# Az Európai Unió C 109/2014

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 57. évfolyam2014. április 11. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 109

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

57. évfolyam2014. április 11.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 109/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2014/C 109/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2014/C 109/02 | Az Európai Központi Bank véleménye (2013. november 6.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (CON/2013/76) | 2 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2014/C 109/02

Az Európai Központi Bank véleménye (2013. november 6.) a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (CON/2013/76)

2

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 109/03 | Euroátváltási árfolyamok | 26 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 109/03

Euroátváltási árfolyamok

26

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 109/04 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 27 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2014/C 109/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 34 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 109/04

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

27

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2014/C 109/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

32

2014/C 109/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 109/01

2012. november 22-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6541 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32012M6541 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/2

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2013. november 6.)

a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Bevezetés és jogalap

2013. szeptember 3-án az Európai Központi Bank (EKB) azt a felkérést kapta az Európai Unió Tanácsától, hogy alkosson véleményt a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az egységes szanálási mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Bankszanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (1) (a továbbiakban: a rendeletjavaslat). 2013. október 14-én az EKB felkérést kapott az Európai Parlamenttől, hogy alkosson véleményt a rendeletjavaslatról.

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a rendeletjavaslat olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek érintik az EKB-nak a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdésében említett, a hitelintézetek és – a biztosítóintézetek kivételével – az egyéb pénzügyi szervezetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos feladatait, valamint olyan rendelkezéseket, amelyek érintik a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett, a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikák zavartalan megvalósításában való részvételét. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

Az EKB teljes mértékben támogatja az egységes szanálási mechanizmus létrehozását, amely hozzá fog járulni a gazdasági és monetáris unió szerkezetének és stabilitásának megerősítéséhez. Az EKB egyúttal megragadja az alkalmat, hogy ismét megfogalmazza az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról, valamint az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendelet módosítására vonatkozó európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról szóló, 2012. november 27-i véleményében (CON/2012/96) (2) kifejezett álláspontját, amely szerint a jól működő pénzpiaci unió elérése érdekében az egységes szanálási mechanizmus az egységes felügyeleti mechanizmus szükségszerű kiegészítője. Erre tekintettel egy ilyen mechanizmust kell létrehozni addigra, amikor az EKB teljes körű felügyeleti felelősséget vállal. A rendeletjavaslat a hatékony szanálás érdekében három nélkülözhetetlen elemről rendelkezik, nevezetesen: a) egy egységes rendszerről, b) egységes hatóságról, és c) egy egységes alapról. A rendeletjavaslat a 2012. december 13–14-i és a 2013. június 27‐28-i Európai Tanács következtetéseire (3) válaszol, amely következtetések „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című jelentésre (4) építenek.

Az EKB álláspontja szerint az alábbi bekezdésekben bemutatott általános elvek kulcsfontosságúak az egységes szanálási mechanizmus hatékonysága szempontjából, és üdvözli, hogy a rendeletjavaslat nagy részben tükrözi ezeket.

1.1.   Az egységes szanálási mechanizmus hatályának ki kell terjednie az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező valamennyi hitelintézetre.

1.2.   Az egységes szanálási mechanizmus középpontjában erős és független egységes szanálási hatóságnak kell állnia, amely elegendő döntéshozatali jogkörrel rendelkezik ahhoz, hogy szanálási intézkedéseket hozhasson az euroövezeten és az Unió egészén belüli stabilitás érdekében. Az egységes szanálási mechanizmus az egységes felügyeleti mechanizmus szükségszerű kiegészítője (5), mivel a szanálás és a felügyelet tekintetében össze kell hangolni a felelősségi körök és döntéshozatal szintjét. E tekintetben az EKB osztja a Bizottság azon álláspontját, amely szerint egy ilyen egységes mechanizmus jobban képes lesz arra, hogy optimális szanálási intézkedéseket biztosítson, a megfelelő tehermegosztást is beleértve, mint a nemzeti szanálási hatóságok hálózata. A nemzeti szanálási rendszerek közötti koordináció nem bizonyult elegendőnek a legmegfelelőbb időben meghozott és legköltséghatékonyabb szanálási döntések eléréséhez, különösen határokon átnyúló helyzetekben.

1.3.   A döntéshozatali folyamatnak lehetővé kell tennie a kellő időben történő és hatékony döntéshozatalt, szükség esetén nagyon rövid időn, például néhány napon vagy szükség esetén néhány órán belül. A döntéshozatali folyamatnak a szanálás megfelelő tervezésén kell alapulnia.

1.4.   Az egységes szanálási hatóságnak megfelelő hatáskörökkel, eszközökkel és pénzügyi erőforrásokkal kell rendelkeznie az intézmények szanálásához a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvben foglaltaknak megfelelően.

1.5.   Az egységes szanálási hatóságnak hozzá kell férnie szanálásfinanszírozáshoz az Egységes Bankszanálási Alapon keresztül, amelyet az egységes szanálási mechanizmus hatálya alá tartozó valamennyi banktól származó előzetes kockázatalapú hozzájárulásokból kell finanszírozni, szükség esetén utólagos hozzájárulásokkal kiegészítve. Emellett rendelkezésre kell állnia egy ideiglenes, költségvetési szempontból semleges védőhálónak, amelyet az Egységes Bankszanálási Alapnak nyújtott hitelkeret formájában lehetne biztosítani.

1.6.   Az egységes szanálási mechanizmus tervezett keretének az egységes szanálási mechanizmus szanálási funkciója és az egységes felügyeleti mechanizmus felügyeleti funkciója közötti szoros koordinációról kell rendelkeznie, a megfelelő intézményi feladatkörök követése és tiszteletben tartása mellett.

Mind az egységes felügyeleti mechanizmus, mind az egységes szanálási mechanizmus nélkülözhetetlen eleme a bankunió integrált pénzügyi keretének, amely segíteni fogja az államok és a bankok közötti összekapcsolódás megszüntetését az érintett tagállamokban, valamint a pénzügyi piacok tagoltságára irányuló jelenlegi folyamat visszafordítását.

Az EKB határozottan támogatja az egységes szanálási mechanizmusra vonatkozó tervezett időbeli ütemezést. Ezen ütemezés értelmében az egységes szanálási mechanizmus 2014 közepén lépne hatályba, és teljes körűen 2015. január 1-jén kezdené meg működését. Ez az ütemezés figyelembe veszi, hogy az egységes szanálási mechanizmus a bankunió kulcsfontosságú eleme.

2.   Különös észrevételek

2.1.   Jogalap

A Bizottság azt javasolja, hogy a rendeletjavaslat a Szerződés 114. cikkén alapuljon, amely lehetővé teszi a nemzeti rendelkezések közelítésére vonatkozó, a belső piac megteremtésére és működésére irányuló intézkedések elfogadását. Az EKB tudomással bír a javasolt jogalapra vonatkozóan más uniós intézmények által végzett folyamatban levő értékelésekről, és tudomásul veszi a rendeletjavaslathoz annak biztosítása érdekében javasolt módosításokat, hogy a 114. cikk lehetséges jogalap legyen a rendeletjavaslat céljának eléréséhez, amely a belső piac integritásának megőrzésére és működésének javítására irányul, az egységes szanálási szabályoknak egy uniós hatóság általi egyöntetű alkalmazásán és az Egységes Bankszanálási Alaphoz való hozzáférésen keresztül.

2.2.   Irányítás és az Egységes Szanálási Testület elszámoltathatósága

Az EKB nagy vonalakban üdvözli a javasolt irányítási keretet, különösen azt a tényt, hogy egyetlen fél, azaz nemzeti szanálási hatóság sem fog vétójoggal rendelkezni az Egységes Szanálási Testület (a továbbiakban: a Szanálási Testület) döntéshozatala során. Míg a valamely hitelintézet tényleges szanálására vonatkozó végső döntéshozatali hatáskörrel továbbra is a Bizottság rendelkezik, a Szanálási Testület a szanálási tervek (6) és szanálási rendszerek (7) kidolgozására és végrehajtásuk előírására vonatkozó széleskörű és független hatáskörökkel fog rendelkezni. Rendkívül fontos, hogy az egységes szanálási mechanizmus döntéshozatali képessége és szavazási szabályai hatékony és kellő időben történő döntéshozatalt tegyenek lehetővé, különösen válság idején. A szanálási folyamatban részt vevő hatóságok feladatköreit pontosabban kell meghatározni a hatáskörök esetleges megkettőzésének vagy a hatáskörök közötti esetleges átfedéseknek az elkerülése érdekében. A Szanálási Testület hatáskörei tekintetében az e hatáskörök gyakorlási módjának részletesebb leírása a szükséges mértékben javítaná a Meroni-doktrínának (8) való megfelelést, ugyanakkor annak biztosítására is törekedve, hogy kellő rugalmassággal lehessen kezelni az egyes szanálási ügyeket. Végül a rendeletjavaslatnak biztosítania kell, hogy a tényleges szanálási határozatokat a Bizottság olyan gyorsan hozza meg, amennyire szükséges (9).

Az EKB üdvözli a Szanálási Testület elszámoltathatóságára vonatkozó javasolt keretet, amely összhangban áll az Unió intézményi keretével. Az Európai Parlament és a Szanálási Testület közötti, a demokratikus elszámolási kötelezettség gyakorlása és a felügyelet gyakorlati részleteiről szóló megállapodásnak (10) az uniós joggal és a nemzeti joggal összhangban tiszteletben kell tartania a bizalmasságot, különösen a Szanálási Testület által az EKB-tól és az illetékes nemzeti hatóságoktól kapott felügyeleti információk tekintetében.

2.3.   A szanálási és a felügyeleti hatóságok közötti együttműködés

Az EKB üdvözli a felügyeleti hatóságok és szanálási hatóságok közötti tervezett szoros együttműködést (11). Az EKB-t illetően a rendeletjavaslatban előírt feladatoknak és felelősségi köröknek a Szerződéssel, a központi bankok európai rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányával (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya), és különösen az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013 tanácsi rendelettel (12) (a továbbiakban: az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet) az EKB-re ruházott feladatok körén belül kell maradniuk, és nem terjedhetnek túl azokon. Az EKB megjegyzi, hogy a rendeletjavaslat nem ruház új feladatokat és felelősségi köröket az EKB-re, azonban szoros együttműködésről és információcseréről rendelkezik (13). Az egyértelműség érdekében az EKB azt ajánlja, hogy a rendeletjavaslatban szereplő, az EBK feladataira és felelősségi köreire való hivatkozások szükség esetén utaljanak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelettel az EKB-re ruházott feladatokra és felelősségi körökre (14).

Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a rendeletjavaslat úgy rendelkezik, hogy amennyiben az EKB felkéri a Szanálási Testületet, hogy egy képviselője vegyen részt az EKB felügyeleti testületében, a Szanálási Testület képviselőt nevez ki erre a célra. Az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet ugyanakkor úgy rendelkezik, hogy a Szanálási Testület létrehozását követően az EKB felügyeleti testülete meghívhatja az Európai Szanálási Hatóság elnökét, hogy megfigyelőként részt vegyen a felügyeleti testület ülésein (15). A teljes összhang biztosítása érdekében a rendeletjavaslatot ennek megfelelően módosítani kell (16).

Alapvető fontossággal bír, hogy elkülönítsük a szanálási hatóságok és a felügyeleti hatóságok szerepeit és feladatait bármely válság előtt, a válság első szakaszában, amikor a felügyeletet ellátó hatóság korai beavatkozási intézkedéseket alkalmazhat az adott hitelintézetre, valamint a szanálásra és a tőkeinstrumentumok leírására vonatkozó feltételek értékelése során.

Először, a korai beavatkozás szakaszában a tehető lépésekkel vagy meghozható intézkedésekkel kapcsolatos kizárólagos felelősség a felügyeletet ellátó hatóságot terheli. A korai beavatkozási intézkedések alkalmazása során fontos, hogy a felügyeletet ellátó hatóság haladéktalanul tájékoztassa a Szanálási Testületet. Az EKB (vagy a nemzeti felügyeleti hatóságok) javasolt kötelezettsége, hogy további korai beavatkozási intézkedések meghozatala előtt konzultáljanak a szanálási hatóságokkal, nem áll összhangban az egységes felügyeleti felelősség integrált rendszerében a gyors és hatékony korai beavatkozási intézkedések meghozatalának szükségességével. Ezért az EKB vagy a nemzeti felügyeleti hatóság számára csak azt kellene előírni, hogy a lehető leghamarabb értesítse a szanálási hatóságokat az ilyen intézkedésről (17). Ezenkívül a korai beavatkozás szakaszában a Szanálási Testületnek belső előkészítő tevékenységeit oly módon kell végeznie, hogy elkerülje a piaci bizalom aláásását és így adott esetben az adott intézmény helyzetének még rosszabbá tételét. Ezért az olyan tevékenységeket, mint az információkérés és a helyszíni ellenőrzések, elsősorban a felügyeletet ellátó hatóságnak kell végeznie, amely a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvvel összhangban a szanálási hatóság rendelkezésére bocsátaná az intézmény szanálásához szükséges valamennyi információt (18). El kell kerülni a szanálási hatóság által végzett összehangolatlan vizsgálati tevékenységeket és helyszíni ellenőrzéseket, mivel ezek alááshatják a bizalmat (19).

Másodszor, a szanáláshoz vezető feltételek értékelését illetően az EKB megjegyzi, hogy a rendeletjavaslat elismeri, hogy a felügyeletet ellátó hatóság képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt (20). Az EKB azt az álláspontot képviseli, hogy az e két kritérium értékelésére vonatkozó kizárólagos felelősséget a megfelelő felügyeleti hatóságra kell telepíteni, vagyis az EBK-re vagy az illetékes nemzeti hatóságokra, az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendeletben előírt hatáskörmegosztásnak megfelelően. Ez a gyors és hatékony szanálási intézkedések érdekében biztosítani fogja a felelősségek egyértelmű elosztását (21). A rendeletjavaslatnak rendelkeznie kell arról, hogy a Bizottság egyedül ilyen felügyeleti értékelés alapján dönthet úgy, hogy szanálás alá von valamely intézményt (22). Ez utóbbi tehát szükséges, de nem elégséges előfeltétele lesz valamely intézmény szanálás alá vonásának.

Harmadszor, a felügyeletet ellátó hatóság képes a legjobban felmérni azt is, hogy valamely szervezet vagy csoport tőkeleírás vagy -átalakítás nélkül többé már nem életképes-e, vagy hogy rendkívüli állami pénzügyi támogatásra van-e szükség. Az életképesség ezen értékelésére vagy annak értékelése előtt kerül sor, hogy a bank eleget tesz-e a szanálás feltételeinek, vagy azzal egyidejűleg, így azt a szanálás megkezdése előtt végzik el. A rendeletjavaslatnak ezért egyértelműen a felügyeletet ellátó hatóságra kell telepítenie az ezen értékelésre vonatkozó felelősséget, és a felügyeletet ellátó hatóság általi ilyen értékelésnek a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó szükséges előfeltételt kell jelentenie (23).

Emellett a megfelelő fékek és ellensúlyok biztosítása érdekében a Szanálási Testületnek és a Bizottságnak lehetősége kell, hogy legyen arra, hogy bármikor kérje a felügyeletet ellátó hatóság (EKB vagy illetékes nemzeti hatóság) általi értékelést, ha egy intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, vagy tőkeleírás nélkül már nem tekintendő életképesnek. Ez ellensúlyozza a felügyeletet ellátó hatóság esetleges tétlenségét olyan helyzetben, amikor a szanálási hatóság szükségesnek tartja a cselekvést (24).

