

42.

Attiecībā uz segmentāciju pēc pusvadītāju veida IoT pusvadītāju segmentā darījums rada horizontālu ietekmi vienā tirgū – Bluetooth pieslēguma mikroshēmu tirgū.

| 43. | Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) Qualcomm tirgus daļa samazinās, un darījuma rezultātā tā palielināsies minimāli (par mazāk nekā [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti. Konkurenti turpinās darboties arī iespējamajā šaurākajā BTLE mikroshēmu tirgū. |
| --- | --- |

43.

Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) Qualcomm tirgus daļa samazinās, un darījuma rezultātā tā palielināsies minimāli (par mazāk nekā [0–5] %); ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti. Konkurenti turpinās darboties arī iespējamajā šaurākajā BTLE mikroshēmu tirgū.

c)   Mobilo sakaru audiorisinājumi

i.   Runas signāla uzlabošanas programmatūra

| 44. | Darījums rada horizontālu ietekmi runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgū. |
| --- | --- |

44.

Darījums rada horizontālu ietekmi runas signāla uzlabošanas programmatūras tirgū.

| 45. | Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; ii) NXP produkti netiek uzskatīti par labākiem nekā konkurentu produkti; iii) nav lielu šķēršļu ienākšanai tirgū; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu. |
| --- | --- |

45.

Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; ii) NXP produkti netiek uzskatīti par labākiem nekā konkurentu produkti; iii) nav lielu šķēršļu ienākšanai tirgū; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu.

ii.   Viedie pastiprinātāji

| 46. | Darījums rada horizontālu ietekmi viedo pastiprinātāju mikroshēmu tirgū. |
| --- | --- |

46.

Darījums rada horizontālu ietekmi viedo pastiprinātāju mikroshēmu tirgū.

| 47. | Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) darījuma nodrošinātais palielinājums ir minimāls; ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; iii) NXP produkti netiek uzskatīti par labākiem nekā konkurentu produkti; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu. |
| --- | --- |

47.

Komisija secina, ka darījums nerada bažas par konkurenci, jo: i) darījuma nodrošinātais palielinājums ir minimāls; ii) tirgū turpinās darboties citi konkurenti; iii) NXP produkti netiek uzskatīti par labākiem nekā konkurentu produkti; iv) tirgus izpētē lielākā daļa respondentu norādīja, ka, viņuprāt, darījums neietekmēs tirgu.

VI.   KONKURENCES NOVĒRTĒJUMS – NEKOORDINĒTA KONGLOMERĀTA IETEKME

a)   Tirgus vara

i.   Ar LTE saderīgi pamatjoslas mikroshēmojumi

| 48. | Komisija secina, ka Qualcomm ieņem dominējošu stāvokli ar LTE saderīgu pamatjoslas mikroshēmojumu tirgū, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

48.

Komisija secina, ka Qualcomm ieņem dominējošu stāvokli ar LTE saderīgu pamatjoslas mikroshēmojumu tirgū, turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.

| 49. | Qualcomm tirgus daļa ir [60–70] % (pēc ieņēmumiem), bet otra lielākā tirgus dalībnieka (MediaTek) daļa ir mazāka nekā puse no Qualcomm daļas, un tas ir vienīgais konkurents, kura tirgus daļa pārsniedz 5 %. Turklāt nav citu pamatjoslas mikroshēmojumu piegādātāju, kuri spētu ierobežot Qualcomm tirgus varu. Pastāv arī šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības paplašināšanai, tostarp šķēršļi saistībā ar: i) pētniecības un izstrādes pasākumiem; ii) sertifikāciju un attiecībām ar oriģināliekārtu ražotājiem un mobilo sakaru tīklu operatoriem; iii) to, cik piegādātājiem ir svarīgi piegādāt mikroshēmojumus, kuri ir saderīgi ar dažādiem standartiem. |
| --- | --- |

49.

Qualcomm tirgus daļa ir [60–70] % (pēc ieņēmumiem), bet otra lielākā tirgus dalībnieka (MediaTek) daļa ir mazāka nekā puse no Qualcomm daļas, un tas ir vienīgais konkurents, kura tirgus daļa pārsniedz 5 %. Turklāt nav citu pamatjoslas mikroshēmojumu piegādātāju, kuri spētu ierobežot Qualcomm tirgus varu. Pastāv arī šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības paplašināšanai, tostarp šķēršļi saistībā ar: i) pētniecības un izstrādes pasākumiem; ii) sertifikāciju un attiecībām ar oriģināliekārtu ražotājiem un mobilo sakaru tīklu operatoriem; iii) to, cik piegādātājiem ir svarīgi piegādāt mikroshēmojumus, kuri ir saderīgi ar dažādiem standartiem.

ii.   NFC mikroshēmas, SE mikroshēmas un kombinētie NFC un SE risinājumi

| 50. | Komisija uzskata, ka NXP pieder zināma tirgus vara NFC mikroshēmu tirgū, SE mikroshēmu tirgū un kombinēto NFC un SE risinājumu tirgū. |
| --- | --- |

50.

Komisija uzskata, ka NXP pieder zināma tirgus vara NFC mikroshēmu tirgū, SE mikroshēmu tirgū un kombinēto NFC un SE risinājumu tirgū.

| 51. | NXP tirgus daļa ir īpaši liela NFC mikroshēmu tirgū un SE mikroshēmu tirgū (attiecīgi – [70–80] % un [60–70] % pēc ieņēmumiem). Tomēr NXP tirgus vara, iespējams, nav tik liela, kā varētu liecināt tā lielās tirgus daļas, jo padziļināta izpēte atklāja, ka NXP pārdošanas apjoms ir atkarīgs no dažiem lieliem pircējiem, kuri veido ievērojamu daļu no NXP pārdoto NFC un SE mikroshēmu pārdošanas apjoma. Tādējādi – gadījumā, ja šie pircēji nolemtu vairs neiegādāties komponentus no NXP, bet pirktu tos no citiem piegādātājiem (kas piedāvā brīvas komplektēšanas pieeju), NXP tirgus daļa būtiski samazinātos. |
| --- | --- |

51.

NXP tirgus daļa ir īpaši liela NFC mikroshēmu tirgū un SE mikroshēmu tirgū (attiecīgi – [70–80] % un [60–70] % pēc ieņēmumiem). Tomēr NXP tirgus vara, iespējams, nav tik liela, kā varētu liecināt tā lielās tirgus daļas, jo padziļināta izpēte atklāja, ka NXP pārdošanas apjoms ir atkarīgs no dažiem lieliem pircējiem, kuri veido ievērojamu daļu no NXP pārdoto NFC un SE mikroshēmu pārdošanas apjoma. Tādējādi – gadījumā, ja šie pircēji nolemtu vairs neiegādāties komponentus no NXP, bet pirktu tos no citiem piegādātājiem (kas piedāvā brīvas komplektēšanas pieeju), NXP tirgus daļa būtiski samazinātos.

| 52. | Tirgus izpēte liecināja, ka brīvi komplektējamie risinājumi rada konkurences spiedienu uz NXP, jo vairums respondentu uzskata, ka šie risinājumi ir reāla alternatīva NXP piedāvātajam kombinētajam risinājumam. |
| --- | --- |

52.

Tirgus izpēte liecināja, ka brīvi komplektējamie risinājumi rada konkurences spiedienu uz NXP, jo vairums respondentu uzskata, ka šie risinājumi ir reāla alternatīva NXP piedāvātajam kombinētajam risinājumam.

iii.   Tranzītpakalpojumu tehnoloģijas

| 53. | Komisija uzskata, ka apvienotais uzņēmums iegūtu dominējošu stāvokli tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgū, pateicoties NXP tehnoloģijai MIFARE. MIFARE ir vissvarīgākā un visizplatītākā tranzītpakalpojumu tehnoloģija, ņemot vērā uzstādīto produktu un piegāžu skaitu. Turklāt MIFARE ir ļoti svarīga oriģināliekārtu ražotājiem un NFC/SE piegādātājiem saistībā ar mobilajiem tranzītpakalpojumiem, kurus pašreiz citstarp izvērš un attīsta arī pašas darījuma puses. Alternatīvās tranzītpakalpojumu tehnoloģijas, piemēram, FeliCa un Calypso, nav tik izplatītas un ietekmīgas kā MIFARE. |
| --- | --- |

53.