Végül a rendeletjavaslat úgy rendelkezik, hogy az EKB és a nemzeti felügyeleti hatóságok a Szanálási Testület és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely azok feladatainak ellátásához szükséges. Az információmegosztás fontos előfeltétele mind a felügyelet, mind a szanálás hatékony működésének. Ezért egyértelművé kell tenni, hogy az információszolgáltatásra vonatkozó kötelezettség kölcsönös. Így különösen, a felügyeletet ellátó hatóságot a lehető leghamarabb tájékoztatni kell a szanálási eljárás keretében tervezett és megtett lépésekről, lehetővé téve számára, hogy előrevetítse a pénzügyi stabilitásra gyakorolt lehetséges következményeket, és felhívja azokra a szanálási hatóság figyelmét (25).

2.4.   Az EKB részvétele a Szanálási Testületben és a központi bankok általános bevonása

Az EKB felhívja a figyelmet arra, hogy a rendeletjavaslat (19) preambulumbekezdése, amely a Bizottság és az EKB „képviselőjére” hivatkozik, nem áll összhangban a rendeletjavaslat további szövegével, amelynek értelmében a Szanálási Testület egyes tagjait a Bizottság és az EKB nevezi ki. Konkrétabban a rendeletjavaslat 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a Szanálási Testület tagja többek között egy az EKB által ötéves, meg nem hosszabbítható hivatali időre kinevezett tag. A rendeletjavaslat 43. cikke szerint a Szanálási Testület tagjainak függetlenül és objektíven kell eljárniuk az Unió egésze érdekeinek megfelelően, és nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasítást sem uniós intézményektől vagy szervektől, sem tagállami kormánytól, sem más köz- vagy magánjogi jogalanytól. A rendeletjavaslat 45. és 49. cikke szerint az EKB által kinevezett tag – szavazati joggal – részt vesz a Szanálási Testület plenáris ülésein és vezetői ülésein is.

Az EKB-nak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet alapján betöltött szerepe, illetve az EKB-nak a rendeletjavaslat alapján a Szanálási Testület résztvevőjeként betöltött szerepe közötti különbség pontosabb tükrözése érdekében, valamint az Unióban a felügyeleti és a szanálási funkció közötti intézményi felelősségmegosztás fenntartása érdekében az EKB azt ajánlja, hogy az EKB rendelkezzen állandó meghívással a Szanálási Testület valamennyi (plenáris és vezetői) ülésén megfigyelőként való részvételre (26).

A központi bankok pénzügyi stabilitás terén betöltött fontos szerepére és szakértelmére, valamint makroprudenciális felelősségükre tekintettel a nemzeti központi bankoknak – amelyek a nemzeti jog értelmében nem járnak el szanálási hatóságként – jogosultaknak kell lenniük arra, hogy megfigyelőként részt vegyenek a Testület ülésein, és az EKB mellett őket is be kell vonni a szanálási intézkedések rendszerszintű hatásának értékelésébe (27).

2.5.   A szanálhatóság értékelése és a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények

Az EKB üdvözli azt a tényt, hogy a rendeletjavaslat úgy rendelkezik, hogy a Szanálási Testület az illetékes hatósággal, többek között az EKB-val konzultálva elvégzi a 2. cikkben említett szervezet szanálhatóságának értékelését (28). Míg a felügyeletet ellátó hatósággal való konzultáció magát az értékelést illetően elegendő, a szanálhatóság akadályait megszüntető intézkedéseket a felügyeletet ellátó hatósággal közösen kell megállapítani és vele együttműködésben végrehajtani. Ez tükrözné a felügyeletet ellátó hatóság erőteljes részvételét a szanálási tervek elkészítésében (29). Ezen értékelés tekintetében – az ideiglenes likviditás biztosítását kivéve – nem lehet az Egységes Bankszanálási Alap általi pénzügyi támogatást feltételezni. Az Alap általi fizetőképességi támogatás feltételezése összeegyeztethetetlen lenne azzal az általános elvvel, amely szerint szanálás esetén elsődlegesen az adott intézmény vagy csoport részvényesei és hitelezői viselik a veszteségeket (30). Az Egységes Bankszanálási Alap csak akkor biztosít forrásokat, ha a részvényesek és hitelezők általi szanálásfinanszírozás nem elegendő. Ezért valamely intézmény vagy csoport szanálhatóságának értékelése keretében biztosítani kell, hogy magán az intézményen vagy csoporton belül elegendő veszteségtűrő képesség álljon rendelkezésre egy hiteles szanálási stratégiához (31).

Az EKB megítélése szerint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények kulcsfontosságú elemek a szanálhatóság és a megfelelő veszteségviselés biztosításában. E tekintetben az illetékes hatóságnak fokozott szerepet kell játszania a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározásában, mivel ez utóbbi közvetlen hatással lehet a bank üzleti tevékenységének folytatására, és így az illetékes hatóság számára jelentőséggel bír. Ezért a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket a Szanálási Testületnek az illetékes hatósággal „együttműködésben” kell meghatároznia (32). A szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket szabályozó általános rendelkezéseket illetően az EKB értelmezése szerint a rendeletjavaslat teljes összhangot fog biztosítani a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvvel, így kereszthivatkozásokat is tartalmaz a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények szempontjából figyelembe vehető kötelezettségek figyelembe vehetőségének feltételeire (33).

2.6.   Belső feltőkésítés

A rendeletjavaslat úgy rendelkezik, hogy a belső feltőkésítésre vonatkozó rendelkezések 2018. január 1-jétől alkalmazandók. Ez azt jelenti, hogy 2015-től 2018-ig adott esetben az egységes szanálási mechanizmusnak ezen eszköz nélkül kell bankokat szanálnia. Ugyanakkor azonban, amennyiben a szanálás során állami forrásokat vagy az Egységes Bankszanálási Alapból származó forrásokat használnak fel, az új állami támogatási szabályok (34) megkövetelik majd a tőke és az alárendelt kölcsönök kötelező belső feltőkésítését. Ennek ellenére bizonytalanság lesz a tekintetben, hogy az előresorolt fedezetlen adósságok tekintetében lehet-e belső feltőkésítéssel élni, mivel a tagállamok szabadon dönthetik el, hogy előrehozzák-e a belső feltőkésítési keret bevezetését.

Ennek fényében az EKB támogatja a belső feltőkésítési eszköz 2018 előtti végrehajtását. A belső feltőkésítés már nagymértékben beárazottnak tekinthető, így a finanszírozásra gyakorolt hatás várhatóan elhanyagolható mértékű lesz. Emellett a belső feltőkésítési eszköz léte hozzájárulna a jogbiztonsághoz, a következetességhez és az előreláthatósághoz, elkerülve ezzel az ad hoc megoldásokat (35).

A fizetésképtelenség esetén a követelések rangsorára vonatkozó rendelkezés, amely belső feltőkésítés esetén meghatározza a veszteségviselés sorrendjét (36), nem tűnik azonosnak a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelv rendelkezéseivel. Ezért következetességet kell biztosítani, az uniós jogalkotó által elfogadásra kerülő végleges szövegtől függően. Így különösen a biztosított betéteknek „rendkívüli prioritással” kell rendelkezniük, míg a természetes személyek és kis- és középvállalkozások leírható, illetve átalakítható betéteinek elsőbbséget kell élvezniük a más előresorolt fedezetlen követelésekkel szemben. E tekintetben szintén teljes mértékben összhangba kell hozni a betétbiztosítási rendszerek szanálás során betöltött szerepét a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvvel, a biztosított betétesek jogainak és kötelezettségeinek átszállásáról rendelkezve (37).

2.7.   Egységes Bankszanálási Alap

Az EKB üdvözli, hogy az egységes szanálási mechanizmusnak Egységes Bankszanálási Alap is részét képezi, amely az egységes szanálási mechanizmusban részt vevő tagállamokban székhellyel rendelkező intézményektől származó előzetes kockázatalapú hozzájárulásokból kerül finanszírozásra. Egy közös szanálási alap ilyen ellenőrzése az egységes szanálási mechanizmus lényegi elemét jelenti az állami források igénybevétele nélküli megfelelő szanálásfinanszírozás biztosítása érdekében. Ez lehetővé fogja tenni a Szanálási Testület számára, hogy gyors intézkedéseket hozzon, anélkül, hogy a több országban tevékenykedő bankokkal a tehermegosztásról folytatott hosszadalmas egyeztetésekre lenne szükség, és ezzel európai szinten optimális és a lehető legköltséghatékonyabb szanálási stratégiát biztosít. A források összevonása révén az Egységes Bankszanálási Alap hatékonyabban tudja majd védeni az adófizetőket, mint az nemzeti keretek között lehetséges lenne, és így meg tudja majd szüntetni a bankok és államaik közötti kedvezőtlen összekapcsolódást.

A rendeletjavaslat a biztosított betétek legalább 1 %-ának megfelelő célszintet irányoz elő az Egységes Bankszanálási Alap számára. Az EKB álláspontja szerint a biztosított betétek nem jelentik a legmegfelelőbb referenciaértéket, mivel azok nem teljes mértékben tükrözik a szanálás során felmerülő lehetséges finanszírozási költségeket. A biztosított betétek stabilak maradhatnak, míg az összes kötelezettségek jelentős mértékben emelkednek, vagy növekedhetnek, míg az összes kötelezettségek stabilak maradnak. A szanálási alap potenciális kitettségét egyik esetben sem tükrözik megfelelően. Azt a tényt is figyelembe kell venni, hogy a biztosított betétek a betétbiztosítási rendszeren keresztül már biztosítottak, mivel ez hozzájárul a szanálásfinanszírozáshoz, amennyiben a(z előnyben részesített) biztosított betétek veszteséget viselnek. Ezért ezt az értéket ki kell egészíteni az összes kötelezettséghez kapcsolódó referenciaértékkel, amelyet a Szanálási Testületnek megfelelően kalibrálnia kell, ugyanakkor megtartva a biztosított betétek 1 %-át mint alsó határt (38).

2.8.   A védőháló

Az EKB üdvözli, hogy a javaslat további védőhálót hoz létre, amely kivételes körülmények esetén vehető igénybe, amennyiben az Egységes Bankszanálási Alapnak nyújtott előzetes hozzájárulások nem elegendőek, és az utólagos hozzájárulások nem állnak azonnal rendelkezésre a költségei fedezésére, kölcsönről vagy más formájú pénzügyi támogatásról pénzügyi intézményekkel vagy egyéb harmadik felekkel kötött megállapodás útján. Az ilyen védőháló ellenállóbbá tenné az egységes szanálási mechanizmust a rendkívül kedvezőtlen gazdasági és pénzügyi sokkhatásokkal szemben, javítva ezzel a rendszerszintű válságok megelőzésére való képességét. Az EKB támogatja továbbá azt a követelményt, amely szerint a védőháló keretében igénybe vett bármely finanszírozást a pénzügyi ágazattal kell megtéríttetni, és azt nem a költségvetési hatóságok viselik. Ez a követelmény megőrzi az egységes szanálási mechanizmus létrehozásának egyik fő indokát, nevezetesen a bankok szanálását anélkül, hogy ez az adófizetők számára tartós költségekkel járna. Ezen elemek tekintetében a rendeletjavaslat teljes mértékben összhangban áll a 2012. december 13–14-i és 2013. június 27‐28-i Európai Tanács következtetéseivel (39), amelyek „A valódi gazdasági és monetáris unió felé” című jelentésre építenek.

Az EKB ugyanakkor megjegyzi, hogy a rendeletjavaslat nem tartalmaz pontos rendelkezéseket a további védőháló tervezett kialakítását illetően. Így különösen, míg a rendeletjavaslat rendelkezik a harmadik felektől történő kölcsönfelvétel lehetőségéről (40), nem határozza meg pontosan, hogy a további védőháló az állami forrásokhoz való ideiglenes hozzáférést is magában foglalná-e, vagy csak a magánszektortól történő kölcsönfelvételen alapulna. Mivel a rendeletjavaslat 6. cikkének (4) bekezdése kifejezetten egyértelművé teszi, hogy a tagállamok nem kötelesek ilyen hozzáférést biztosítani, úgy tűnik, hogy ilyen védőháló csak önkéntes alapon biztosítható. Az EKB úgy ítéli meg, hogy – ugyan a költségvetési semlegesség elvének tiszteletben tartása mellett – a költségvetési forrásokhoz való hozzáférés lényeges eleme lenne az egységes szanálási mechanizmus által kínált védőhálónak. Ennek az az oka, hogy a magán finanszírozási források, különösen az egységes szanálási mechanizmus indulásakor, szűkösek lehetnek és a pénzügyi piacokon fennálló akut zavarok esetén ideiglenesen elapadhatnak. Az EKB értelmezése szerint a Bizottság azért nem szerepeltetett a rendeletjavaslatban a részt vevő tagállamokat terhelő, az állami forrásokhoz való hozzáférés biztosítására vonatkozó kötelezettséget, mivel ez sértheti a tagállamok költségvetési szuverenitását, amelybe a rendeletjavaslat jogalapja alapján nem lehet beavatkozni. Erre figyelemmel az EKB fontosnak tartja, hogy a részt vevő tagállamok közös és szilárd védőhálót biztosítsanak, ami a rendeletjavaslat hatálybalépésekor elérhető legyen (41).

Ez a védőháló magában foglalhatna egy hitelkeretet, amely az egységes szanálási mechanizmus számára hozzáférést biztosít a részt vevő tagállamoktól származó közös költségvetési forrásokhoz. A költségvetési semlegesség elvének való megfelelés érdekében a hitelkeretet igénybevétele esetén teljes mértékben vissza kellene fizetni. Fontos lenne az ezen forrásoknak a pénzügyi ágazattal történő visszafizettetésére vonatkozó időtáv körültekintő kalibrálása a túlzottan prociklikus díjak elkerülése érdekében. Az ilyen hitelkeret teljes mértékben összhangban állna a 2012. decemberi Európai Tanács következtetéseinek rendelkezéseivel (42) és más országok hasonló szanálási kereteivel, például az Egyesült Államok Pénzügyminisztériuma által a Federal Deposit Insurance Corporation (szövetségi betétbiztosítási társaság) rendelkezésére bocsátott hitelkerettel.

2.9.   Az állami támogatási kerethez fűződő viszony

Az EKB megjegyzi, hogy a rendeletjavaslat oly módon került kialakításra, hogy biztosítsa a Bizottság állami támogatások terén fennálló hatásköreinek megőrzését minden olyan szanálási esetben, amely állami támogatásnak minősül. Ezt az állami támogatási eljárás és a szanálási eljárás párhuzamos lefolytatása révén fogják elérni (43). A rendeletjavaslat ugyanakkor előirányozza az állami támogatások ellenőrzésének analógia útján történő alkalmazását az Egységes Szanálási Alaptól származó támogatások esetében is, a szanálási eljárással párhuzamosan (44).

Az EKB elismeri, hogy az állami támogatási keret elengedhetetlennek bizonyult az Unióban a bankok szanálása keretében a nemzeti állami támogatásokra vonatkozó közös paraméterek meghatározása terén. Ugyanakkor az EKB álláspontja szerint az állami támogatások ellenőrzése alkalmazásának hatását, valamint az egységes szanálási mechanizmus által megvalósított szanálásokra gyakorolt hatását körültekintően értékelni kell. Amint az egységes szanálási mechanizmus teljes körűen működésbe lép, a szanálási döntések meghozatalára uniós szinten fog sor kerülni, biztosítva ezzel az egyenlő versenyfeltételeket és elkerülve a belső piac torzulását (45). Erre tekintettel az állami támogatási eljárás keretében történő párhuzamos értékelés nem késleltetheti, kettőzheti meg vagy akadályozhatja a szanálási eljárást. A belső piac megőrzésére és a részt vevő és részt nem vevő tagállamok közötti verseny torzulásának elkerülésére irányuló cél elérhető a szanálási eljárás keretén belül. Elképzelhető az állami támogatással kapcsolatos vonatkozások integrálása a szanálási eljárásba, különösen, mivel a Bizottság rendelkezik a végső döntéshozatali hatáskörrel. A rendeletjavaslat alkalmazásának mindenesetre biztosítania kell, hogy az állami támogatások ellenőrzése ne vezessen indokolatlan késedelemhez és ne akadályozza a szanálási célkitűzések elérését, tekintettel különösen a pénzügyi stabilitás védelmének szükségességére (46). Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében hasznos lenne, ha a Bizottság világosan megjelölné a rendeletjavaslatban, hogy az állami támogatási keret mely szabályai és mely eljárások kerülnek alkalmazásra analóg módon, és szükség esetén megfelelő eszközök útján pontosabban is kifejtené alkalmazásuk részleteit.

Végül, a jövőben további elemzésre lehet szükség az állami támogatási szabályok analóg módon történő alkalmazására, valamint a szanálás keretében az állami támogatással, illetve a pénzügyi stabilitással kapcsolatos megfontolások közötti kölcsönhatásokra vonatkozóan (47).

2.10.   A szanálási határozatok bírósági felülvizsgálata

A rendeletjavaslat a szanálási határozatok tekintetében nem tartalmaz a bíróságok általi ellenőrzésre és az ehhez kapcsolódó kérdésekre vonatkozó rendelkezéseket. Az EKB értelmezése szerint a) egyrészt a Szanálási Testület/a Bizottság szanálás tárgyában hozott határozatai (48) és a Bizottságnak az állami támogatási szabályoknak való megfelelésről hozott határozatai, és b) másrészt a nemzeti szanálási hatóságok által ezen határozatokkal összhangban a szanálási rendszer végrehajtása érdekében hozott szanálási intézkedések továbbra is az Európai Unió Bírósága, illetve a nemzeti bíróságok általi bírósági felülvizsgálat alá tartoznának. Az EKB megjegyezi, hogy a Szerződésben, valamint a rendeletjavaslatban előírt, Bíróság előtti jogorvoslatok és a részt vevő tagállamok nemzeti joga alapján a nemzeti bíróságok előtt elérhető jogorvoslatok várhatóan biztosítják majd az egységes szanálási mechanizmus keretében hozott határozatok által érintett természetes és jogi személyek tisztességes eljáráshoz való jogait.

A jogi egyértelműség érdekében hasznos lenne, ha a rendelet pontosítaná, hogy ez nem érinti a nemzeti bíróságok azon hatáskörét, amely a Szanálási Testület 16. cikk szerinti szanálási eljárásban hozott határozatainak a nemzeti szanálási és egyéb illetékes hatóságok általi végrehajtása során hozott intézkedései és elkövetett mulasztásai felülvizsgálatára vonatkozik. Emellett megfontolható lenne olyan rendelkezések beiktatása, amelyek kizárnák vagy legalábbis korlátoznák a Szanálási Testület határozatainak hatályon kívül helyezhetőségét, különösen a rendeletjavaslat 26. cikkének (2) bekezdése alapján hozott határozatai tekintetében, a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelvben található, a fellebbezési jogra és az egyéb intézkedések kizárására vonatkozó rendelkezésekkel összhangban. A vonatkozó rendelkezéseket körültekintően kell mérlegelni az EU Alapjogi Chartája és az emberi jogok európai egyezménye szerinti tulajdonjogi garanciáknak való megfelelés biztosítása érdekében.

Végül az egységes szanálási mechanizmus keretében rendelkezésre álló bírósági jogorvoslatokat illetően az átláthatóság szintjének növelése érdekében tanácsos lenne vázolni az egységes szanálási mechanizmus keretében hozott szanálási intézkedések által érintett felek bírósági felülvizsgálathoz való jogának hatókörét és tartalmát, például annak meghatározása révén, hogy a nemzeti szanálási hatóságok intézkedéseinek és mulasztásainak bírósági felülvizsgálata során teljes körűen figyelembe kell venni, hogy a rendeletjavaslat 16. cikkének (8) bekezdése értelmében a nemzeti hatóságok kötelesek meghozni a Szanálási Testület határozatainak végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és hogy a Szanálási Testület e határozatai az Európai Unió Bírósága általi bírósági felülvizsgálat alá tartoznak. Erre sor kerülhet a rendeletjavaslat indokolásában vagy külön dokumentumban.

2.11.   Terminológia

Az EKB üdvözli, hogy a Bizottság törekedett annak biztosítására, hogy a rendeletjavaslat összhangban álljon a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvvel, ami várhatóan biztosítja majd az általános következetességet a használt fogalommeghatározások tekintetében is. A bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló irányelv fogalommeghatározásait meg kell tartani, kivéve, ha objektív indokok szólnak amellett, hogy a rendeletjavaslatban azoktól eltérjünk vagy azokat kihagyjuk onnan (49). E tekintetben a felügyeleti hatóságra való hivatkozás során a rendeletnek következetes megközelítést kell alkalmaznia, például az „illetékes hatóságra” történő hivatkozás útján, tisztázva, hogy ez magában foglalja az EKB-t felügyeleti szerepének ellátása során, valamint a nemzeti felügyeleti hatóságokat is.

2.12.   A szoros együttműködést kialakított tagállamok

Az EKB javasolja a rendeletjavaslatba olyan rendelkezés beiktatását, amely a még nem lezárult szanálási eljárásokkal foglalkozna, arra az esetre, ha valamely tagállam, amely szoros együttműködést alakított ki (50), és így automatikusan a rendeletjavaslat hatálya alá tartozik, megszüntetné ezt az együttműködést.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2013. november 6-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  HL C 30., 2013.2.1., 6. o. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

2

(3)  Elérhető az Európai Tanács honlapján: www.consilium.europa.eu.

3

(4)  A 2012. decemberi Európai Tanács során került benyújtásra, és elérhető az Európai Tanács honlapján: www.consilium.europa.eu.

4

(5)  Lásd még az Európai Központi Bank 2012. november 29-i véleményét a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelv iránti javaslatról (CON/2012/99) (HL C 39., 2013.2.12., 1. o.).

5

(6)  Lásd a rendeletjavaslat 7. cikkét.

6

(7)  Lásd a rendeletjavaslat 20. cikkét.

7

(8)  A 9/56. sz., Meroni kontra Főhatóság ügyben 1958. június 13-án hozott ítélet (EBHT 1958., 133. o.), a 98/80. sz., Romano kontra INAMI ügyben 1981. május 14-én hozott ítélet (EBHT 1981., 1241. o.) és a C-154/04. és C-155/04. sz., Alliance for Natural Health és társai egyesített ügyekben 2005. július 12-én hozott ítélet (EBHT 2005., I-6451. o.).

8

Meroni kontra Főhatóság

Romano kontra INAMI

Alliance for Natural Health és társai

(9)  Lásd például a rendeletjavaslat 16. cikkéhez fűzött, az alábbiakban kifejtett észrevételeket, valamint a szövegezési javaslatban szereplő 6. módosításhoz fűzött észrevételeket.

9

(10)  A rendeletjavaslat 41. cikkének (8) bekezdése.

10

(11)  Lásd a rendeletjavaslat együttműködésről szóló 4. fejezetét.

11

(12)  HL L 287., 2013.10.29., 63. o. Lásd különösen az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 3. cikkének (3) bekezdését és 27. cikkének (2) bekezdését.

12

(13)  Lásd a rendeletjavaslat 27. cikkének (2) és (3) bekezdését.

13

(14)  Lásd például a 2., 5., 8. és 10. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

14

(15)  Lásd az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 26. cikkének (11) bekezdését és (70) preambulumbekezdését.

15

(16)  Lásd a 12. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

16

(17)  A rendeletjavaslat 11. cikkének (4) bekezdését tehát ennek megfelelően módosítani kell. Lásd a vonatkozó szövegezési javaslatot az 5. módosításban.

17

(18)  A 2013. június 27-i Ecofin Tanács keretében a tagállamok pénzügyminiszterei által elfogadott, a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 77/91/EGK és 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK és 2011/35/EK irányelv, valamint az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatra vonatkozó általános megközelítés 23. cikke (1) bekezdésének ec) pontja [2012/0150 (COD)-11148/1/13 Rev 1].

18

(19)  Lásd a 14. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

19

(20)  A rendeletjavaslat (16) preambulumbekezdése kimondja, hogy: „Az EKB – mint az egységes felügyeleti rendszer felügyeleti szerve – képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt.”

20

(21)  Ezt a szempontot a CON/2012/99 vélemény 2.1. pontjában is felvetettük.

21

(22)  Lásd a 6. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

22

(23)  Lásd a 8. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

23

(24)  Lásd a 8. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

24

(25)  Lásd a 11., 12. és 13. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

25

(26)  Lásd a 15., 16. és 17. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

26

(27)  Lásd a 15. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

27

(28)  Ez összhangban áll a Pénzügyi Stabilitási Tanács (FSB) által kiadott „A pénzügyi intézmények hatékony szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” (Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions) című dokumentummal, 2011. október, elérhető az FSB honlapján: www.financialstabilityboard.org. Lásd a II. mellékletet és a 10. szakaszt.

28

(29)  Lásd a 3. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

29

(30)  Lásd a rendeletjavaslat 13. cikkének (1) bekezdését.

30

(31)  Lásd a 7. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

31

(32)  Lásd a 4. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

32

(33)  Lásd például a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvtervezet 39. cikkének (2) bekezdését, amely rögzíti annak feltételeit, hogy valamely kötelezettség figyelembe vehető kötelezettségnek minősüljön.

33

(34)  Lásd az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben hozott bankmentő intézkedésekre való, 2013. augusztus 1. utáni alkalmazásáról szóló bizottsági közleményt (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

34

(35)  Lásd a 22. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

35

(36)  A kivételes körülmények esetén alkalmazható, felsorolt kizárások mellett. Lásd a rendeletjavaslat 24. cikkének (5) bekezdését.

36

(37)  A rendeletjavaslat 15. és 73. cikkének ezért hivatkoznia kell a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelv 98a. és 99. cikkére.

37

(38)  Lásd a 19. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

38

(39)  Elérhető az Európai Tanács honlapján: www.consilium.europa.eu.

39

(40)  E tekintetben az EKB megjegyzi, hogy a monetáris finanszírozás tilalmával összhangban központi bank nem finanszírozhat szanálási alapot. Lásd például az EKB 2013. évi konvergenciajelentését, 28. o.

40

(41)  Lásd a 20. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

41

(42)  A 2012. december 13–14-i Európai Tanács következtetései szerint: „[...] Az egységes szanálási mechanizmusnak a pénzügyi szektor hozzájárulásaira kell épülnie, és jól működő védőhálót is magában kell foglalnia, melynek középtávon költségvetési szempontból semlegesnek kell lennie. Ez úgy biztosítható, hogy az állami költségvetésből fizetett támogatást a pénzügyi ágazatra kivetett, utólag fizetendő hozzájárulásokkal ellensúlyozzák.” Az EKB tisztában van azzal, hogy maga a rendeletjavaslat nem hozhat létre ilyen hitelkeretet, és a Szanálási Testület annak tevékeny elősegítését irányuló kötelezettségére kell támaszkodnia, feltéve, hogy az ilyen hitelkerethez való hozzáférést biztosító pénzügyi mechanizmusok kialakításra kerültek.

42

(43)  Lásd a rendeletjavaslat indokolásának (a továbbiakban: az indokolás) 4.1.3. pontját, valamint a rendeletjavaslat 16. cikke (8) bekezdésének utolsó mondatát.

43

(44)  Lásd a rendeletjavaslat 16. cikkének (10) bekezdését és az indokolás 1.2. pontját.

44

(45)  Lásd különösen a rendeletjavaslat (7), (9) és (13) preambulumbekezdését.

45

(46)  Lásd a 6. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

46

(47)  Lásd a 21. módosításban szereplő szövegezési javaslatot.

47

(48)  Lásd a rendeletjavaslat 16. cikkét, a Szanálási Testület szerződésen kívüli felelősségéről szóló 78. cikkre is figyelemmel.

48

(49)  Lásd például a rendeletjavaslat 3. cikkének (13) bekezdését, amely a „csoport” fogalmát határozza meg. Ez eltér a fogalomra a bajban lévő bankok helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló irányelvjavaslatra vonatkozó, 2013. június 27-i általános megközelítés 2. cikkének 4. pontjában adott meghatározástól.

49

(50)  Az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet meghatározása szerint.

50

---

MELLÉKLET

Szövegezési javaslatok

| A Bizottság által javasolt szöveg | Az EKB által javasolt módosítások (1) |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (43) preambulumbekezdés |
| „(43) | A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. Ennek ellenére a betétbiztosítási rendszer hozzájárul a szanálási folyamat finanszírozásához, abban a mértékben, amilyenben a betéteseket kártalanította volna. A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez, ami a betétbiztosítási rendszerek létrehozásának fő célja. Amennyiben nem írnák elő e rendszerek ilyen esetekben történő bevonását, az tisztességtelen előnyt jelentene azon többi hitelezővel szemben, akikre kiterjed a szanálási hatóság hatásköre.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Az EKB által javasolt módosítások (1)

1. módosítás

(43) preambulumbekezdés

„(43)

A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. Ennek ellenére a betétbiztosítási rendszer hozzájárul a szanálási folyamat finanszírozásához, abban a mértékben, amilyenben a betéteseket kártalanította volna. A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez, ami a betétbiztosítási rendszerek létrehozásának fő célja. Amennyiben nem írnák elő e rendszerek ilyen esetekben történő bevonását, az tisztességtelen előnyt jelentene azon többi hitelezővel szemben, akikre kiterjed a szanálási hatóság hatásköre.”

| „(43) | A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. Ennek ellenére a betétbiztosítási rendszer hozzájárul a szanálási folyamat finanszírozásához, abban a mértékben, amilyenben a betéteseket kártalanította volna. A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez, ami a betétbiztosítási rendszerek létrehozásának fő célja. Amennyiben nem írnák elő e rendszerek ilyen esetekben történő bevonását, az tisztességtelen előnyt jelentene azon többi hitelezővel szemben, akikre kiterjed a szanálási hatóság hatásköre.” |
| --- | --- |

„(43)

A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása nem terjedhet ki a betétbiztosítási rendszer által garantált betétek tulajdonosaira. Ennek ellenére a betétbiztosítási rendszer hozzájárul a szanálási folyamat finanszírozásához, abban a mértékben, amilyenben a betéteseket kártalanította volna. A belső feltőkésítési hatáskörök gyakorlása biztosítja, hogy a betétesek továbbra is hozzáférjenek betéteikhez, ami a betétbiztosítási rendszerek létrehozásának fő célja. Amennyiben nem írnák elő e rendszerek ilyen esetekben történő bevonását, az tisztességtelen előnyt jelentene azon többi hitelezővel szemben, akikre kiterjed a szanálási hatóság hatásköre.”