Komisija uzskata, ka apvienotais uzņēmums iegūtu dominējošu stāvokli tranzītpakalpojumu tehnoloģiju tirgū, pateicoties NXP tehnoloģijai MIFARE. MIFARE ir vissvarīgākā un visizplatītākā tranzītpakalpojumu tehnoloģija, ņemot vērā uzstādīto produktu un piegāžu skaitu. Turklāt MIFARE ir ļoti svarīga oriģināliekārtu ražotājiem un NFC/SE piegādātājiem saistībā ar mobilajiem tranzītpakalpojumiem, kurus pašreiz citstarp izvērš un attīsta arī pašas darījuma puses. Alternatīvās tranzītpakalpojumu tehnoloģijas, piemēram, FeliCa un Calypso, nav tik izplatītas un ietekmīgas kā MIFARE.

iv.   Intelektuālais īpašums

| 54. | Komisija uzskata, ka saistībā ar NFC tehnoloģiju gan NXP, gan Qualcomm ir tirgus vara attiecībā uz šiem uzņēmumiem piederošajiem NFC tehnoloģiju SEP, jo standarta piemērotāji principā nevar tos apiet un tādējādi potenciālie licences saņēmēji nevar pāriet pie citiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

54.

Komisija uzskata, ka saistībā ar NFC tehnoloģiju gan NXP, gan Qualcomm ir tirgus vara attiecībā uz šiem uzņēmumiem piederošajiem NFC tehnoloģiju SEP, jo standarta piemērotāji principā nevar tos apiet un tādējādi potenciālie licences saņēmēji nevar pāriet pie citiem piegādātājiem.

b)   Konglomerāta ietekme saistībā ar Qualcomm ražotajiem pamatjoslas mikroshēmojumiem un NXP ražotajām NFC un SE mikroshēmām

i.   Jauktā komplektēšana

| 55. | Komisija uzskata, ka pēc darījuma Qualcomm iegūtu spēju un stimulu īstenot jauktās komplektēšanas stratēģiju attiecībā uz Qualcomm ražotajiem LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NXP ražotajiem NFC un SE produktiem (tostarp jaukto komplektēšanu, integrējot SE pamatjoslas mikroshēmojumā). Īstenojot jaukto komplektēšanu, uzņēmumam arī rastos iespēja un stimuls paaugstināt MIFARE licences maksu vai pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences. |
| --- | --- |

55.

Komisija uzskata, ka pēc darījuma Qualcomm iegūtu spēju un stimulu īstenot jauktās komplektēšanas stratēģiju attiecībā uz Qualcomm ražotajiem LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NXP ražotajiem NFC un SE produktiem (tostarp jaukto komplektēšanu, integrējot SE pamatjoslas mikroshēmojumā). Īstenojot jaukto komplektēšanu, uzņēmumam arī rastos iespēja un stimuls paaugstināt MIFARE licences maksu vai pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences.

| 56. | Šāda jauktā komplektēšana notiktu divos posmos. Vispirms apvienotais uzņēmums piedāvātu darījuma pušu produktus kā apvienotu komercpiedāvājumu par mazāku maksu nekā atsevišķo tajā ietilpstošo komponentu cenu summa. Komplekts ietvertu Qualcomm ražoto ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražotos NFC/SE produktus (ar MIFARE atbalstu), un šāda komplekta cena būtu zemāka nekā attiecīgo atsevišķo komponentu cenu summa. Otrajā posmā apvienotais uzņēmums tehniski integrētu NXP ražotos SE (ar MIFARE atbalstu) un ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu (platformu Snapdragon). Pēc šādas integrācijas Qualcomm piedāvātu oriģināliekārtu ražotājiem gan sakomplektētu produktu, kas ietvertu ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu (kurš integrēts ar SE, ko atbalsta MIFARE) un NFC kontrolleru, gan arī atsevišķu komponentu kopumu, sakomplektēto produktu pārdodot ar atlaidi salīdzinājumā ar summu, ko veido atsevišķo komponentu cenas. |
| --- | --- |

56.

Šāda jauktā komplektēšana notiktu divos posmos. Vispirms apvienotais uzņēmums piedāvātu darījuma pušu produktus kā apvienotu komercpiedāvājumu par mazāku maksu nekā atsevišķo tajā ietilpstošo komponentu cenu summa. Komplekts ietvertu Qualcomm ražoto ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražotos NFC/SE produktus (ar MIFARE atbalstu), un šāda komplekta cena būtu zemāka nekā attiecīgo atsevišķo komponentu cenu summa. Otrajā posmā apvienotais uzņēmums tehniski integrētu NXP ražotos SE (ar MIFARE atbalstu) un ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu (platformu Snapdragon). Pēc šādas integrācijas Qualcomm piedāvātu oriģināliekārtu ražotājiem gan sakomplektētu produktu, kas ietvertu ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu (kurš integrēts ar SE, ko atbalsta MIFARE) un NFC kontrolleru, gan arī atsevišķu komponentu kopumu, sakomplektēto produktu pārdodot ar atlaidi salīdzinājumā ar summu, ko veido atsevišķo komponentu cenas.

| 57. | Līdztekus minētajam apvienotais uzņēmums papildus apgrūtinātu citu NFC/SE piegādātāju piekļuvi MIFARE, šajā nolūkā vai nu paaugstinot licences maksu vai arī pilnībā pārstājot izsniegt MIFARE licences. |
| --- | --- |

57.

Līdztekus minētajam apvienotais uzņēmums papildus apgrūtinātu citu NFC/SE piegādātāju piekļuvi MIFARE, šajā nolūkā vai nu paaugstinot licences maksu vai arī pilnībā pārstājot izsniegt MIFARE licences.

Spējas

| 58. | Apvienotā uzņēmuma spēju veikt minētos pasākumus apliecina, piemēram, tas, ka attiecīgie produkti ir savstarpēji papildinoši un tos iegādājas viena un tā pati pircēju grupa. Apvienotais uzņēmums arī spētu paaugstināt licences maksu vai pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences, tiklīdz būtu beidzies pašreiz ar trešām pusēm noslēgto licences līgumu termiņš. MIFARE ir patentēta tehnoloģija, attiecībā uz kuru NXP nav pienākuma izsniegt tehnoloģijas licences ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem vai arī vispār izsniegt tās licences. Apvienotā uzņēmuma spējas apliecina tirgus izpētes rezultāti un atspoguļo pušu iekšējie dokumenti. |
| --- | --- |

58.

Apvienotā uzņēmuma spēju veikt minētos pasākumus apliecina, piemēram, tas, ka attiecīgie produkti ir savstarpēji papildinoši un tos iegādājas viena un tā pati pircēju grupa. Apvienotais uzņēmums arī spētu paaugstināt licences maksu vai pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences, tiklīdz būtu beidzies pašreiz ar trešām pusēm noslēgto licences līgumu termiņš. MIFARE ir patentēta tehnoloģija, attiecībā uz kuru NXP nav pienākuma izsniegt tehnoloģijas licences ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem vai arī vispār izsniegt tās licences. Apvienotā uzņēmuma spējas apliecina tirgus izpētes rezultāti un atspoguļo pušu iekšējie dokumenti.

Stimuls

| 59. | To, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls veikt šādus pasākumus, apliecina, piemēram, tas, ka jauktā komplektēšana, ļoti iespējams, būtu apvienotajam uzņēmumam ienesīga stratēģija pat īstermiņā. |
| --- | --- |

59.

To, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls veikt šādus pasākumus, apliecina, piemēram, tas, ka jauktā komplektēšana, ļoti iespējams, būtu apvienotajam uzņēmumam ienesīga stratēģija pat īstermiņā.

| 60. | Tirgus izpētē respondenti apliecināja, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls īstenot šādu jaukto komplektēšanu, noteikt neizdevīgākus MIFARE licencēšanas nosacījumus un otrajā posmā piedāvāt komplektu, kas ietver integrētu pamatjoslas un SE mikroshēmojuma risinājumu. To, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls īstenot šādu stratēģiju, atspoguļo arī pušu iekšējie dokumenti. |
| --- | --- |

60.

Tirgus izpētē respondenti apliecināja, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls īstenot šādu jaukto komplektēšanu, noteikt neizdevīgākus MIFARE licencēšanas nosacījumus un otrajā posmā piedāvāt komplektu, kas ietver integrētu pamatjoslas un SE mikroshēmojuma risinājumu. To, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls īstenot šādu stratēģiju, atspoguļo arī pušu iekšējie dokumenti.

Iespējamā ietekme

| 61. | Qualcomm ražoto LTE pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražoto NFC un SE produktu jauktās komplektēšanas stratēģijai vien, visticamāk, nebūs tādas pietiekami skaidri konstatējamas ietekmes, kas varētu ierobežot pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu piegādātāju piekļuvi tirgum. Oriģināliekārtu ražotājiem joprojām būtu pieejami alternatīvi produkti, un konkurenti varētu attiecīgi reaģēt uz apvienotā uzņēmuma komplektēšanas stratēģiju. |
| --- | --- |

61.

Qualcomm ražoto LTE pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražoto NFC un SE produktu jauktās komplektēšanas stratēģijai vien, visticamāk, nebūs tādas pietiekami skaidri konstatējamas ietekmes, kas varētu ierobežot pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC un SE mikroshēmu piegādātāju piekļuvi tirgum. Oriģināliekārtu ražotājiem joprojām būtu pieejami alternatīvi produkti, un konkurenti varētu attiecīgi reaģēt uz apvienotā uzņēmuma komplektēšanas stratēģiju.

| 62. | Taču MIFARE licences maksas paaugstināšana konkurējošajiem NFC un SE piegādātājiem vai pilnīga MIFARE licenču izsniegšanas pārtraukšana izmainītu konkurences apstākļus tirgū. Šādi rīkojoties, apvienotais uzņēmums varētu: i) tiešā veidā palielināt konkurentu izdevumus NFC/SE segmentā, jo šiem konkurentiem nozīmīgs resurss, proti, MIFARE licence, kļūtu dārgāka; ii) netiešā veidā paaugstināt konkurējošo pamatjoslas mikroshēmojumu piegādātāju izdevumus, jo kļūtu dārgāki šos pamatjoslas mikroshēmojumus papildinošie komponenti, t. i., atsevišķās NFC/SE mikroshēmas. |
| --- | --- |

62.

Taču MIFARE licences maksas paaugstināšana konkurējošajiem NFC un SE piegādātājiem vai pilnīga MIFARE licenču izsniegšanas pārtraukšana izmainītu konkurences apstākļus tirgū. Šādi rīkojoties, apvienotais uzņēmums varētu: i) tiešā veidā palielināt konkurentu izdevumus NFC/SE segmentā, jo šiem konkurentiem nozīmīgs resurss, proti, MIFARE licence, kļūtu dārgāka; ii) netiešā veidā paaugstināt konkurējošo pamatjoslas mikroshēmojumu piegādātāju izdevumus, jo kļūtu dārgāki šos pamatjoslas mikroshēmojumus papildinošie komponenti, t. i., atsevišķās NFC/SE mikroshēmas.

| 63. | Apvienotā uzņēmuma konkurenti nespētu reaģēt uz apvienotā uzņēmuma stratēģiju, piedāvājot komplektu, kas ietver MIFARE balstītu SE, vai arī spētu to piedāvāt tikai par nepievilcīgu cenu salīdzinājumā ar apvienotā uzņēmuma piedāvāto cenu. |
| --- | --- |

63.

Apvienotā uzņēmuma konkurenti nespētu reaģēt uz apvienotā uzņēmuma stratēģiju, piedāvājot komplektu, kas ietver MIFARE balstītu SE, vai arī spētu to piedāvāt tikai par nepievilcīgu cenu salīdzinājumā ar apvienotā uzņēmuma piedāvāto cenu.

| 64. | Tādējādi konkurentu peļņa samazinātos, tāpēc konkurentiem varētu būt grūtāk veikt ieguldījumus šādu produktu turpmākā izstrādē. Ņemot vērā to, ka šajos tirgos pastāv intensīva pētniecība un izstrāde, mazāks stimuls ieguldīt pētniecībā un izstrādē varētu vājināt konkurences spiedienu, ko rada apvienojamo pušu sāncenši. |
| --- | --- |

64.

Tādējādi konkurentu peļņa samazinātos, tāpēc konkurentiem varētu būt grūtāk veikt ieguldījumus šādu produktu turpmākā izstrādē. Ņemot vērā to, ka šajos tirgos pastāv intensīva pētniecība un izstrāde, mazāks stimuls ieguldīt pētniecībā un izstrādē varētu vājināt konkurences spiedienu, ko rada apvienojamo pušu sāncenši.

| 65. | Ja apvienotais uzņēmums stratēģiski paaugstinātu MIFARE licences maksu vai pilnībā pārtrauktu izsniegt konkurentiem MIFARE licences, līdzās sadarbspējas pasliktināšanās ietekmei tas radītu šādas sekas – ierobežotu tirgus piekļuvi konkurentiem pamatjoslas mikroshēmojumu un NFC un SE mikroshēmu jomā; šie konkurenti nespētu laikus īstenot atbildes stratēģijas un pārvarēt šķēršļus, kuri saistīti ar ierobežojošākiem MIFARE licencēšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

65.

Ja apvienotais uzņēmums stratēģiski paaugstinātu MIFARE licences maksu vai pilnībā pārtrauktu izsniegt konkurentiem MIFARE licences, līdzās sadarbspējas pasliktināšanās ietekmei tas radītu šādas sekas – ierobežotu tirgus piekļuvi konkurentiem pamatjoslas mikroshēmojumu un NFC un SE mikroshēmu jomā; šie konkurenti nespētu laikus īstenot atbildes stratēģijas un pārvarēt šķēršļus, kuri saistīti ar ierobežojošākiem MIFARE licencēšanas nosacījumiem.

ii.   Tīra komplektēšana un sasaistīšana

| 66. | Komisija uzskata, ka pēc darījuma apvienotais uzņēmums spētu īstenot ar LTE saderīgu pamatjoslas mikroshēmojumu un NFC/SE mikroshēmu tīru komplektēšanu un komerciālu vai tehnisku sasaistīšanu un pārtraukt šos komponentus piedāvāt atsevišķi. |
| --- | --- |

66.

Komisija uzskata, ka pēc darījuma apvienotais uzņēmums spētu īstenot ar LTE saderīgu pamatjoslas mikroshēmojumu un NFC/SE mikroshēmu tīru komplektēšanu un komerciālu vai tehnisku sasaistīšanu un pārtraukt šos komponentus piedāvāt atsevišķi.

| 67. | Lai gan apvienotajam uzņēmumam būtu attiecīgas spējas (ņemot vērā, piemēram, tā tirgus varu, papildinošo produktu nozīmīgumu, pircēju grupas sakritību), tam tomēr nebūtu stimula šādi rīkoties. To apstiprina pušu iekšējie dokumenti. |
| --- | --- |

67.

Lai gan apvienotajam uzņēmumam būtu attiecīgas spējas (ņemot vērā, piemēram, tā tirgus varu, papildinošo produktu nozīmīgumu, pircēju grupas sakritību), tam tomēr nebūtu stimula šādi rīkoties. To apstiprina pušu iekšējie dokumenti.

| 68. | Pat situācijā, ja apvienotais uzņēmums īstenotu šādus pasākumus, tas, visticamāk, neradītu pietiekami skaidri konstatējamu tirgus piekļuves ierobežojumu. Katrs oriģināliekārtu ražotājs sadarbojas ar vairākiem piegādātājiem, un tie rīkotos stratēģiski, lai nodrošinātu, ka ir pieejami varianti. Oriģināliekārtu ražotāji joprojām būtu ieinteresēti atsevišķu komponentu pieejamībā un labprātāk iegādātos tos, nevis apvienotā uzņēmuma piedāvātos tīri sakomplektētos vai sasaistītos produktus. Oriģināliekārtu ražotāji varētu izmantot iekšējos ražošanas resursus, bet atsevišķie konkurenti varētu izvēlēties brīvi komplektējamos risinājumus. |
| --- | --- |

68.

Pat situācijā, ja apvienotais uzņēmums īstenotu šādus pasākumus, tas, visticamāk, neradītu pietiekami skaidri konstatējamu tirgus piekļuves ierobežojumu. Katrs oriģināliekārtu ražotājs sadarbojas ar vairākiem piegādātājiem, un tie rīkotos stratēģiski, lai nodrošinātu, ka ir pieejami varianti. Oriģināliekārtu ražotāji joprojām būtu ieinteresēti atsevišķu komponentu pieejamībā un labprātāk iegādātos tos, nevis apvienotā uzņēmuma piedāvātos tīri sakomplektētos vai sasaistītos produktus. Oriģināliekārtu ražotāji varētu izmantot iekšējos ražošanas resursus, bet atsevišķie konkurenti varētu izvēlēties brīvi komplektējamos risinājumus.

iii.   Sadarbspējas pasliktināšanās

| 69. | Komisija uzskata, ka apvienotajam uzņēmumam būtu spēja un stimuls pasliktināt Qualcomm ražoto ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražoto NFC un SE mikroshēmu sadarbspēju ar konkurējošo piegādātāju atsevišķajiem komponentiem. Šādas stratēģijas ietekmē pircēji dotu priekšroku apvienotā uzņēmuma produktiem, nevis konkurējošo piegādātāju produktiem. Minētā stratēģija vēl padziļinātu ietekmi, ko radītu apvienotā uzņēmuma ar jaukto komplektēšanu saistītā stratēģija, saskaņā ar kuru tiktu palielināta licences maksa vai pārtraukta MIFARE licencēšana. |
| --- | --- |

69.

Komisija uzskata, ka apvienotajam uzņēmumam būtu spēja un stimuls pasliktināt Qualcomm ražoto ar LTE saderīgo pamatjoslas mikroshēmojumu un NXP ražoto NFC un SE mikroshēmu sadarbspēju ar konkurējošo piegādātāju atsevišķajiem komponentiem. Šādas stratēģijas ietekmē pircēji dotu priekšroku apvienotā uzņēmuma produktiem, nevis konkurējošo piegādātāju produktiem. Minētā stratēģija vēl padziļinātu ietekmi, ko radītu apvienotā uzņēmuma ar jaukto komplektēšanu saistītā stratēģija, saskaņā ar kuru tiktu palielināta licences maksa vai pārtraukta MIFARE licencēšana.

Spējas

| 70. | Apvienotais uzņēmums spēj ar nolūku pārstrādāt saskarnes tā, lai trešo pušu ražotie produkti darbotos sliktāk, kā arī vispār nesniegt nepieciešamo informāciju un atbalstu, kas vispirms vajadzīgs, lai nodrošinātu sadarbspēju. |
| --- | --- |

70.

Apvienotais uzņēmums spēj ar nolūku pārstrādāt saskarnes tā, lai trešo pušu ražotie produkti darbotos sliktāk, kā arī vispār nesniegt nepieciešamo informāciju un atbalstu, kas vispirms vajadzīgs, lai nodrošinātu sadarbspēju.

Stimuls

| 71. | Ja apvienotais uzņēmums pasliktinātu sadarbspēju, pircēji, kas iegādājas Qualcomm pamatjoslas mikroshēmojumu, būtu mazāk ieinteresēti iegādāties NFC/SE risinājumu no cita piegādātāja. Tā kā pamatjoslas mikroshēmojums ir svarīgāks nekā NFC/SE mikroshēmas, ir maz ticams, ka pircēji pilnībā atteiktos no apvienotā uzņēmuma produkta tikai tādēļ, lai varētu risinājumu kombinēt ar izvēlētajām trešās puses ražotajām NFC/SE mikroshēmām. |
| --- | --- |

71.

Ja apvienotais uzņēmums pasliktinātu sadarbspēju, pircēji, kas iegādājas Qualcomm pamatjoslas mikroshēmojumu, būtu mazāk ieinteresēti iegādāties NFC/SE risinājumu no cita piegādātāja. Tā kā pamatjoslas mikroshēmojums ir svarīgāks nekā NFC/SE mikroshēmas, ir maz ticams, ka pircēji pilnībā atteiktos no apvienotā uzņēmuma produkta tikai tādēļ, lai varētu risinājumu kombinēt ar izvēlētajām trešās puses ražotajām NFC/SE mikroshēmām.

| 72. | Tā kā ar sadarbspēju saistītās informācijas un atbalsta sniegšana citiem piegādātājiem rada lielas izmaksas apvienotajam uzņēmumam, tas, visticamāk, secinās, ka salīdzinājumā ar situāciju pirms apvienošanās ir kļuvis neizdevīgāk ieguldīt trešo pušu ražotu produktu atbalstīšanā, lai tie sekmīgi sadarbotos attiecīgi ar apvienotā uzņēmuma LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NFC/SE mikroshēmām. Pirms darījuma ziņotājai pusei nebija savas NFC/SE mikroshēmu ražotnes, tāpēc tai bija daudz spēcīgāks stimuls nodrošināt sadarbspēju ar trešo pušu ražotām NFC/SE mikroshēmām. |
| --- | --- |

72.

Tā kā ar sadarbspēju saistītās informācijas un atbalsta sniegšana citiem piegādātājiem rada lielas izmaksas apvienotajam uzņēmumam, tas, visticamāk, secinās, ka salīdzinājumā ar situāciju pirms apvienošanās ir kļuvis neizdevīgāk ieguldīt trešo pušu ražotu produktu atbalstīšanā, lai tie sekmīgi sadarbotos attiecīgi ar apvienotā uzņēmuma LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NFC/SE mikroshēmām. Pirms darījuma ziņotājai pusei nebija savas NFC/SE mikroshēmu ražotnes, tāpēc tai bija daudz spēcīgāks stimuls nodrošināt sadarbspēju ar trešo pušu ražotām NFC/SE mikroshēmām.

| 73. | Arī tirgus izpētē respondenti apliecināja, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls šādi rīkoties. |
| --- | --- |

73.

Arī tirgus izpētē respondenti apliecināja, ka apvienotajam uzņēmumam būtu stimuls šādi rīkoties.

Iespējamā ietekme

| 74. | Apvienotā uzņēmuma stratēģija – sadarbspējas pasliktināšana – varētu vēl pastiprināt tirgus piekļuves ierobežojumus, ko radītu MIFARE licences maksas paaugstināšana (vai atteikšanās no MIFARE licenču izsniegšanas) jauktās komplektēšanas kontekstā. |
| --- | --- |

74.