Magyarázat

Magyarázat

Mivel a biztosított betétesek elsőbbséget fognak élvezni minden más hitelezővel szemben, és a betétbiztosítási rendszerre átszáll ez az elsőbbség, minden más hitelező veszteségeket fog elszenvedni, mielőtt a betétbiztosítási rendszert hozzájárulásra szólítják fel. A betétbiztosítási rendszer általi belső feltőkésítés tehát nem érinti ezen hátrébb rangsorolt hitelezők helyzetét, és hiánya nem jelent „tisztességtelen előnyt”.

Mivel a biztosított betétesek elsőbbséget fognak élvezni minden más hitelezővel szemben, és a betétbiztosítási rendszerre átszáll ez az elsőbbség, minden más hitelező veszteségeket fog elszenvedni, mielőtt a betétbiztosítási rendszert hozzájárulásra szólítják fel. A betétbiztosítási rendszer általi belső feltőkésítés tehát nem érinti ezen hátrébb rangsorolt hitelezők helyzetét, és hiánya nem jelent „tisztességtelen előnyt”.

2. módosítás

2. módosítás

3. cikk (1) bekezdése, Fogalommeghatározások

„(1)   »illetékes nemzeti hatóság«: [az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló] [...]/EU tanácsi rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóságok;”

„(1)   »illetékes nemzeti hatóság«: [az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló] [...]/EU tanácsi rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott
  az 575/2013/EU rendelettel és a 2013/36/EU irányelvvel összhangban a részt vevő tagállam által kijelölt illetékes nemzeti hatóságok;

»([...])illetékes hatóság«: az illetékes nemzeti hatóság és az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU tanácsi rendelettel ráruházott feladatok ellátása során az EKB;”

A javasolt fogalommeghatározások annak tisztázására irányulnak, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 9. cikke alapján az EKB minősül az illetékes hatóságnak.

A javasolt fogalommeghatározások annak tisztázására irányulnak, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 9. cikke alapján az EKB minősül az illetékes hatóságnak.

A rendeletjavaslat 8. cikkének (1) és (5) bekezdését, 10. cikkének (1) bekezdését, 11. cikkének (1), (4) és (5) bekezdését, 18. cikkének (1) bekezdését, valamint 41. cikkének (7) bekezdését megfelelően módosítani kell.

A rendeletjavaslat 8. cikkének (1) és (5) bekezdését, 10. cikkének (1) bekezdését, 11. cikkének (1), (4) és (5) bekezdését, 18. cikkének (1) bekezdését, valamint 41. cikkének (7) bekezdését megfelelően módosítani kell.

3. módosítás

3. módosítás

8. cikk (1) és (8) bekezdése, A szanálhatóság értékelése

„(1)   A 7. cikknek megfelelő szanálási tervek készítésekor a Testület – az illetékes hatósággal, többek között az EKB-val, valamint azon részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságaival való konzultációt követően, amelyek területén jelentős fióktelepek találhatók és amennyiben az a jelentős fióktelep szempontjából releváns – értékeli, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékben szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a 64. cikk szerint létrehozott Alap mellett rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét.”

[...]

„(1)   A 7. cikknek megfelelő szanálási tervek készítésekor a Testület – az illetékes hatósággal, többek között az EKB-val, valamint azon részt nem vevő tagállamok szanálási hatóságaival együttműködve
  való konzultációt követően, amelyek területén jelentős fióktelepek találhatók és amennyiben az a jelentős fióktelep szempontjából releváns – értékeli, hogy az intézmények és csoportok milyen mértékben szanálhatók anélkül, hogy feltételeznék a)
  a 64. cikk szerint létrehozott Alap mellett
  rendkívüli állami pénzügyi támogatás vagy b) a 64. cikk szerint létrehozott Alap
  rendkívüli állami pénzügyi támogatás igénybevételét.”

[...]

„(8)   Ha az érintett szervezet vagy anyavállalat által javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, a Testület – az illetékes hatósággal, és adott esetben a makroprudenciális hatósággal való konzultációt követően – határozatot hoz, amelyben kijelenti, hogy a javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, és utasítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy írják elő az intézmény, az anyavállalat vagy az érintett csoport valamely leányvállalata számára a (9) bekezdésben felsorolt bármely intézkedés meghozatalát a következő kritériumok alapján: [...].”

„(8)   Ha az érintett szervezet vagy anyavállalat által javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, a Testület – az illetékes hatósággal, és adott esetben a makroprudenciális hatósággal való konzultációt követően
  együttműködve – határozatot hoz, amelyben kijelenti, hogy a javasolt intézkedések nem küszöbölik ki hatékonyan a szanálhatóság akadályait, és utasítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy írják elő az intézmény, az anyavállalat vagy az érintett csoport valamely leányvállalata számára a (9) bekezdésben felsorolt bármely intézkedés meghozatalát a következő kritériumok alapján: [...].”

A rendeletjavaslat 7. cikkének (7) bekezdése szerinti szanálási tervezéssel összhangban, a szanálhatóság értékelését és a helyreállításra irányuló intézkedések meghozatalára való utasítást az illetékes hatósággal együttműködésben kell elvégezni, mivel az olyan helyzetre vonatkozik, amikor a bank még nem áll szanálás alatt, „rendes üzleti tevékenységet” folytat, és így az illetékes hatóság ellenőrzése alá tartozik.

A rendeletjavaslat 7. cikkének (7) bekezdése szerinti szanálási tervezéssel összhangban, a szanálhatóság értékelését és a helyreállításra irányuló intézkedések meghozatalára való utasítást az illetékes hatósággal együttműködésben kell elvégezni, mivel az olyan helyzetre vonatkozik, amikor a bank még nem áll szanálás alatt, „rendes üzleti tevékenységet” folytat, és így az illetékes hatóság ellenőrzése alá tartozik.

A szanálhatóságot az intézmény vagy csoport saját paraméterei alapján kell értékelni, az Egységes Bankszanálási Alap igénybevételének feltételezése nélkül. Az Alap pénzügyi támogatásának feltételezése lehetővé tenné az intézmény/csoport számára, hogy üzleti tevékenységét a teljes banki ágazat (potenciális) költségére folytassa, amelynek így fizetnie kellene az előbbi szanálásáért. Az Alap azonban csak akkor biztosít védőhálót, ha a részvényesek és hitelezők általi szanálásfinanszírozás nem elegendő. Az általános szabályt, amely szerint szanálás esetén elsődlegesen az adott intézmény vagy csoport részvényesei és hitelezői viselik a veszteségeket, a szanálhatóság értékelésének is tükröznie kell. Ellenkező esetben az Alaphoz való hozzáférést megadottnak tekintik, ami nem biztosítja a megfelelő ösztönzőket az intézmények vagy csoporton olyan módon történő strukturálásához, hogy saját forrásaik elegendőek legyenek a szanálásukhoz.

A szanálhatóságot az intézmény vagy csoport saját paraméterei alapján kell értékelni, az Egységes Bankszanálási Alap igénybevételének feltételezése nélkül. Az Alap pénzügyi támogatásának feltételezése lehetővé tenné az intézmény/csoport számára, hogy üzleti tevékenységét a teljes banki ágazat (potenciális) költségére folytassa, amelynek így fizetnie kellene az előbbi szanálásáért. Az Alap azonban csak akkor biztosít védőhálót, ha a részvényesek és hitelezők általi szanálásfinanszírozás nem elegendő. Az általános szabályt, amely szerint szanálás esetén elsődlegesen az adott intézmény vagy csoport részvényesei és hitelezői viselik a veszteségeket, a szanálhatóság értékelésének is tükröznie kell. Ellenkező esetben az Alaphoz való hozzáférést megadottnak tekintik, ami nem biztosítja a megfelelő ösztönzőket az intézmények vagy csoporton olyan módon történő strukturálásához, hogy saját forrásaik elegendőek legyenek a szanálásukhoz.

Az FSB által kiadott „A pénzügyi intézmények hatékony szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” című dokumentummal összhangban valamely intézmény vagy csoport szanálhatóságát oly módon kell értékelni, ami biztosítja, hogy a szanálás a gyakorlatban működni fog. Ezen értékelés célja annak kiderítése, hogy az intézmény vagy csoport szanálható-e rendszerszintű hatás kiváltása nélkül, és hogy intézkedéseket kell-e hozni a szanálhatóság javítása érdekében. Ezt a szükséges szigorúsággal kell elvégezni.

Az FSB által kiadott „A pénzügyi intézmények hatékony szanálási rendszereinek főbb sajátosságai” című dokumentummal összhangban valamely intézmény vagy csoport szanálhatóságát oly módon kell értékelni, ami biztosítja, hogy a szanálás a gyakorlatban működni fog. Ezen értékelés célja annak kiderítése, hogy az intézmény vagy csoport szanálható-e rendszerszintű hatás kiváltása nélkül, és hogy intézkedéseket kell-e hozni a szanálhatóság javítása érdekében. Ezt a szükséges szigorúsággal kell elvégezni.

4. módosítás

4. módosítás

10. cikk A szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények

„(1)   A Testület az illetékes hatóságokkal, többek között az EKB-val konzultálva, figyelemmel a leírásra és az átalakításra vonatkozó hatáskörökre, a (2) bekezdésben említettek szerint meghatározza a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket, amelyeket a 2. cikkben említett intézményeknek és anyavállalatoknak fenn kell tartaniuk.”

„(1)   A Testület az illetékes hatóságokkal, többek között az EKB-val konzultálva
  együttműködve, figyelemmel a leírásra és az átalakításra vonatkozó hatáskörökre, a (2) bekezdésben említettek szerint meghatározza a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket, amelyeket a 2. cikkben említett intézményeknek és anyavállalatoknak fenn kell tartaniuk.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB megítélése szerint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények kulcsfontosságú elemek a szanálhatóság és a megfelelő veszteségviselés biztosításában. E tekintetben az illetékes hatóságnak fokozott szerepet kell játszania a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározásában, mivel ez utóbbi közvetlen hatással lehet a bank üzleti tevékenységének folytatására, és így az illetékes hatóság számára jelentőséggel bír. Ezért a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket a Testületnek az illetékes hatósággal „együttműködésben” kell meghatároznia.

Az EKB megítélése szerint a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények kulcsfontosságú elemek a szanálhatóság és a megfelelő veszteségviselés biztosításában. E tekintetben az illetékes hatóságnak fokozott szerepet kell játszania a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények meghatározásában, mivel ez utóbbi közvetlen hatással lehet a bank üzleti tevékenységének folytatására, és így az illetékes hatóság számára jelentőséggel bír. Ezért a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket a Testületnek az illetékes hatósággal „együttműködésben” kell meghatároznia.

5. módosítás

5. módosítás

11. cikk (4) bekezdése Korai beavatkozás

„(4)   Ha az előtt, hogy az intézmény vagy csoport teljes körűen teljesítette volna a Testülethez bejelentett első intézkedést, az EKB vagy a részt vevő tagállamok illetékes hatóságai további intézkedést kívánnak előírni az intézmény vagy csoport számára [az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló] [ ]/EU tanácsi rendelet 13b. cikke, vagy a(z) [ ] irányelv 23. vagy 24. cikke, illetve a 2013/36/EU irányelv 104. cikke alapján, konzultálnak a Testülettel, mielőtt ilyen további intézkedést írnak elő az érintett intézmény vagy csoport számára.”

„(4)   Ha az előtt, hogy az intézmény vagy csoport teljes körűen teljesítette volna a Testülethez bejelentett első intézkedést, az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU tanácsi rendelet 16. cikke alapján az EKB, vagy a részt vevő tagállamok illetékes hatóságai további intézkedést kívánnak előírni az intézmény vagy csoport számára [az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló] [ ]/EU tanácsi rendelet 13b. cikke, vagy a(z) [ ] irányelv 23. vagy 24. cikke, illetve a 2013/36/EU irányelv 104. cikke alapján, konzultálnak a Testülettel
  tájékoztatják a Testületet, mielőtt
  amikor ilyen további intézkedést írnak elő az érintett intézmény vagy csoport számára.”

Az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 13b. cikke csak az EKB-nak biztosít hatáskört. A javasolt módosítás annak tisztázására irányul, hogy csak az EKB járhat el az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 13b. cikke (és végeredményben a 16. cikke) alapján. Az „illetékes hatóság” javasolt fogalommeghatározására tekintettel (lásd a javasolt 2. módosítást) másutt nem szükséges kifejezetten hivatkozni az EKB-re.

Az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 13b. cikke csak az EKB-nak biztosít hatáskört. A javasolt módosítás annak tisztázására irányul, hogy csak az EKB járhat el az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet 13b. cikke (és végeredményben a 16. cikke) alapján. Az „illetékes hatóság” javasolt fogalommeghatározására tekintettel (lásd a javasolt 2. módosítást) másutt nem szükséges kifejezetten hivatkozni az EKB-re.

A felügyeletet ellátó hatóság viseli a felelősséget a korai beavatkozási hatáskör tekintetében.

A felügyeletet ellátó hatóság viseli a felelősséget a korai beavatkozási hatáskör tekintetében.

6. módosítás

6. módosítás

16. cikk Szanálási eljárás

„(1)   Amennyiben az EKB vagy valamely nemzeti szanálási hatóság megállapítja, hogy a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Testületet.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételekor vagy saját kezdeményezésére a Testület értékeli, hogy teljesülnek-e a következő feltételek:

| a) | a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

a)

a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik;

| b) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje; |
| --- | --- |

b)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje;

| c) | a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség. |
| --- | --- |

c)

a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.

(3)   A (2) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a következő körülmények közül bármelyik fennáll:

| a) | többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását; |
| --- | --- |

a)

többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását;

[...]

(6)   Az eset körülményeinek sürgősségére való tekintettel a Bizottság saját kezdeményezésére vagy adott esetben az (1) bekezdésben említett tájékoztatás vagy a Testület (5) bekezdésben említett ajánlásának figyelembevételével határoz valamely szervezet szanálás alá vonásáról, az érintett szervezet tekintetében alkalmazandó szanálási eszközök keretéről és az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételéről. A (2) bekezdésben említett valamennyi feltétel teljesülése esetén a Bizottság – saját kezdeményezésére – úgy határozhat, hogy egy szervezetet szanálás alá von.

[...]

(8)   A Bizottság határozata által megállapított keretek között a Testület dönt a 20. cikkben említett szanálási rendszerről, továbbá biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a szanálási rendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Testület határozatát az érintett nemzeti szanálási hatóságoknak kell címezni, és a határozat utasítja az említett hatóságokat, hogy a 26. cikknek megfelelően hozzák meg a Testület említett határozatának végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és ennek érdekében gyakorolják a(z) [ ] irányelvben, és különösen az említett [ ] irányelv 56–64. cikkében biztosított szanálási hatáskörök bármelyikét. Állami támogatás jelenléte esetében a Testület csak azt követően hozhat határozatot, hogy a Bizottság döntött az állami támogatásról.”