Apvienotā uzņēmuma stratēģija – sadarbspējas pasliktināšana – varētu vēl pastiprināt tirgus piekļuves ierobežojumus, ko radītu MIFARE licences maksas paaugstināšana (vai atteikšanās no MIFARE licenču izsniegšanas) jauktās komplektēšanas kontekstā.

| 75. | Ne trešās puses piegādātāji, ne mobilo oriģināliekārtu ražotāji nespētu stāties pretī apvienotā uzņēmuma stratēģijai, saskaņā ar kuru tiktu pasliktināta sadarbspēja. Tas samazinātu vērtību, ko mobilo oriģināliekārtu ražotāji iegūst, īstenojot brīvās komplektēšanas pieeju, un rezultātā samazinātos pieprasījums pēc attiecīgiem produktiem. Arī tirgus izpētē aptaujātie respondenti norādīja, ka konkurējošie komponentu ražotāji tiktu ietekmēti negatīvi, jo samazinātos to konkurētspēja un tos, iespējams, varētu izstumt no tirgus. |
| --- | --- |

75.

Ne trešās puses piegādātāji, ne mobilo oriģināliekārtu ražotāji nespētu stāties pretī apvienotā uzņēmuma stratēģijai, saskaņā ar kuru tiktu pasliktināta sadarbspēja. Tas samazinātu vērtību, ko mobilo oriģināliekārtu ražotāji iegūst, īstenojot brīvās komplektēšanas pieeju, un rezultātā samazinātos pieprasījums pēc attiecīgiem produktiem. Arī tirgus izpētē aptaujātie respondenti norādīja, ka konkurējošie komponentu ražotāji tiktu ietekmēti negatīvi, jo samazinātos to konkurētspēja un tos, iespējams, varētu izstumt no tirgus.

c)   Konglomerāta ietekme saistībā ar NFC tehnoloģijas intelektuālā īpašuma licencēšanu

| 76. | Pusēm pieder būtiskas intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši attiecībā uz NFC tehnoloģiju. Ņemot vērā to, ka šī tehnoloģija ir papildinoša, var rasties konglomerāta ietekme atkarībā no tā, kādas vienošanās par intelektuālā īpašuma licencēm tiks panāktas ar potenciālajiem licences saņēmējiem. Šajā saistībā Komisija secina, ka darījuma rezultātā apvienotajam uzņēmumam radīsies iespēja palielināt no patenta licences maksām gūtos ieņēmumus salīdzinājumā ar mazāku summu, ko puses par licencēm būtu saņēmušas atsevišķi, ja tās neapvienotos. |
| --- | --- |

76.

Pusēm pieder būtiskas intelektuālā īpašuma tiesības, jo īpaši attiecībā uz NFC tehnoloģiju. Ņemot vērā to, ka šī tehnoloģija ir papildinoša, var rasties konglomerāta ietekme atkarībā no tā, kādas vienošanās par intelektuālā īpašuma licencēm tiks panāktas ar potenciālajiem licences saņēmējiem. Šajā saistībā Komisija secina, ka darījuma rezultātā apvienotajam uzņēmumam radīsies iespēja palielināt no patenta licences maksām gūtos ieņēmumus salīdzinājumā ar mazāku summu, ko puses par licencēm būtu saņēmušas atsevišķi, ja tās neapvienotos.

i.   Licencēšanas prakse pirms apvienošanās

| 77. | Pušu pieeja licencēšanai atšķiras, jo īpaši attiecībā uz vērtības ķēdes posmiem, kuros tās piešķir patenta licences, un to intelektuālā īpašuma tiesību tvērumu, kas attiecas uz pircējiem piegādāto komponentu pārdošanu. |
| --- | --- |

77.

Pušu pieeja licencēšanai atšķiras, jo īpaši attiecībā uz vērtības ķēdes posmiem, kuros tās piešķir patenta licences, un to intelektuālā īpašuma tiesību tvērumu, kas attiecas uz pircējiem piegādāto komponentu pārdošanu.

| 78. | NXP pārdod mikroshēmas saviem pircējiem – mobilo oriģināliekārtu ražotājiem – pēc tiesību izsmelšanas principa, proti, tiklīdz mikroshēmas ir pārdotas, uzņēmuma intelektuālā īpašuma tiesības uz pircējiem nodoto mikroshēmu patentiem ir izsmeltas. NXP arī izsniedz NFC patenta licences dažiem konkurējošiem komponentu ražotājiem un pircējiem (tostarp mobilo oriģināliekārtu ražotājiem). |
| --- | --- |

78.

NXP pārdod mikroshēmas saviem pircējiem – mobilo oriģināliekārtu ražotājiem – pēc tiesību izsmelšanas principa, proti, tiklīdz mikroshēmas ir pārdotas, uzņēmuma intelektuālā īpašuma tiesības uz pircējiem nodoto mikroshēmu patentiem ir izsmeltas. NXP arī izsniedz NFC patenta licences dažiem konkurējošiem komponentu ražotājiem un pircējiem (tostarp mobilo oriģināliekārtu ražotājiem).

| 79. | Qualcomm pamatjoslas mikroshēmojumus oriģināliekārtu ražotājiem nepārdod pēc tiesību izsmelšanas principa. Tā vietā Qualcomm prasa, lai oriģināliekārtu ražotāji, kuri vēlas iegādāties tā pamatjoslas mikroshēmojumus, saņem licenci attiecībā uz Qualcomm standartam būtiskajiem patentiem, kas saistīti ar mobilo sakaru tehnoloģiju. Šo pieeju sauc par “bez licences nav mikroshēmas” (“no license-no chip” (NLNC)) politiku, un šajā jautājumā pret Qualcomm ir ierosināta tiesvedība ASV. |
| --- | --- |

79.

Qualcomm pamatjoslas mikroshēmojumus oriģināliekārtu ražotājiem nepārdod pēc tiesību izsmelšanas principa. Tā vietā Qualcomm prasa, lai oriģināliekārtu ražotāji, kuri vēlas iegādāties tā pamatjoslas mikroshēmojumus, saņem licenci attiecībā uz Qualcomm standartam būtiskajiem patentiem, kas saistīti ar mobilo sakaru tehnoloģiju. Šo pieeju sauc par “bez licences nav mikroshēmas” (“no license-no chip” (NLNC)) politiku, un šajā jautājumā pret Qualcomm ir ierosināta tiesvedība ASV.

| 80. | Qualcomm izsniedz licences tikai tiem pircējiem (oriģināliekārtu ražotājiem), kuri ražo mobilās ierīces un iegādājas pamatjoslas mikroshēmojumus vai nu no Qualcomm, vai no Qualcomm konkurentiem (šo praksi sauc par “ierīces līmeņa licencēšanu”). |
| --- | --- |

80.

Qualcomm izsniedz licences tikai tiem pircējiem (oriģināliekārtu ražotājiem), kuri ražo mobilās ierīces un iegādājas pamatjoslas mikroshēmojumus vai nu no Qualcomm, vai no Qualcomm konkurentiem (šo praksi sauc par “ierīces līmeņa licencēšanu”).

| 81. | Qualcomm izsniedz sava intelektuālā īpašuma licences pēc portfeļa principa, nevis par katru patentu atsevišķi. Kopš 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākuma Qualcomm licences standarta maksa ir saglabājusies nemainīga. Šī maksa licences saņēmējiem ir jāmaksā neatkarīgi no tā, vai viņu ierīces tiek ražotas, izmantojot Qualcomm vai cita piegādātāja ražotos pamatjoslas mikroshēmojumus. |
| --- | --- |

81.