„(1)   Amennyiben az EKB vagy valamely nemzeti szanálási
  illetékes hatóság megállapítja, hogy:

| a) | a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, és |
| --- | --- |

a)

a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, és

| b) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel, a korai beavatkozási intézkedéseket is beleértve, ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje
  a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Testületet. A Testületnek joga van arra, hogy kérje ezt az értékelést. |
| --- | --- |

b)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel, a korai beavatkozási intézkedéseket is beleértve, ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje
  a 2. cikkben említett szervezettel összefüggésben teljesülnek a (2) bekezdés a) és b) pontjában említett feltételek, erről az értékelésről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot és a Testületet. A Testületnek joga van arra, hogy kérje ezt az értékelést.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételekor vagy saját kezdeményezésére a Testület az illetékes hatósággal együttműködésben értékeli, hogy teljesülnek-e a következő feltételek:

| a) | a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

a)

a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik;

| b
  a) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli megoldással vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje; |
| --- | --- |

b
  a)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve ésszerűen nem várható, hogy a szervezet vonatkozásában hozott bármilyen alternatív magánszektorbeli megoldással vagy felügyeleti intézkedéssel (beleértve a korai beavatkozási intézkedéseket vagy a tőkeinstrumentumoknak a 14. cikk bekezdése szerinti leírását vagy átalakítását) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet csődje;

| c
  b) | a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség. |
| --- | --- |

c
  b)

a szanálási intézkedésre a (4) bekezdés szerinti közérdek miatt van szükség.

(3)   Az (2
  1) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a következő körülmények közül bármelyik fennáll:

| a) | többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az illetékes hatóság
  EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását; |
| --- | --- |

a)

többek között, de nem kizárólagosan abban az esetben, ha teljes szavatolótőkéjének vagy szavatolótőkéje jelentős részének elvesztésével járó veszteségek elszenvedése vagy valószínűsíthető elszenvedése miatt a szervezet megsérti a működési engedélye fenntartásának a feltételét képező követelményeket, vagy objektív tényezők támasztják alá azt a megállapítást, hogy a közeljövőben valószínűsíthetően megsérti e követelményeket, és mindez indokolná a működési engedélynek az illetékes hatóság
  EKB vagy az illetékes hatóság általi visszavonását;

[...]

| d) | a 16. cikk (1) bekezdésében említett értékelés. |
| --- | --- |

d)

a 16. cikk (1) bekezdésében említett értékelés.

(6)   Az eset körülményeinek sürgősségére való tekintettel a Bizottság saját kezdeményezésére vagy adott esetben az (1) bekezdésben említett tájékoztatás vagy
  és a Testület (5) bekezdésben említett ajánlásának figyelembevételével határoz valamely szervezet szanálás alá vonásáról, az érintett szervezet tekintetében alkalmazandó szanálási eszközök keretéről és az Alapnak a szanálási intézkedés támogatása céljából történő igénybevételéről. A (2) bekezdésben említett valamennyi feltétel teljesülése esetén a Bizottság – saját kezdeményezésére – úgy határozhat, hogy egy szervezetet szanálás alá von.
  A Testület ajánlásának hiányában a Bizottság saját kezdeményezésére is határozhat valamely szervezet szanálás alá vonásáról, amennyiben az illetékes hatóság értékelése szerint az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállnak.

[...]

(8)   A Bizottság határozata által megállapított keretek között a Testület dönt a 20. cikkben említett szanálási rendszerről, továbbá biztosítja, hogy a nemzeti szanálási hatóságok meghozzák a szanálási rendszer végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Testület határozatát az érintett nemzeti szanálási hatóságoknak kell címezni, és a határozat utasítja az említett hatóságokat, hogy a 26. cikknek megfelelően hozzák meg a Testület említett határozatának végrehajtásához szükséges valamennyi intézkedést, és ennek érdekében gyakorolják a(z) [ ] irányelvben, és különösen az említett [ ] irányelv 56–64. cikkében biztosított szanálási hatáskörök bármelyikét. Állami támogatás jelenléte esetében a Testület a Bizottság által az állami támogatásról hozott határozattal összhangban jár el. Az állami támogatásról hozott e határozat hiánya azonban nem akadályozza vagy késlelteti a Testület határozatán alapuló gyors szanálási intézkedést.”

Egyedül a felügyeletet ellátó hatóságot kell, hogy terhelje a felelősség annak megállapításáért, hogy egy bank „csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik”-e, a gyors és hatékony szanálási intézkedések érdekében a felelősség egyértelmű telepítése céljából. A felügyeletet ellátó hatóság általi ezen értékelés a szanálás alá vonás szükséges előfeltételét kell jelentse. Az egységes felügyeleti mechanizmus keretében ezért egyedül az EKB-nak kell hatáskörrel rendelkeznie annak eldöntésére, hogy valamely közvetlen felügyelete alatt álló intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik-e, míg az illetékes nemzeti hatóságoknak kell rendelkezniük e hatáskörrel az általuk felügyelt intézmények tekintetében.

Egyedül a felügyeletet ellátó hatóságot kell, hogy terhelje a felelősség annak megállapításáért, hogy egy bank „csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik”-e, a gyors és hatékony szanálási intézkedések érdekében a felelősség egyértelmű telepítése céljából. A felügyeletet ellátó hatóság általi ezen értékelés a szanálás alá vonás szükséges előfeltételét kell jelentse. Az egységes felügyeleti mechanizmus keretében ezért egyedül az EKB-nak kell hatáskörrel rendelkeznie annak eldöntésére, hogy valamely közvetlen felügyelete alatt álló intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik-e, míg az illetékes nemzeti hatóságoknak kell rendelkezniük e hatáskörrel az általuk felügyelt intézmények tekintetében.

A megfelelő fékek és ellensúlyok biztosítása érdekében a Testületnek és a Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy bármikor kérje a felügyeletet ellátó hatóság (az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság) értékelését, ha egy bank csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik. Ez megakadályozza a felügyeletet ellátó hatóság tétlenségét abban az esetben, amikor a szanálási hatóság szükségesnek tartja az eljárást.

A megfelelő fékek és ellensúlyok biztosítása érdekében a Testületnek és a Bizottságnak lehetősége kell legyen arra, hogy bármikor kérje a felügyeletet ellátó hatóság (az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság) értékelését, ha egy bank csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik. Ez megakadályozza a felügyeletet ellátó hatóság tétlenségét abban az esetben, amikor a szanálási hatóság szükségesnek tartja az eljárást.

Kulcsfontosságú, hogy a szanálási intézkedést gyorsan meg lehessen hozni. Ezért az állami támogatásra vonatkozó határozatok nem akadályozhatják vagy késleltethetik a szanálási intézkedést. A 16. cikk (5) bekezdésének javasolt új d) pontja annak biztosítására irányul, hogy a Bizottság valamennyi releváns információval rendelkezzen, beleértve az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság értékelését valamely csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló bankról.

Kulcsfontosságú, hogy a szanálási intézkedést gyorsan meg lehessen hozni. Ezért az állami támogatásra vonatkozó határozatok nem akadályozhatják vagy késleltethetik a szanálási intézkedést. A 16. cikk (5) bekezdésének javasolt új d) pontja annak biztosítására irányul, hogy a Bizottság valamennyi releváns információval rendelkezzen, beleértve az EKB vagy az illetékes nemzeti hatóság értékelését valamely csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló bankról.

7. módosítás

7. módosítás

17. cikk Értékelés

„[...]

(4)   Az értékelés általános célja a 2. cikkben említett, csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló szervezet eszközei és kötelezettségei értékének a megállapítása.

[...]

(6)   Amennyiben lehetséges, az értékelésnek prudens feltételezéseken kell alapulnia, többek között a nemteljesítési arányok és a veszteségek súlyossága tekintetében. Az értékeléskor nem tételezhető fel, hogy a 2. cikkben említett szervezet a jövőben esetlegesen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesül attól az időponttól kezdve, amikor a szanálási intézkedés történik, illetve amikor a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör alkalmazására sor kerül. Az értékeléskor továbbá figyelembe kell venni, hogy bármelyik szanálási eszköz alkalmazása esetén:

| a) | a Testület a szanálás alá vont intézménytől visszaigényelheti minden méltányolható, indokoltan felmerülő kiadását; |
| --- | --- |

a)

a Testület a szanálás alá vont intézménytől visszaigényelheti minden méltányolható, indokoltan felmerülő kiadását;

| b) | az Alap kamatot vagy díjat számíthat fel a szanálás alatt álló intézménynek a 71. cikkel összhangban nyújtott hitelekkel vagy garanciákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

az Alap kamatot vagy díjat számíthat fel a szanálás alatt álló intézménynek a 71. cikkel összhangban nyújtott hitelekkel vagy garanciákkal kapcsolatban.

[...]

(18)   A (16) bekezdésben említett értékelés:

| a) | feltételezi, hogy a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezet, amellyel összefüggésben a részleges transzfer, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül a szanálási intézkedés előtt rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került; |
| --- | --- |

a)

feltételezi, hogy a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezet, amellyel összefüggésben a részleges transzfer, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül a szanálási intézkedés előtt rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került;

| b) | feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges transzferére vagy transzferére, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor; |
| --- | --- |

b)

feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges transzferére vagy transzferére, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor;

| c) | figyelmen kívül hagyja a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezetnek nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.” |
| --- | --- |

c)

figyelmen kívül hagyja a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezetnek nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.”

„[...]

(4)   Az értékelés általános célja a 2. cikkben említett, csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné váló szervezet eszközei és kötelezettségei értékének a megállapítása, bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatás és az Alap által nyújtott támogatás hatásának figyelmen kívül hagyásával.

[...]

(6)   Amennyiben lehetséges, az értékelésnek prudens feltételezéseken kell alapulnia, többek között a nemteljesítési arányok és a veszteségek súlyossága tekintetében. Az értékeléskor nem tételezhető fel
  figyelmen kívül kell hagyni, hogy a 2. cikkben említett szervezet a jövőben esetlegesen rendkívüli állami pénzügyi támogatásban részesül vagy ténylegesen ilyenben részesült, és nem tételezhető fel az Alap által a szanálási intézkedéshez kapcsolódóan nyújtott bármely támogatás
  attól az időponttól kezdve, amikor a szanálási intézkedés történik, illetve amikor a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatáskör alkalmazására sor kerül. Az értékeléskor továbbá figyelembe kell venni, hogy bármelyik szanálási eszköz alkalmazása esetén:

| a) | a Testület a szanálás alá vont intézménytől visszaigényelheti minden méltányolható, indokoltan felmerülő kiadását; |
| --- | --- |

a)

a Testület a szanálás alá vont intézménytől visszaigényelheti minden méltányolható, indokoltan felmerülő kiadását;

| b) | az Alap kamatot vagy díjat számíthat fel a szanálás alatt álló intézménynek a 71. cikkel összhangban nyújtott hitelekkel vagy garanciákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

az Alap kamatot vagy díjat számíthat fel a szanálás alatt álló intézménynek a 71. cikkel összhangban nyújtott hitelekkel vagy garanciákkal kapcsolatban.

[...]

(18)   A (16) bekezdésben említett értékelés:

| a) | feltételezi, hogy a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezet, amellyel összefüggésben a részleges transzfer, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül a szanálási intézkedés előtt rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került; |
| --- | --- |

a)

feltételezi, hogy a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezet, amellyel összefüggésben a részleges transzfer, a leírás vagy az átalakítás végrehajtásra került, közvetlenül a szanálási intézkedés előtt rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került;

| b) | feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges transzferére vagy transzferére, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor; |
| --- | --- |

b)

feltételezi, hogy a jogok, eszközök és kötelezettségek részleges transzferére vagy transzferére, illetőleg a leírásra vagy az átalakításra nem került sor;

| c) | figyelmen kívül hagyja a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezetnek esetlegesen vagy ténylegesen nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.” |
| --- | --- |

c)

figyelmen kívül hagyja a 2. cikkben említett, szanálás alá vont szervezetnek esetlegesen vagy ténylegesen nyújtott bármely rendkívüli állami pénzügyi támogatást.”

Magyarázat

Magyarázat

Fontos, hogy az értékelés az eszközök és kötelezettségek értékét bármely jelenlegi és jövőbeli rendkívüli állami támogatás, valamint a szanálási alap általi bármely támogatási intézkedés figyelmen kívül hagyásával határozza meg. Ennek az az oka, hogy ilyen támogatást az érintett közérdekre (nevezetesen a pénzügyi stabilitás megőrzésére) tekintettel nyújtanak, és nem azért, hogy az közvetlen vagy közvetett módon a részvényesek és a hitelezők előnyére szolgáljon. Ezért a valós érték meghatározása e külső tényezők bármely hatásának levonását teszi szükségessé.

Fontos, hogy az értékelés az eszközök és kötelezettségek értékét bármely jelenlegi és jövőbeli rendkívüli állami támogatás, valamint a szanálási alap általi bármely támogatási intézkedés figyelmen kívül hagyásával határozza meg. Ennek az az oka, hogy ilyen támogatást az érintett közérdekre (nevezetesen a pénzügyi stabilitás megőrzésére) tekintettel nyújtanak, és nem azért, hogy az közvetlen vagy közvetett módon a részvényesek és a hitelezők előnyére szolgáljon. Ezért a valós érték meghatározása e külső tényezők bármely hatásának levonását teszi szükségessé.

8. módosítás

8. módosítás

18. cikk Tőkeinstrumentumok leírása és átalakítása

„(1)   Az EKB vagy valamely tagállam által a(z) [ ] irányelv 51. cikke (1) bekezdésének ba) és bb) pontjának és 54. cikkének megfelelően kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatóság vagy szanálási hatóság tájékoztatja a Testületet, ha megítélésük szerint a 2. cikkben említett szervezet vagy a valamely részt vevő tagállamban letelepedett csoport vonatkozásában teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a szervezet csak akkor marad életképes, ha sor kerül a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására; |
| --- | --- |

a)

a szervezet csak akkor marad életképes, ha sor kerül a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására;

| b) | a szervezet vagy a csoport rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve a 16. cikk (3) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában meghatározott esetek valamelyikét. |
| --- | --- |

b)

a szervezet vagy a csoport rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve a 16. cikk (3) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában meghatározott esetek valamelyikét.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában csak akkor tekintendő úgy, hogy valamely, a 2. cikkben említett szervezet vagy egy csoport többé nem életképes, ha mindkét alábbi feltétel teljesül:

| a) | a szervezet vagy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

a)

a szervezet vagy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik;

| b) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve nincs ésszerű kilátás arra, hogy a tőkeinstrumentumok – akár önállóan, akár szanálási intézkedéssel kombinálva alkalmazott – leírásán vagy átalakításán kívül bármilyen egyéb intézkedéssel, például alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (a korai beavatkozási intézkedéseket is ideértve) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet vagy csoport csődje. |
| --- | --- |

b)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve nincs ésszerű kilátás arra, hogy a tőkeinstrumentumok – akár önállóan, akár szanálási intézkedéssel kombinálva alkalmazott – leírásán vagy átalakításán kívül bármilyen egyéb intézkedéssel, például alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (a korai beavatkozási intézkedéseket is ideértve) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet vagy csoport csődje.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott körülmények közül egy vagy több fennáll.