Qualcomm izsniedz sava intelektuālā īpašuma licences pēc portfeļa principa, nevis par katru patentu atsevišķi. Kopš 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākuma Qualcomm licences standarta maksa ir saglabājusies nemainīga. Šī maksa licences saņēmējiem ir jāmaksā neatkarīgi no tā, vai viņu ierīces tiek ražotas, izmantojot Qualcomm vai cita piegādātāja ražotos pamatjoslas mikroshēmojumus.

ii.   Konglomerāta ietekme saistībā ar NFC tehnoloģijas intelektuālā īpašuma licencēšanu

| 82. | NXP piederošo ar NFC saistīto intelektuālā īpašuma tiesību iekļaušana Qualcomm portfelī sniegs apvienotajam uzņēmumam iespēju apvienot abu pušu NFC patentus vienotā un spēcīgākā NFC portfelī. Tādējādi apvienotā uzņēmuma NFC patentu portfelis būs lielākais pasaulē un sasniegs licencējamu patentu “kritisko apjomu”. Tas nesamērīgi uzlabos apvienotā uzņēmuma spēju panākt sev izdevīgus nosacījumus un ļaus apvienotajam uzņēmumam prasīt ievērojami augstāku licences maksu par NFC patentiem, nekā puses pašlaik var kopumā iekasēt par tiem pašiem patentiem. Qualcomm būtiskās spējas aizstāvēties tiesvedībā vēl pastiprinās darījuma ietekmē notikušo licences maksu pieaugumu. |
| --- | --- |

82.

NXP piederošo ar NFC saistīto intelektuālā īpašuma tiesību iekļaušana Qualcomm portfelī sniegs apvienotajam uzņēmumam iespēju apvienot abu pušu NFC patentus vienotā un spēcīgākā NFC portfelī. Tādējādi apvienotā uzņēmuma NFC patentu portfelis būs lielākais pasaulē un sasniegs licencējamu patentu “kritisko apjomu”. Tas nesamērīgi uzlabos apvienotā uzņēmuma spēju panākt sev izdevīgus nosacījumus un ļaus apvienotajam uzņēmumam prasīt ievērojami augstāku licences maksu par NFC patentiem, nekā puses pašlaik var kopumā iekasēt par tiem pašiem patentiem. Qualcomm būtiskās spējas aizstāvēties tiesvedībā vēl pastiprinās darījuma ietekmē notikušo licences maksu pieaugumu.

| 83. | Nesamērīgi uzlabotā apvienotā uzņēmuma pozīcija darījumu sarunās radīs kaitējumu licenču saņēmējiem neatkarīgi no tā, vai apvienotā uzņēmuma NFC patentu portfeļa licences izsniegs atsevišķi vai iegūtos NFC patentus iekļaus Qualcomm plašākā patentu portfeļa licencēs. |
| --- | --- |

83.

Nesamērīgi uzlabotā apvienotā uzņēmuma pozīcija darījumu sarunās radīs kaitējumu licenču saņēmējiem neatkarīgi no tā, vai apvienotā uzņēmuma NFC patentu portfeļa licences izsniegs atsevišķi vai iegūtos NFC patentus iekļaus Qualcomm plašākā patentu portfeļa licencēs.

iii.   NLNC politika

| 84. | Daži mobilo oriģināliekārtu ražotāji uzskata, ka apvienotais uzņēmums varētu paplašināt Qualcomm NLNC stratēģiju, nosakot, ka jebkura NXP ražotā NFC vai SE produkta pārdošanas priekšnosacījums ir tāds, ka pircējam jāsaņem jebkura Qualcomm intelektuālā īpašuma licence, un/vai nosakot, ka jebkura NXP ražotā NFC vai SE produkta pārdošanas priekšnosacījums ir tāds, ka pircējam jāsaņem jebkura NXP intelektuālā īpašuma licence attiecībā uz NFC. Turklāt būtībā jebkura Qualcomm produkta pārdošanai kā priekšnosacījumu varētu izvirzīt prasību, ka pircējam ir jāsaņem jebkura ar NFC saistīta NXP intelektuālā īpašuma licence. |
| --- | --- |

84.

Daži mobilo oriģināliekārtu ražotāji uzskata, ka apvienotais uzņēmums varētu paplašināt Qualcomm NLNC stratēģiju, nosakot, ka jebkura NXP ražotā NFC vai SE produkta pārdošanas priekšnosacījums ir tāds, ka pircējam jāsaņem jebkura Qualcomm intelektuālā īpašuma licence, un/vai nosakot, ka jebkura NXP ražotā NFC vai SE produkta pārdošanas priekšnosacījums ir tāds, ka pircējam jāsaņem jebkura NXP intelektuālā īpašuma licence attiecībā uz NFC. Turklāt būtībā jebkura Qualcomm produkta pārdošanai kā priekšnosacījumu varētu izvirzīt prasību, ka pircējam ir jāsaņem jebkura ar NFC saistīta NXP intelektuālā īpašuma licence.

| 85. | Komisija uzskata, ka nav nepieciešams izvērtēt, vai apvienotajam uzņēmumam būtu spējas vai stimuls iekļaut NXP ar NFC saistīto intelektuālo īpašumu (tostarp NFC tehnoloģiju SEP) NLNC stratēģijā. Ņemot vērā saistības, ko Qualcomm ir piedāvājis Komisijai, apvienotajam uzņēmumam nebūtu spēju piespiest trešās puses ar neizdevīgiem nosacījumiem iegādāties licences attiecībā uz NXP NFC tehnoloģiju intelektuālo īpašumu. |
| --- | --- |

85.

Komisija uzskata, ka nav nepieciešams izvērtēt, vai apvienotajam uzņēmumam būtu spējas vai stimuls iekļaut NXP ar NFC saistīto intelektuālo īpašumu (tostarp NFC tehnoloģiju SEP) NLNC stratēģijā. Ņemot vērā saistības, ko Qualcomm ir piedāvājis Komisijai, apvienotajam uzņēmumam nebūtu spēju piespiest trešās puses ar neizdevīgiem nosacījumiem iegādāties licences attiecībā uz NXP NFC tehnoloģiju intelektuālo īpašumu.

| 86. | Turklāt, kā norādīts iepriekš, Qualcomm ir atkārtoti sniedzis Komisijai apliecinājumus, ka pēc apvienošanās uzņēmums turpinās: 1) pārdot NFC mikroshēmas pēc tiesību izsmelšanas principa; 2) ievērot saistības, kas attiecas uz NFC tehnoloģiju SEP un paredz izsniegt to licences ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem jebkuram standarta piemērotājam, tostarp NFC mikroshēmu ražotājiem. |
| --- | --- |

86.

Turklāt, kā norādīts iepriekš, Qualcomm ir atkārtoti sniedzis Komisijai apliecinājumus, ka pēc apvienošanās uzņēmums turpinās: 1) pārdot NFC mikroshēmas pēc tiesību izsmelšanas principa; 2) ievērot saistības, kas attiecas uz NFC tehnoloģiju SEP un paredz izsniegt to licences ar taisnīgiem, samērīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem jebkuram standarta piemērotājam, tostarp NFC mikroshēmu ražotājiem.

| 87. | Attiecībā uz apvienotā uzņēmuma spēju un stimulu kā priekšnosacījumu jebkura NXP produkta pārdošanai izvirzīt prasību, ka mobilo oriģināliekārtu ražotājiem jāsaņem jebkura Qualcomm intelektuālā īpašuma licence, Komisija uzskata, ka Qualcomm būtu šādas spējas, tomēr tam, visticamāk, nebūs stimula šādi rīkoties. Turklāt pat gadījumā, ja uzņēmums veiktu šādus pasākumus, to paredzamā ietekme uz konkurenci, visticamāk, būtu neliela. |
| --- | --- |

87.

Attiecībā uz apvienotā uzņēmuma spēju un stimulu kā priekšnosacījumu jebkura NXP produkta pārdošanai izvirzīt prasību, ka mobilo oriģināliekārtu ražotājiem jāsaņem jebkura Qualcomm intelektuālā īpašuma licence, Komisija uzskata, ka Qualcomm būtu šādas spējas, tomēr tam, visticamāk, nebūs stimula šādi rīkoties. Turklāt pat gadījumā, ja uzņēmums veiktu šādus pasākumus, to paredzamā ietekme uz konkurenci, visticamāk, būtu neliela.

d)   Secinājums

| 88. | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka paziņotā koncentrācija rada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu tirgū, NFC un SE mikroshēmu tirgū un NFC tehnoloģiju intelektuālā īpašuma tirgū. |
| --- | --- |

88.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka paziņotā koncentrācija rada būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei LTE pamatjoslas mikroshēmojumu tirgū, NFC un SE mikroshēmu tirgū un NFC tehnoloģiju intelektuālā īpašuma tirgū.