(4)   A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy egy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a csoport olyan módon megsérti, vagy objektív tényezők alapján megállapítható, hogy a közeljövőben meg fogja sérteni az összevont alapú prudenciális követelményeket, hogy az indokolná az illetékes hatóság intézkedését többek között, de nem kizárólag azért, mert a csoport olyan mértékű veszteséget szenvedett el vagy fog valószínűleg elszenvedni, hogy az teljesen vagy számottevő mértékben felemészti a szavatolótőkéjét.

(5)   A Bizottság a Testület ajánlására vagy saját kezdeményezésére megvizsgálja, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek-e. A Bizottság meghatározza, hogy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatásköröket külön, vagy a 16. cikk (4)–(7) bekezdése szerinti eljárás szerint, valamely szanálási intézkedéssel együtt kell gyakorolni.

(6)   Amennyiben a Bizottság úgy dönt, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek, de a szanálás 16. cikk (2) bekezdés szerinti feltételei nem teljesülnek, a Testület – a Bizottság határozatát követően – felszólítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy a(z) [ ] irányelv 51. és 52. cikkével összhangban gyakorolják leírási vagy átalakítási hatáskörüket.

[...]”

„(1)   Az EKB vagy valamely tagállam által a(z) [ ] irányelv 51. cikke (1) bekezdésének ba) és bb) pontjának és 54. cikkének megfelelően kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatóság vagy szanálási
  illetékes hatóság tájékoztatja a Testületet, ha megítélésük
  e szerint a 2. cikkben említett szervezet vagy a valamely részt vevő tagállamban letelepedett csoport vonatkozásában teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a szervezet csak akkor marad életképes, ha sor kerül a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására; |
| --- | --- |

a)

a szervezet csak akkor marad életképes, ha sor kerül a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására;

| b) | a szervezet vagy a csoport rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve a 16. cikk (3) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában meghatározott esetek valamelyikét. |
| --- | --- |

b)

a szervezet vagy a csoport rendkívüli állami pénzügyi támogatást igényel, kivéve a 16. cikk (3) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában meghatározott esetek valamelyikét.

A Testületnek joga van arra, hogy kérje ezt az értékelést.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában csak akkor tekintendő úgy, hogy valamely, a 2. cikkben említett szervezet vagy egy csoport többé nem életképes, ha mindkét alábbi feltétel teljesül:

| a) | a szervezet vagy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik; |
| --- | --- |

a)

a szervezet vagy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik;

| b) | az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve nincs ésszerű kilátás arra, hogy a tőkeinstrumentumok – akár önállóan, akár szanálási intézkedéssel kombinálva alkalmazott – leírásán vagy átalakításán kívül bármilyen egyéb intézkedéssel, például alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (a korai beavatkozási intézkedéseket is ideértve) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet vagy csoport csődje. |
| --- | --- |

b)

az időzítést és más releváns körülményeket is figyelembe véve nincs ésszerű kilátás arra, hogy a tőkeinstrumentumok – akár önállóan, akár szanálási intézkedéssel kombinálva alkalmazott – leírásán vagy átalakításán kívül bármilyen egyéb intézkedéssel, például alternatív magánszektorbeli vagy felügyeleti intézkedéssel (a korai beavatkozási intézkedéseket is ideértve) ésszerű időn belül megelőzhető lenne a szervezet vagy csoport csődje.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy a szervezet csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a 16. cikk (3) bekezdésében meghatározott körülmények közül egy vagy több fennáll.

(4)   A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában akkor tekintendő úgy, hogy egy csoport csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, ha a csoport olyan módon megsérti, vagy objektív tényezők alapján megállapítható, hogy a közeljövőben meg fogja sérteni az összevont alapú prudenciális követelményeket, hogy az indokolná az illetékes hatóság intézkedését többek között, de nem kizárólag azért, mert a csoport olyan mértékű veszteséget szenvedett el vagy fog valószínűleg elszenvedni, hogy az teljesen vagy számottevő mértékben felemészti a szavatolótőkéjét.

(5)   A Bizottság a Testület ajánlására és
  vagy saját kezdeményezésére megvizsgálja, hogy az (1) bekezdésben
  szerinti értékelés alapján
  említett feltételek teljesülnek-e. A Bizottság meghatározza, hogy a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó hatásköröket külön, vagy a 16. cikk (4)–(7) bekezdése szerinti eljárás szerint, valamely szanálási intézkedéssel együtt kell gyakorolni.

(6)   Amennyiben a Bizottság az illetékes hatóság által elvégzett értékelés alapján úgy dönt, hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesülnek, de a szanálás 16. cikk (2) bekezdés szerinti feltételei nem teljesülnek, a Testület – a Bizottság határozatát követően – felszólítja a nemzeti szanálási hatóságokat, hogy a(z) [ ] irányelv 51. és 52. cikkével összhangban gyakorolják leírási vagy átalakítási hatáskörüket.

[...]”

A felügyeletet ellátó hatóság képes a legjobban felmérni, hogy valamely szervezet tőkeleírás vagy -átalakítás nélkül többé már nem életképes-e, vagy hogy rendkívüli állami pénzügyi támogatásra van-e szükség. A rendeletjavaslat elismeri, hogy „az EKB – mint az egységes felügyeleti rendszer felügyeleti szerve – képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt”. A rendeletnek egyértelműen a felügyeletet ellátó hatóságra kell telepítenie az ezen értékelésre vonatkozó felelősséget, és a felügyeletet ellátó hatóság általi ilyen értékelésnek a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó szükséges előfeltételt kell jelentenie. Ez nevezetesen összhangban áll a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelv 51. cikkével, amely az értékelést a „megfelelő hatóságra” bízza. A fentiek alapján ez a felügyeletet ellátó hatóság, vagyis az illetékes hatóság. Emellett a leírásra vagy átalakításra sor kerülhet a szanálás keretén kívül (lásd a 18. cikk (6) bekezdését), és így teljesen a „felügyeleti szférán” belül is.

A felügyeletet ellátó hatóság képes a legjobban felmérni, hogy valamely szervezet tőkeleírás vagy -átalakítás nélkül többé már nem életképes-e, vagy hogy rendkívüli állami pénzügyi támogatásra van-e szükség. A rendeletjavaslat elismeri, hogy „az EKB – mint az egységes felügyeleti rendszer felügyeleti szerve – képes legjobban felmérni, hogy a hitelintézet csődközeli helyzetben van-e vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, illetve van-e reális kilátás arra, hogy egy alternatív magánszektori vagy felügyeleti beavatkozás ésszerű időn belül megakadályozza a csődöt”. A rendeletnek egyértelműen a felügyeletet ellátó hatóságra kell telepítenie az ezen értékelésre vonatkozó felelősséget, és a felügyeletet ellátó hatóság általi ilyen értékelésnek a tőkeinstrumentumok leírására vagy átalakítására vonatkozó szükséges előfeltételt kell jelentenie. Ez nevezetesen összhangban áll a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelv 51. cikkével, amely az értékelést a „megfelelő hatóságra” bízza. A fentiek alapján ez a felügyeletet ellátó hatóság, vagyis az illetékes hatóság. Emellett a leírásra vagy átalakításra sor kerülhet a szanálás keretén kívül (lásd a 18. cikk (6) bekezdését), és így teljesen a „felügyeleti szférán” belül is.

A Testület részére a felügyeletet ellátó hatóság általi értékelés kérésére vonatkozó jog biztosításával egyértelművé válik, hogy a Testület mindig kezdeményezhet ilyen értékelést. Ez várhatóan megakadályozza majd a felügyeletet ellátó hatóság tétlenségét abban az esetben, amikor a szanálási hatóság szükségesnek tartja az eljárást.

A Testület részére a felügyeletet ellátó hatóság általi értékelés kérésére vonatkozó jog biztosításával egyértelművé válik, hogy a Testület mindig kezdeményezhet ilyen értékelést. Ez várhatóan megakadályozza majd a felügyeletet ellátó hatóság tétlenségét abban az esetben, amikor a szanálási hatóság szükségesnek tartja az eljárást.

9. módosítás

9. módosítás

24. cikk Belső feltőkésítési eszköz

„(1)   A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása a következő célokat szolgálhatja:

| a) | a szanálás feltételeit teljesítő, a 2. cikkben említett szervezet olyan mértékű feltőkésítése, amely elegendő ahhoz, hogy az intézmény újból képes legyen megfelelni az engedélyezés feltételeinek, és folytassa azokat a tevékenységeket, amelyekre a 2013/36/EU vagy a 2004/39/EK irányelv alapján engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a szanálás feltételeit teljesítő, a 2. cikkben említett szervezet olyan mértékű feltőkésítése, amely elegendő ahhoz, hogy az intézmény újból képes legyen megfelelni az engedélyezés feltételeinek, és folytassa azokat a tevékenységeket, amelyekre a 2013/36/EU vagy a 2004/39/EK irányelv alapján engedéllyel rendelkezik;

| b) | a valamely hídbankra átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése abból a célból, hogy a hídbank számára tőkét biztosítsanak.” |
| --- | --- |

b)

a valamely hídbankra átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése abból a célból, hogy a hídbank számára tőkét biztosítsanak.”

„(1)   A belső feltőkésítési eszköz alkalmazása a következő célokat szolgálhatja:

| a) | a szanálás feltételeit teljesítő, a 2. cikkben említett szervezet olyan mértékű feltőkésítése, amely elegendő ahhoz, hogy az intézmény újból képes legyen megfelelni az engedélyezés feltételeinek, és folytassa azokat a tevékenységeket, amelyekre a 2013/36/EU vagy a 2004/39/EK irányelv alapján engedéllyel rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a szanálás feltételeit teljesítő, a 2. cikkben említett szervezet olyan mértékű feltőkésítése, amely elegendő ahhoz, hogy az intézmény újból képes legyen megfelelni az engedélyezés feltételeinek, és folytassa azokat a tevékenységeket, amelyekre a 2013/36/EU vagy a 2004/39/EK irányelv alapján engedéllyel rendelkezik;

| b) | a valamely hídbankra átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése abból a célból, hogy a hídbank számára tőkét biztosítsanak.; |
| --- | --- |

b)

a valamely hídbankra átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése abból a célból, hogy a hídbank számára tőkét biztosítsanak.;

| c) | a vagyonértékesítési eszköz vagy az eszközelkülönítési eszköz keretében átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése.” |
| --- | --- |

c)

a vagyonértékesítési eszköz vagy az eszközelkülönítési eszköz keretében átruházott követelések vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok átalakítása saját tőkévé vagy ezek tőkeösszegének csökkentése.”

Magyarázat

Magyarázat

A belső feltőkésítési eszköz bármely másik szanálási eszközzel is összekapcsolható. A következetesség érdekében a hídbank eszköz említése esetén a vagyonértékesítési eszközt és az eszközelkülönítési eszközt is említeni kell. Ez összhangban áll a Tanácsban elfogadott kompromisszum szerinti jelenlegi szöveggel. A megfogalmazást hozzá kell igazítani a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvben használt végleges megfogalmazáshoz.

A belső feltőkésítési eszköz bármely másik szanálási eszközzel is összekapcsolható. A következetesség érdekében a hídbank eszköz említése esetén a vagyonértékesítési eszközt és az eszközelkülönítési eszközt is említeni kell. Ez összhangban áll a Tanácsban elfogadott kompromisszum szerinti jelenlegi szöveggel. A megfogalmazást hozzá kell igazítani a bankok helyreállításáról és szanálásáról szóló jövőbeli irányelvben használt végleges megfogalmazáshoz.

10. módosítás

10. módosítás

27. cikk (2) bekezdése Együttműködési kötelezettség

„(2)   Az e rendelet szerinti kötelezettségeik ellátása során a Testület, a Bizottság, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok és szanálási hatóságok szorosan együttműködnek egymással. Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok a Testület és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely azok feladatainak ellátásához szükséges.”

„(2)   Az e rendelet szerinti kötelezettségeik ellátása során a Testület, a Bizottság, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok és szanálási hatóságok szorosan együttműködnek egymással. Egymás
  Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok a Testület és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely azok feladatainak ellátásához szükséges.”

Magyarázat

Magyarázat

A javasolt módosítások célja annak hangsúlyozása, hogy a rendeletjavaslat nem ruházza fel az EKB-t új feladatokkal és felelősséggel. Nevezetesen, fontos „illetékes hatóságokra” hivatkozni, amelyek magukban fogják foglalni az EKB-t felügyeleti megbízásának ellátása során. Fontos megjegyezni, hogy az EKB-t nem terheli információszolgáltatási kötelezettség a monetáris politika keretébe tartozó műveletei tekintetében. A módosítás továbbá azt javasolja, hogy az összes szükséges információ rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség a szanálásban részt vevő valamennyi felet terhelje.

A javasolt módosítások célja annak hangsúlyozása, hogy a rendeletjavaslat nem ruházza fel az EKB-t új feladatokkal és felelősséggel. Nevezetesen, fontos „illetékes hatóságokra” hivatkozni, amelyek magukban fogják foglalni az EKB-t felügyeleti megbízásának ellátása során. Fontos megjegyezni, hogy az EKB-t nem terheli információszolgáltatási kötelezettség a monetáris politika keretébe tartozó műveletei tekintetében. A módosítás továbbá azt javasolja, hogy az összes szükséges információ rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség a szanálásban részt vevő valamennyi felet terhelje.

11. módosítás

11. módosítás

27. cikk (3) bekezdése Együttműködési kötelezettség

„(3)   Az e rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során a Testület, a Bizottság, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok és a szanálási hatóságok szorosan együttműködnek a szanálási tervezés, a korai beavatkozás és a szanálás 7–26. cikk szerinti szakaszában. Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok a Testület és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely azok feladatainak ellátásához szükséges.”

„(3)   Az e rendelet szerinti hatásköreik gyakorlása során a Testület, a Bizottság, az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok és a szanálási hatóságok szorosan együttműködnek a szanálási tervezés, a korai beavatkozás és a szanálás 7–26. cikk szerinti szakaszában. Egymás
  Az EKB és az illetékes nemzeti hatóságok a Testület és a Bizottság rendelkezésére bocsátják az összes olyan információt, amely azok feladatainak ellátásához szükséges.”

Magyarázat

Magyarázat

Lásd a rendeletjavaslat 27. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó 10. módosítást. A módosítás azt javasolja, hogy az összes szükséges információ rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség a szanálási tervezés, a korai beavatkozás és a szanálás szakaszaiban részt vevő valamennyi felet terhelje.

Lásd a rendeletjavaslat 27. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó 10. módosítást. A módosítás azt javasolja, hogy az összes szükséges információ rendelkezésre bocsátására vonatkozó kötelezettség a szanálási tervezés, a korai beavatkozás és a szanálás szakaszaiban részt vevő valamennyi felet terhelje.

12. módosítás

12. módosítás

27. cikk (4) bekezdése Együttműködési kötelezettség

„(4)   E rendelet alkalmazásában, amennyiben az EKB felkéri a Testületet, hogy egy képviselője vegyen részt az EKB [az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló] [ ] tanácsi rendelet 19. cikkének megfelelően létrehozott felügyeleti tanácsában, a Testület képviselőt nevez ki erre a célra.”