VII.   ZIŅOTĀJAS PUSES IESNIEGTĀS SAISTĪBAS

| 89. | Reaģējot uz Komisijas padziļinātās izpētes secinājumos konstatētajām bažām par konkurenci, ziņotāja puse 2017. gada 5. oktobrī iesniedza saistību kopumu, un Komisija veica šo saistību tirgus pārbaudi. Pēc tirgus pārbaudes, pamatojoties uz Komisijas komentāriem, ziņotāja puse 2017. gada 10. novembrī iesniedza pārskatītu saistību kopumu, kas atspoguļots turpmāk. |
| --- | --- |

89.

Reaģējot uz Komisijas padziļinātās izpētes secinājumos konstatētajām bažām par konkurenci, ziņotāja puse 2017. gada 5. oktobrī iesniedza saistību kopumu, un Komisija veica šo saistību tirgus pārbaudi. Pēc tirgus pārbaudes, pamatojoties uz Komisijas komentāriem, ziņotāja puse 2017. gada 10. novembrī iesniedza pārskatītu saistību kopumu, kas atspoguļots turpmāk.

| 90. | Saistības ietver četrus elementus. Pirmie divi elementi attiecas uz darījuma raisītajām bažām par konkurenci saistībā ar NXP piederošo NFC patentu licenču izsniegšanu. Trešais elements vērsts uz bažām par LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC mikroshēmu un SE mikroshēmu sadarbspēju. Ceturtā elementa mērķis ir kliedēt bažas saistībā ar atteikšanos no MIFARE licenču izsniegšanas vai MIFARE licences maksas paaugstināšanu, kas varētu notikt papildus jauktās komplektēšanas praksei attiecībā uz LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC un SE mikroshēmām un MIFARE. |
| --- | --- |

90.

Saistības ietver četrus elementus. Pirmie divi elementi attiecas uz darījuma raisītajām bažām par konkurenci saistībā ar NXP piederošo NFC patentu licenču izsniegšanu. Trešais elements vērsts uz bažām par LTE pamatjoslas mikroshēmojumu, NFC mikroshēmu un SE mikroshēmu sadarbspēju. Ceturtā elementa mērķis ir kliedēt bažas saistībā ar atteikšanos no MIFARE licenču izsniegšanas vai MIFARE licences maksas paaugstināšanu, kas varētu notikt papildus jauktās komplektēšanas praksei attiecībā uz LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem, NFC un SE mikroshēmām un MIFARE.

| 91. | Qualcomm uzņēmās šādas konkrētas saistības:






  i) | neiegādāties NXP piederošos NFC tehnoloģiju SEP un dažus patentus, kas nav SEP (jo īpaši patentus, kuri neattiecas uz NXP ražotajām NFC mikroshēmām un kuri tāpēc nav obligāti ir iekļauti šajos komponentos, – tā sauktos sistēmas līmeņa patentus). Qualcomm apņēmās panākt, ka NXP piešķir jebkurai trešai pusei un jebkuras trešās puses klientiem atsevišķu, pasaules mērogā spēkā esošu licenci uz trim gadiem un bez licences maksas. Qualcomm apņēmās panākt, ka NXP pārdod konkrētus izslēgtus patentus tikai tad, ja pircējs ir neatkarīgs no Qualcomm un ar to nesaistīts un piekrīt uzņemties līgumsaistības, kas paredz, ka tam jāievēro licences noteikumi, kurus pārskatījusi un apstiprinājusi Komisija (patentu izslēgšanas risinājums); |
| --- | --- | --- |

91.

Qualcomm uzņēmās šādas konkrētas saistības:

i)

neiegādāties NXP piederošos NFC tehnoloģiju SEP un dažus patentus, kas nav SEP (jo īpaši patentus, kuri neattiecas uz NXP ražotajām NFC mikroshēmām un kuri tāpēc nav obligāti ir iekļauti šajos komponentos, – tā sauktos sistēmas līmeņa patentus). Qualcomm apņēmās panākt, ka NXP piešķir jebkurai trešai pusei un jebkuras trešās puses klientiem atsevišķu, pasaules mērogā spēkā esošu licenci uz trim gadiem un bez licences maksas. Qualcomm apņēmās panākt, ka NXP pārdod konkrētus izslēgtus patentus tikai tad, ja pircējs ir neatkarīgs no Qualcomm un ar to nesaistīts un piekrīt uzņemties līgumsaistības, kas paredz, ka tam jāievēro licences noteikumi, kurus pārskatījusi un apstiprinājusi Komisija (patentu izslēgšanas risinājums);

| ii) | nepieprasīt savas tiesības (piemēram, nesākt tiesvedību vai izpildes procedūru, nedraudēt ar tiesvedības vai izpildes procedūras sākšanu) uz pārējiem NXP NFC patentiem, kurus Qualcomm iegūs (t. i., tā sauktie mikroshēmas līmeņa patenti, kuri attiecas uz izgudrojumiem, kas pilnībā integrēti NFC mikroshēmā, kā arī NFC drošības patenti, kuri attiecas uz drošības jomas izgudrojumiem), izņemot aizstāvības nolūkos. Qualcomm apņēmās arī piešķirt šo patentu licences bez licences maksas (nepieprasīšanas risinājums); |
| --- | --- |

ii)

nepieprasīt savas tiesības (piemēram, nesākt tiesvedību vai izpildes procedūru, nedraudēt ar tiesvedības vai izpildes procedūras sākšanu) uz pārējiem NXP NFC patentiem, kurus Qualcomm iegūs (t. i., tā sauktie mikroshēmas līmeņa patenti, kuri attiecas uz izgudrojumiem, kas pilnībā integrēti NFC mikroshēmā, kā arī NFC drošības patenti, kuri attiecas uz drošības jomas izgudrojumiem), izņemot aizstāvības nolūkos. Qualcomm apņēmās arī piešķirt šo patentu licences bez licences maksas (nepieprasīšanas risinājums);

| iii) | astoņu gadu periodā nodrošināt vienādu sadarbspēju starp apvienotā uzņēmuma pamatjoslas, NFC un SE produktiem un konkurentu produktiem (risinājums attiecībā uz sadarbspēju); |
| --- | --- |

iii)

astoņu gadu periodā nodrošināt vienādu sadarbspēju starp apvienotā uzņēmuma pamatjoslas, NFC un SE produktiem un konkurentu produktiem (risinājums attiecībā uz sadarbspēju);

| iv) | astoņu gadu periodā izsniegt oriģināliekārtu ražotājiem, kā arī konkurējošajiem pamatjoslas, NFC un SE risinājumu piedāvātājiem NXP izstrādātās MIFARE tehnoloģijas licences ar tādiem komercnosacījumiem, kuri ir vismaz tikpat izdevīgi kā tie nosacījumi, ko NXP piedāvā savās pašreizējās MIFARE licencēs. Qualcomm apņēmās darīt pieejamus katras tās ekvivalentās NXP MIFARE licences pamata komercnosacījumus, kas pieejama Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā (risinājums attiecībā uz MIFARE). |
| --- | --- |

iv)

astoņu gadu periodā izsniegt oriģināliekārtu ražotājiem, kā arī konkurējošajiem pamatjoslas, NFC un SE risinājumu piedāvātājiem NXP izstrādātās MIFARE tehnoloģijas licences ar tādiem komercnosacījumiem, kuri ir vismaz tikpat izdevīgi kā tie nosacījumi, ko NXP piedāvā savās pašreizējās MIFARE licencēs. Qualcomm apņēmās darīt pieejamus katras tās ekvivalentās NXP MIFARE licences pamata komercnosacījumus, kas pieejama Komisijas lēmuma pieņemšanas dienā (risinājums attiecībā uz MIFARE).

Iesniegto saistību novērtējums

| 92. | Komisija uzskata, ka:






  i) | patentu izslēgšanas risinājuma mērķis ir neitralizēt ziņotājas puses spēju izmantot NXP NFC patentus kā argumentu sarunās par licencēm, lai panāktu nesamērīgus licencēšanas nosacījumus. Izslēdzot daļu no NFC patentiem no Qualcomm pirkuma, tiek nodrošināts piemērots risinājums, un šādi tiek arī novērsta iespēja, ka izslēgtie patenti varētu tikt pārdoti vai nodoti tālāk kādai struktūrai, kas ir saistīta ar Qualcomm, vai ka pēc šādas pārdošanas tiktu paaugstināta attiecīgo patentu licences maksa; |
| --- | --- | --- |

92.

Komisija uzskata, ka:

i)

patentu izslēgšanas risinājuma mērķis ir neitralizēt ziņotājas puses spēju izmantot NXP NFC patentus kā argumentu sarunās par licencēm, lai panāktu nesamērīgus licencēšanas nosacījumus. Izslēdzot daļu no NFC patentiem no Qualcomm pirkuma, tiek nodrošināts piemērots risinājums, un šādi tiek arī novērsta iespēja, ka izslēgtie patenti varētu tikt pārdoti vai nodoti tālāk kādai struktūrai, kas ir saistīta ar Qualcomm, vai ka pēc šādas pārdošanas tiktu paaugstināta attiecīgo patentu licences maksa;

| ii) | apņemoties nepieprasīt izpildīt savas tiesības uz NFC patentiem, ko uzņēmums iegūs no NXP, Qualcomm faktiski atsakās no iespējas izmantot šos patentus jebkādu licences maksu saņemšanai; šāds risinājums ir samērīgs ar Komisijas bažām. Apvienotā uzņēmuma konkurenti, oriģināliekārtu ražotāji un oriģināliekārtu ražotāju klienti varēs savos produktos ietvert NXP patentētās NFC mikroshēmas un drošības elementus, un tiem šajā nolūkā nebūs jāsaņem licence no Qualcomm vai jāmaksā jebkāda kompensācija. Tomēr, ja trešās puses pieprasīs attiecīgo patentu licenci, ziņotāja puse apņemas piešķirt šādu licenci bez licences maksas un bez citiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

ii)

apņemoties nepieprasīt izpildīt savas tiesības uz NFC patentiem, ko uzņēmums iegūs no NXP, Qualcomm faktiski atsakās no iespējas izmantot šos patentus jebkādu licences maksu saņemšanai; šāds risinājums ir samērīgs ar Komisijas bažām. Apvienotā uzņēmuma konkurenti, oriģināliekārtu ražotāji un oriģināliekārtu ražotāju klienti varēs savos produktos ietvert NXP patentētās NFC mikroshēmas un drošības elementus, un tiem šajā nolūkā nebūs jāsaņem licence no Qualcomm vai jāmaksā jebkāda kompensācija. Tomēr, ja trešās puses pieprasīs attiecīgo patentu licenci, ziņotāja puse apņemas piešķirt šādu licenci bez licences maksas un bez citiem nosacījumiem;

| iii) | risinājums attiecībā uz sadarbspēju sekmīgi novērš bažas par to, ka apvienotais uzņēmums varētu pasliktināt trešo pušu produktu sadarbspēju ar apvienotā uzņēmuma LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NFC un SE mikroshēmām. Tas nodrošina trešās puses piegādātājiem iespēju piedāvāt atsevišķus produktus, kas spēj sadarboties ar apvienotā uzņēmuma produktiem, un tādējādi tiek garantēts, ka oriģināliekārtu ražotāji var kā reālu un funkcionālu alternatīvu apsvērt citus produktus, kas nav apvienotā uzņēmuma produkti; |
| --- | --- |

iii)

risinājums attiecībā uz sadarbspēju sekmīgi novērš bažas par to, ka apvienotais uzņēmums varētu pasliktināt trešo pušu produktu sadarbspēju ar apvienotā uzņēmuma LTE pamatjoslas mikroshēmojumiem un NFC un SE mikroshēmām. Tas nodrošina trešās puses piegādātājiem iespēju piedāvāt atsevišķus produktus, kas spēj sadarboties ar apvienotā uzņēmuma produktiem, un tādējādi tiek garantēts, ka oriģināliekārtu ražotāji var kā reālu un funkcionālu alternatīvu apsvērt citus produktus, kas nav apvienotā uzņēmuma produkti;

| iv) | risinājums attiecībā uz MIFARE novērš bažas par to, ka apvienotais uzņēmums varētu palielināt MIFARE licences maksu vai arī pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences. Tas nodrošina iespēju konkurējošām trešām pusēm no apvienotā uzņēmuma pieprasīt un saņemt MIFARE licenci, kura ļauj piedāvāt ar MIFARE saderīgas SE mikroshēmas un tādējādi konkurēt ar produktu piedāvājumu, kas ir līdzvērtīgs apvienotā uzņēmuma piedāvājumam. |
| --- | --- |

iv)

risinājums attiecībā uz MIFARE novērš bažas par to, ka apvienotais uzņēmums varētu palielināt MIFARE licences maksu vai arī pilnībā pārstāt izsniegt MIFARE licences. Tas nodrošina iespēju konkurējošām trešām pusēm no apvienotā uzņēmuma pieprasīt un saņemt MIFARE licenci, kura ļauj piedāvāt ar MIFARE saderīgas SE mikroshēmas un tādējādi konkurēt ar produktu piedāvājumu, kas ir līdzvērtīgs apvienotā uzņēmuma piedāvājumam.

| 93. | Komisija uzskata, ka ziņotājas puses iesniegtās saistības spēj pilnībā kliedēt darījuma raisītās bažas par konkurenci attiecībā uz MIFARE, sadarbspējas pasliktināšanos un ar NFC tehnoloģijām saistītā intelektuālā īpašuma tiesību licencēšanu. |
| --- | --- |

93.

Komisija uzskata, ka ziņotājas puses iesniegtās saistības spēj pilnībā kliedēt darījuma raisītās bažas par konkurenci attiecībā uz MIFARE, sadarbspējas pasliktināšanos un ar NFC tehnoloģijām saistītā intelektuālā īpašuma tiesību licencēšanu.

| 94. | Tāpēc Komisija, pamatojoties uz ziņotājas puses iesniegtajām saistībām, secina, ka paziņotā koncentrācija neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei. |
| --- | --- |

94.

Tāpēc Komisija, pamatojoties uz ziņotājas puses iesniegtajām saistībām, secina, ka paziņotā koncentrācija neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei.

VIII.   SECINĀJUMS

| 95. | Ja tiks izpildītas ziņotājas puses iesniegtās saistības, ierosinātā koncentrācija neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai kādā būtiskā tā daļā. Tāpēc Komisija atzīst koncentrāciju par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu. |
| --- | --- |

95.

Ja tiks izpildītas ziņotājas puses iesniegtās saistības, ierosinātā koncentrācija neradīs būtiskus šķēršļus efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai kādā būtiskā tā daļā. Tāpēc Komisija atzīst koncentrāciju par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu.

---

(1)  Ziņotāja puse 2017. gada 15. novembrī iesniedza saistību galīgā kopuma 3. pielikuma nedaudz pārskatītu versiju, ar ko aizstāja 2017. gada 10. novembrī iesniegtajām saistībām pievienoto 3. pielikumu. Ziņotāja puse 2017. gada 18. decembrī iesniedza nedaudz pārskatītu saistību versiju, ar kuru tika mainīta viena definīcija, lai nodrošinātu konsekvenci ar citiem definētajiem terminiem.

(2)  Padomdevēju komitejas sanāksmē visi klātesošie dalībvalstu pārstāvji vienojās, ka darījums jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu.

---