„(4)   E rendelet alkalmazásában, amennyiben az EKB felkéri a Testületet, hogy egy képviselője megfigyelőként vegyen részt az EKB az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló 1024/2013/EU tanácsi rendelet 19. cikkének megfelelően létrehozott felügyeleti tanácsában, a Testület képviselőt nevez ki erre a célra.”

Magyarázat

Magyarázat

A Testület képviselője által az EKB felügyeleti tanácsában betöltött szerepet illetően a teljes egyértelműség biztosítása érdekében üdvözlendő lenne a megfigyelői jogállásra való kifejezett hivatkozás.

A Testület képviselője által az EKB felügyeleti tanácsában betöltött szerepet illetően a teljes egyértelműség biztosítása érdekében üdvözlendő lenne a megfigyelői jogállásra való kifejezett hivatkozás.

13. módosítás

13. módosítás

27. cikk (8) bekezdése új

Nincs szöveg.

„(8)   A Testület minden egyes szanálási rendszer benyújtásakor konzultál az illetékes hatósággal. Az illetékes hatóság az ésszerűen lehetséges legrövidebb időn belül válaszol, és a Testületnek adott válasza bizalmas jellegű. Amennyiben a Testület úgy ítéli meg, hogy a válasz ésszerű időn belül nem érkezett meg, az indokolatlan késedelem elkerülése érdekében további lépéseket tesz a végleges határozat elfogadására.”

Magyarázat

Magyarázat

A pénzügyi stabilitással kapcsolatos megfontolások megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében az EKB-nak vagy az illetékes nemzeti hatóságnak felügyeletet ellátó hatóságként eljárva képesnek kell lennie arra, hogy kifejezze véleményét a benyújtott/javasolt szanálási rendszerekről.

A pénzügyi stabilitással kapcsolatos megfontolások megfelelő figyelembevételének biztosítása érdekében az EKB-nak vagy az illetékes nemzeti hatóságnak felügyeletet ellátó hatóságként eljárva képesnek kell lennie arra, hogy kifejezze véleményét a benyújtott/javasolt szanálási rendszerekről.

14. módosítás

14. módosítás

34. cikk Helyszíni ellenőrzések

„(1)   A 7., 8., 11., 16., és 17. cikkben említett feladatok ellátása céljából, és a vonatkozó uniós jogban meghatározott egyéb feltételek fenntartása mellett a Testület – az érintett nemzeti szanálási hatóságok előzetes értesítését követően – valamennyi szükséges helyszíni ellenőrzés lefolytatására jogosult a 32. cikk (1) bekezdésében említett jogi személyek telephelyein. Ha az ellenőrzés megfelelő lefolytatása és eredményessége ezt szükségessé teszi, a Testület a helyszíni ellenőrzést az érintett jogi személyek előzetes értesítése nélkül is lefolytathatja.”

„(1)   A 7., 8., 11., 16., és 17. cikkben említett feladatok ellátása céljából, és a vonatkozó uniós jogban meghatározott egyéb feltételek fenntartása mellett a Testület – az érintett nemzeti szanálási hatóságok és az illetékes hatóság előzetes értesítését követően – valamennyi szükséges helyszíni ellenőrzés lefolytatására jogosult a 32. cikk (1) bekezdésében említett jogi személyek telephelyein. A Testület továbbá a 11. cikkben említett feladatok ellátása előtt konzultál az illetékes hatósággal. Ha az ellenőrzés megfelelő lefolytatása és eredményessége ezt szükségessé teszi, a Testület a helyszíni ellenőrzést az érintett jogi személyek előzetes értesítése nélkül is lefolytathatja.”

Magyarázat

Magyarázat

Fontos, hogy a felügyeletet ellátó hatóságot tájékoztassák az esetleges helyszíni ellenőrzésekről.

Fontos, hogy a felügyeletet ellátó hatóságot tájékoztassák az esetleges helyszíni ellenőrzésekről.

15. módosítás

15. módosítás

39. cikk A Testület összetétele

„A Testület összetétele

(1)   A Testület tagjai:

| a) | az ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

a)

az ügyvezető igazgató;

| b) | az ügyvezetőigazgató-helyettes; |
| --- | --- |

b)

az ügyvezetőigazgató-helyettes;

| c) | egy, a Bizottság által kinevezett tag; |
| --- | --- |

c)

egy, a Bizottság által kinevezett tag;

| d) | egy, az EKB által kinevezett tag; |
| --- | --- |

d)

egy, az EKB által kinevezett tag;

| e) | egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő tag. |
| --- | --- |

e)

egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő tag.

(2)   Az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, valamint a Testület Bizottság és EKB által kinevezett tagjainak hivatali ideje öt évre szól. A hivatali idő – az 53. cikk (6) bekezdését figyelembe véve – nem hosszabbítható meg.

(3)   A Testület adminisztratív és igazgatási struktúrája az alábbiakból áll:

| a) | a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a 47. cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

a)

a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a 47. cikkben meghatározott feladatok;

| b) | a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az 51. cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

b)

a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az 51. cikkben meghatározott feladatok;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az 53. cikkben meghatározott feladatokat.” |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az 53. cikkben meghatározott feladatokat.”

„A Testület összetétele

(1)   A Testület tagjai:

| a) | az ügyvezető igazgató; |
| --- | --- |

a)

az ügyvezető igazgató;

| b) | az ügyvezetőigazgató-helyettes; |
| --- | --- |

b)

az ügyvezetőigazgató-helyettes;

| c) | egy, a Bizottság által kinevezett tag; |
| --- | --- |

c)

egy, a Bizottság által kinevezett tag;

| d) | egy, az EKB által kinevezett tag; |
| --- | --- |

d)

egy, az EKB által kinevezett tag;

| e) | egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő tag. Amennyiben nem a nemzeti központi bank a szanálási hatóság, meghívást kap, hogy a nemzeti szanálási hatóságot megfigyelőként elkísérje. |
| --- | --- |

e)

egy, a részt vevő tagállamok által kinevezett, az adott nemzeti szanálási hatóságot képviselő tag. Amennyiben nem a nemzeti központi bank a szanálási hatóság, meghívást kap, hogy a nemzeti szanálási hatóságot megfigyelőként elkísérje.

(2)   Egy az EKB által kijelölt megfigyelő számára állandó helyet kell fenntartani mind a Testület plenáris ülésein, mind vezetői ülésein.

(3)   Az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettes, valamint a Testület Bizottság és EKB által kinevezett tagjainak hivatali ideje öt évre szól. A hivatali idő – az 53. cikk (6) bekezdését figyelembe véve – nem hosszabbítható meg.

(4)   A Testület adminisztratív és igazgatási struktúrája az alábbiakból áll:

| a) | a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a 47. cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

a)

a Testület plenáris ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek a 47. cikkben meghatározott feladatok;

| b) | a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az 51. cikkben meghatározott feladatok; |
| --- | --- |

b)

a Testület vezetői ülése, amelyen végrehajtásra kerülnek az 51. cikkben meghatározott feladatok;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az 53. cikkben meghatározott feladatokat.” |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki végrehajtja az 53. cikkben meghatározott feladatokat.”

Annak érdekében, hogy pontosabban tükrözze az EKB-nak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet alapján betöltött szerepe és a rendeletjavaslat alapján a Szanálási Testületben részt vevő félként betöltött szerepe közötti különbséget, valamint az EKB által kijelölt tag esetében az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében az EKB azt ajánlja, hogy ez a tag a Szanálási Testület ülésein megfigyelőként vegyen részt.

Annak érdekében, hogy pontosabban tükrözze az EKB-nak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet alapján betöltött szerepe és a rendeletjavaslat alapján a Szanálási Testületben részt vevő félként betöltött szerepe közötti különbséget, valamint az EKB által kijelölt tag esetében az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében az EKB azt ajánlja, hogy ez a tag a Szanálási Testület ülésein megfigyelőként vegyen részt.

A központi bankok pénzügyi stabilitás terén betöltött fontos szerepére és szakértelmére, valamint makroprudenciális felelősségükre tekintettel a nemzeti központi bankoknak – amelyek a nemzeti jog értelmében nem járnak el szanálási hatóságként – jogosultaknak kell lenniük arra, hogy megfigyelőként részt vegyenek a Testület ülésein. Emellett őket is be kell vonni a szanálási intézkedések rendszerszintű hatásának értékelésébe.

A központi bankok pénzügyi stabilitás terén betöltött fontos szerepére és szakértelmére, valamint makroprudenciális felelősségükre tekintettel a nemzeti központi bankoknak – amelyek a nemzeti jog értelmében nem járnak el szanálási hatóságként – jogosultaknak kell lenniük arra, hogy megfigyelőként részt vegyenek a Testület ülésein. Emellett őket is be kell vonni a szanálási intézkedések rendszerszintű hatásának értékelésébe.

16. módosítás

16. módosítás

45. cikk A plenáris üléseken való részvétel

„A Testület valamennyi tagja részt vesz a plenáris üléseken.”

„A Testület valamennyi tagja és az EKB által kijelölt állandó megfigyelő részt vesz a plenáris üléseken, a megfelelően indokolt távolmaradás esetét kivéve.”

Egyértelművé kell tenni, hogy valamely tag távolléte nem akadályozza az ülés összehívását/megtartását vagy az érvényes szavazást, a jövőbeli eljárási szabályzatnak megfelelően, amely a 48. cikk (3) bekezdése értelmében rendelkezhet a határozatképesség feltételeiről.

Egyértelművé kell tenni, hogy valamely tag távolléte nem akadályozza az ülés összehívását/megtartását vagy az érvényes szavazást, a jövőbeli eljárási szabályzatnak megfelelően, amely a 48. cikk (3) bekezdése értelmében rendelkezhet a határozatképesség feltételeiről.

Annak érdekében, hogy pontosabban tükrözze az EKB-nak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet alapján betöltött szerepe és a rendeletjavaslat alapján a Szanálási Testületben részt vevő félként betöltött szerepe közötti különbséget, valamint az EKB által kijelölt tag esetében az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében az EKB azt ajánlja, hogy ez a tag a Szanálási Testület ülésein megfigyelőként vegyen részt.

Annak érdekében, hogy pontosabban tükrözze az EKB-nak az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet alapján betöltött szerepe és a rendeletjavaslat alapján a Szanálási Testületben részt vevő félként betöltött szerepe közötti különbséget, valamint az EKB által kijelölt tag esetében az esetleges összeférhetetlenség elkerülése érdekében az EKB azt ajánlja, hogy ez a tag a Szanálási Testület ülésein megfigyelőként vegyen részt.

17. módosítás

17. módosítás

50. cikk (4) bekezdése Feladatok és 51. cikk (4) bekezdése Döntéshozatal

50. cikk (4) bekezdése. „(4) A Testület az ügyvezető igazgató kezdeményezésére vagy tagjainak kérésére tart vezetői ülést.”

50. cikk (4) bekezdése. „(4) A Testület az ügyvezető igazgató kezdeményezésére vagy tagjainak vagy az EKB által kijelölt állandó megfigyelőnek a kérésére tart vezetői ülést.”

vagy az EKB által kijelölt állandó megfigyelőnek a

51. cikk (4) bekezdése. „(4) A Testület vezetői ülésén elfogadja és nyilvánosságra hozza a vezetői ülés keretében alkalmazandó eljárási szabályzatot. A Testület vezetői ülésének üléseit az ügyvezető igazgató hívja össze saját kezdeményezésére vagy két tag kérésére, és azokat az ügyvezető igazgató elnökletével folytatják. A Testület vezetői üléseire ad hoc jelleggel megfigyelőket hívhat.”

51. cikk (4) bekezdése. „(4) A Testület vezetői ülésén elfogadja és nyilvánosságra hozza a vezetői ülés keretében alkalmazandó eljárási szabályzatot. A Testület vezetői ülésének üléseit az ügyvezető igazgató hívja össze saját kezdeményezésére vagy két
  bármely tag, valamint az EKB által kijelölt állandó megfigyelő kérésére, és azokat az ügyvezető igazgató elnökletével folytatják. A Testület vezetői üléseire ad hoc jelleggel további megfigyelőket hívhat.”

két

bármely

, valamint az EKB által kijelölt állandó megfigyelő

további

Magyarázat

Magyarázat

Úgy tűnik, e két bekezdés nincs teljes mértékben összhangban, mivel az 50. cikk (4) bekezdése arra utal, hogy bármely tag kezdeményezheti a vezetői ülést. Amennyiben meg kívánják tartani, hogy vezetői ülést két tag kezdeményezhet, az EKB-nak különleges jogot kell biztosítani a vezetői ülés kezdeményezésére. A felügyeletet ellátó hatóság, nevezetesen annak értékelése nyomán, hogy egy intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, egyértelműen szükségesnek tarthatja az ilyen ülést, és képesnek kell lennie arra, hogy legalább az egyeztetést megindítsa az ilyen esetre vonatkozóan.

Úgy tűnik, e két bekezdés nincs teljes mértékben összhangban, mivel az 50. cikk (4) bekezdése arra utal, hogy bármely tag kezdeményezheti a vezetői ülést. Amennyiben meg kívánják tartani, hogy vezetői ülést két tag kezdeményezhet, az EKB-nak különleges jogot kell biztosítani a vezetői ülés kezdeményezésére. A felügyeletet ellátó hatóság, nevezetesen annak értékelése nyomán, hogy egy intézmény csődközeli helyzetbe került vagy valószínűsíthetően fizetésképtelenné válik, egyértelműen szükségesnek tarthatja az ilyen ülést, és képesnek kell lennie arra, hogy legalább az egyeztetést megindítsa az ilyen esetre vonatkozóan.

18. módosítás

18. módosítás

52. cikk (7) bekezdése Kinevezés és feladatok

„(7)   Az az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.”

„(7)   Az az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettes, akinek hivatali idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.”

Magyarázat

Magyarázat

E rendelkezés az ügyvezető igazgató tekintetében nem tűnik megfelelőnek, mivel nincs előirányozva olyan kivétel, amelynek esetén az ügyvezető igazgató hivatali ideje meghosszabbítható lenne (az ügyvezetőigazgató-helyettesre vonatkozó, az 52. cikk (6) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel ellentétben).

E rendelkezés az ügyvezető igazgató tekintetében nem tűnik megfelelőnek, mivel nincs előirányozva olyan kivétel, amelynek esetén az ügyvezető igazgató hivatali ideje meghosszabbítható lenne (az ügyvezetőigazgató-helyettesre vonatkozó, az 52. cikk (6) bekezdésében szereplő rendelkezésekkel ellentétben).

19. módosítás

19. módosítás

65. cikk (1) bekezdése Az Alap célszintje

„(1)   Az e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb tízéves időszakban az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközöknek el kell érniük a részt vevő tagállamok területén engedélyezett összes hitelintézet azon betétei összegének legalább 1 %-át, mely betétek a 94/19/EK irányelv szerinti betétbiztosítás hatálya alá tartoznak.”

„(1)   Az e rendelet hatálybalépésétől számított legfeljebb tízéves időszakban az Alap rendelkezésére álló pénzügyi eszközöknek el kell érniük a részt vevő tagállamok területén engedélyezett összes hitelintézet azon betétei összegének legalább 1 %-át, mely betétek a 94/19/EK irányelv szerinti betétbiztosítás hatálya alá tartoznak. E célszint mellett a Szanálási Testület dönt a tízéves időszakban elérendő, az összes kötelezettségekhez kapcsolódó megfelelő referenciaértékről.”

Magyarázat

Magyarázat

Az EKB álláspontja szerint a biztosított betétek nem jelentik a legmegfelelőbb referenciaértéket az Egységes Bankszanálási Alap célszintjére vonatkozóan, mivel azok nem teljes mértékben tükrözik a szanálás során felmerülő lehetséges finanszírozási költségeket. A biztosított betétek stabilak maradhatnak, míg az összes kötelezettségek jelentős mértékben emelkednek, vagy növekedhetnek, míg az összes kötelezettségek stabilak maradnak. A szanálási alap potenciális kitettségét egyik esetben sem tükrözik megfelelően. Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a biztosított betétek a betétbiztosítási rendszereken keresztül már biztosítva vannak, mivel a betétbiztosítási alapok hozzájárulhatnak a szanálásfinanszírozáshoz. Ezért ezt az értéket ki kell egészíteni az összes kötelezettségekhez kapcsolódó referenciaértékkel, amelyet a Szanálási Testületnek megfelelően kalibrálnia kell, ugyanakkor megtartva a biztosított betétek 1 %-át mint alsó határt.

Az EKB álláspontja szerint a biztosított betétek nem jelentik a legmegfelelőbb referenciaértéket az Egységes Bankszanálási Alap célszintjére vonatkozóan, mivel azok nem teljes mértékben tükrözik a szanálás során felmerülő lehetséges finanszírozási költségeket. A biztosított betétek stabilak maradhatnak, míg az összes kötelezettségek jelentős mértékben emelkednek, vagy növekedhetnek, míg az összes kötelezettségek stabilak maradnak. A szanálási alap potenciális kitettségét egyik esetben sem tükrözik megfelelően. Figyelembe kell venni azt a tényt is, hogy a biztosított betétek a betétbiztosítási rendszereken keresztül már biztosítva vannak, mivel a betétbiztosítási alapok hozzájárulhatnak a szanálásfinanszírozáshoz. Ezért ezt az értéket ki kell egészíteni az összes kötelezettségekhez kapcsolódó referenciaértékkel, amelyet a Szanálási Testületnek megfelelően kalibrálnia kell, ugyanakkor megtartva a biztosított betétek 1 %-át mint alsó határt.

20. módosítás

20. módosítás

69. cikk (1) bekezdése Alternatív finanszírozási módok

„(1)   Amennyiben a 66. és 67. cikknek megfelelően beszedett összegek nem állnak azonnal rendelkezésre vagy nem fedezik az Alap igénybevétele során felmerülő költségeket, a Testület pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől kölcsönszerződést köthet vagy más formájú pénzügyi támogatást vehet igénybe az Alap számára.”

„(1)   Amennyiben a 66. és 67. cikknek megfelelően beszedett összegek nem állnak azonnal rendelkezésre vagy nem fedezik az Alap igénybevétele során felmerülő költségeket, a Testület pénzügyi intézményektől vagy egyéb harmadik felektől, nevezetesen a részt vevő tagállamoktól származó közös költségvetési forrásoktól kölcsönszerződést köthet vagy más formájú pénzügyi támogatást vehet igénybe az Alap számára. E kölcsönöket vagy más formájú pénzügyi támogatásokat az ilyen intézkedések igénybevétele esetén teljes mértékben meg kell téríttetni.”

Magyarázat

Magyarázat

A költségvetési forrásokhoz való ideiglenes hozzáférés lényeges eleme lenne az egységes szanálási mechanizmus által nyújtott védőhálónak, mivel a magán finanszírozási források ideiglenesen elapadhatnak a pénzügyi piacokon fennálló akut zavar esetén.

A költségvetési forrásokhoz való ideiglenes hozzáférés lényeges eleme lenne az egységes szanálási mechanizmus által nyújtott védőhálónak, mivel a magán finanszírozási források ideiglenesen elapadhatnak a pénzügyi piacokon fennálló akut zavar esetén.

21. módosítás

21. módosítás

83. cikk Felülvizsgálat

„(1)   A Bizottság 2016. december 31-ig és ezt követően ötévente jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról, különös hangsúlyt fektetve a belső piac olajozott működésére gyakorolt potenciális hatás nyomon követésére.

E jelentés értékeli az alábbiakat:

[...]

| d) | a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását.” |
| --- | --- |

d)

a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását.”

„(1)   A Bizottság 2016. december 31-ig és ezt követően ötévente jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról, különös hangsúlyt fektetve a belső piac olajozott működésére gyakorolt potenciális hatás nyomon követésére. E jelentés értékeli az alábbiakat:

[...]

| d) | a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását.; |
| --- | --- |

d)

a Testület és a részt nem vevő tagállamok nemzeti szanálási hatóságai közötti együttműködést, valamint az egységes szanálási mechanizmus e tagállamokra gyakorolt hatását.;

| e) | az EUMSZ 107. cikk alapján meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazását azokban az esetekben, amikor a Testület által javasolt szanálási intézkedés magában foglalja az Alap igénybevételét.” |
| --- | --- |

e)

az EUMSZ 107. cikk alapján meghatározott kritériumok analógia útján történő alkalmazását azokban az esetekben, amikor a Testület által javasolt szanálási intézkedés magában foglalja az Alap igénybevételét.”

Magyarázat

Magyarázat

A jövőben további elemzésre lehet szükség az állami támogatási szabályok analógia útján történő alkalmazására, valamint a szanálás keretében az állami támogatással, illetve a pénzügyi stabilitással kapcsolatos megfontolások közötti kölcsönhatásokra vonatkozóan.

A jövőben további elemzésre lehet szükség az állami támogatási szabályok analógia útján történő alkalmazására, valamint a szanálás keretében az állami támogatással, illetve a pénzügyi stabilitással kapcsolatos megfontolások közötti kölcsönhatásokra vonatkozóan.

22. módosítás

22. módosítás

88. cikk Hatálybalépés

„Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 7–23. és 25–38. cikkeket 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

A 24. cikk 2018. január 1-jétől alkalmazandó.”

„Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 7–23. és 25–38. cikkeket 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.

A 24. cikk 2018. január 1-jétől alkalmazandó.”

Amennyiben a rendeletjavaslatban szereplő belső feltőkésítési eszköz csak 2018. január 1-jétől lesz alkalmazandó, bizonytalanság fog fennállni a tekintetben, hogy az előresorolt fedezetlen adósságok tekintetében lehet-e belső feltőkésítéssel élni, mivel a tagállamok szabadon dönthetik majd el, hogy előrehozzák-e a belső feltőkésítési keret bevezetését.

Amennyiben a rendeletjavaslatban szereplő belső feltőkésítési eszköz csak 2018. január 1-jétől lesz alkalmazandó, bizonytalanság fog fennállni a tekintetben, hogy az előresorolt fedezetlen adósságok tekintetében lehet-e belső feltőkésítéssel élni, mivel a tagállamok szabadon dönthetik majd el, hogy előrehozzák-e a belső feltőkésítési keret bevezetését.

A belső feltőkésítés már nagymértékben beárazottnak tekinthető, így a finanszírozásra gyakorolt hatás várhatóan elhanyagolható mértékű lesz. Emellett a belső feltőkésítési eszköz léte hozzájárulna a jogbiztonsághoz, a következetességhez és az előreláthatósághoz, elkerülve ezzel az ad hoc megoldásokat. Ennek fényében az EKB a belső feltőkésítési eszköz korábbi végrehajtását támogatja. A korai végrehajtás ezenkívül azt is jelentené, hogy az egységes szanálási mechanizmusnak valamennyi eszköz és hatáskör rendelkezésére áll, amikor a szanálással kapcsolatos felelősséget vállalja. A korai végrehajtás emellett enyhítené az Alapra nehezedő esetleges finanszírozási nyomást is abban az időszakban, amikor pénzügyi forrásokat gyűjt.

A belső feltőkésítés már nagymértékben beárazottnak tekinthető, így a finanszírozásra gyakorolt hatás várhatóan elhanyagolható mértékű lesz. Emellett a belső feltőkésítési eszköz léte hozzájárulna a jogbiztonsághoz, a következetességhez és az előreláthatósághoz, elkerülve ezzel az ad hoc megoldásokat. Ennek fényében az EKB a belső feltőkésítési eszköz korábbi végrehajtását támogatja. A korai végrehajtás ezenkívül azt is jelentené, hogy az egységes szanálási mechanizmusnak valamennyi eszköz és hatáskör rendelkezésére áll, amikor a szanálással kapcsolatos felelősséget vállalja. A korai végrehajtás emellett enyhítené az Alapra nehezedő esetleges finanszírozási nyomást is abban az időszakban, amikor pénzügyi forrásokat gyűjt.

---

(1)  A szövegben vastag betűvel szedve szerepel az EKB által beillesztésre javasolt új szöveg. A szövegben áthúzott betűvel szedve szerepelnek az EKB által törölni javasolt részek.

1

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/26

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2014. április 10.

2014/C 109/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3867 |
| JPY | Japán yen | 141,00 |
| DKK | Dán korona | 7,4662 |
| GBP | Angol font | 0,82720 |
| SEK | Svéd korona | 9,0518 |
| CHF | Svájci frank | 1,2180 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,2160 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,427 |
| HUF | Magyar forint | 305,09 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1698 |
| RON | Román lej | 4,4593 |
| TRY | Török líra | 2,9092 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4732 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5118 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7512 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,5944 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7317 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 437,35 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,4150 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,6163 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6305 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 830,00 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,4735 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,506 |
| RUB | Orosz rubel | 49,2060 |
| THB | Thaiföldi baht | 44,700 |
| BRL | Brazil real | 3,0442 |
| MXN | Mexikói peso | 18,0132 |
| INR | Indiai rúpia | 83,4183 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3867

JPY

Japán yen

141,00

DKK

Dán korona

7,4662

GBP

Angol font

0,82720

SEK

Svéd korona

9,0518

CHF

Svájci frank

1,2180

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,2160

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,427

HUF

Magyar forint

305,09

LTL

Litván litász/lita

3,4528

PLN

Lengyel zloty

4,1698

RON

Román lej

4,4593

TRY

Török líra

2,9092

AUD

Ausztrál dollár

1,4732

CAD

Kanadai dollár

1,5118

HKD

Hongkongi dollár

10,7512

NZD

Új-zélandi dollár

1,5944

SGD

Szingapúri dollár

1,7317

KRW

Dél-Koreai won

1 437,35

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,4150

CNY

Kínai renminbi

8,6163

HRK

Horvát kuna

7,6305

IDR

Indonéz rúpia

15 830,00

MYR

Maláj ringgit

4,4735

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,506

RUB

Orosz rubel

49,2060

THB

Thaiföldi baht

44,700

BRL

Brazil real

3,0442

MXN

Mexikói peso

18,0132

INR

Indiai rúpia

83,4183

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/27

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

2014/C 109/04

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról (2)

„ZÁZRIVSKÉ VOJKY”

EK-szám: SK-PGI-0005-01026-2012.8.13.

OFJ ( X )
  OEM (   )

1.   Elnevezés

„Zázrivské vojky”

Minden termelő a „Zázrivské vojky” nevet veszi igénybe, amikor a terméket a címkéjén e sajtféléhez tartozó termékként megjelölve forgalmazza.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Szlovákia

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.3. osztály Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Zázrivské vojky” gőzölt, füstölt vagy nem füstölt, 10–70 cm hosszú és 2–16 mm vastag szalagok formájában kínált sajttermék. E terméket hagyományos módszerrel állítják elő, melynek során az érlelt vagy részben érett ömlesztett sajtot forró vízben gőzölik, majd kézzel vagy két görgő segítségével a helyiek körében vojky néven ismert hosszú szalagokká nyújtják. A kinyújtott, kész szalagokat több szálból álló, laza vagy csavart kötegben, és olykor középen zsinórral összekötözve kínálják.

A termék sajátos érzékszervi tulajdonságait a gőzölt sajtból nyújtott szalagok szálas szerkezete adja. E szerkezetet a gőzölt sajt kézzel történő feldolgozása, illetve a szalagok egyedi alakja (hosszúsága és vastagsága) biztosítja.

A füstölt és nem füstölt „Zázrivské vojky” közötti különbség főként színben és aromában jelentkezik. A füstölt „Zázrivské vojky” terméket enyhén sárga, illetve aranysárga színe és kissé magasabb sótartalma mellett sajátos füstös aroma jellemzi. A nem füstölt „Zázrivské vojky” fehértől krémfehérig terjedő színű, és nem rendelkezik füstös aromával. A két változat szerkezete és állaga megegyezik.

A „Zázrivské vojky” terméket élelmiszer-ipari fóliába csomagolva, több darabot tartalmazó, változó súlyú kiszerelésben értékesítik.

Jellemzők:

Szín: fehértől enyhén krémfehérig terjedő; a füstölt változat esetén sárgás vagy aranysárga.

Állag: a szalagokat különálló, rugalmas vagy merevebb – azonban nem kemény – állagú szálak alkotják; a rugalmasság a sajt érése során csökken; az egymástól könnyen elváló szálak alkotta szálas szerkezetnek köszönhetően a termék szakítószilárdsága nagy.

Illat és íz: tejes, kellemesen sajtos, pikáns, enyhén savanykás, valamint a füstölt változat esetén jellegzetesen füstös.

Összetétel: Szárazanyag: legalább 40 tömegszázalék.

Szárazanyag zsírtartalma: legalább 25 tömegszázalék.

Só: legfeljebb 5,5 tömegszázalék a nem füstölt változat esetén és legfeljebb 6,0 tömegszázalék a füstölt változat esetén.

Mikrobiológiai jellemzők:

A „Zázrivské vojky” elsősorban termorezisztens Lactococcus, Streptococcus és Lactobacillus tejsavó mikroflórát tartalmazó ömlesztett sajtból készült gőzölt sajttermék.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Zázrivské vojky” gőzölt sajt nyers tehéntejből vagy pasztőrözött tehéntejből, tejsavkultúra hozzáadásával előállított ömlesztett sajtból készül. Az ömlesztett sajt külseje zárt és sima, megfelelő kéreggel bevont, színe fehér, illetve krémfehér.

A sajt minőségét az ömlesztettsajt-előállítók telephelyén rendszeresen ellenőrzik és rögzítik az alábbi paraméterek vizsgálatával: gátlóanyagok, hőmérséklet, savasság, zsírtartalom, fajsúly és nem zsír alkotta szárazanyag.

A mikroorganizmusok teljes számát és a szomatikus sejtek számát akkreditált laboratóriumokban állapítják meg.

Az ömlesztett sajt tömegének legalább 48 %-a szárazanyag, amelynek legalább 35 tömegszázaléka zsír, pH-értéke pedig 4,9–5,2.

A termék minősége független az ömlesztett sajt eredetétől.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében)

Az eredetet illetően nincsenek kifejezett minőségbeli követelmények vagy korlátozások.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

| — | a tehéntejből előállított sajtot a gőzöléshez csíkokra vágják, melyeket aztán reszeléssel tovább módosítanak, |
| --- | --- |

—

a tehéntejből előállított sajtot a gőzöléshez csíkokra vágják, melyeket aztán reszeléssel tovább módosítanak,

| — | a módosított sajtot forró vízben gőzölik (70–95 °C-os vízhőmérséklet mellett), majd gépi úton feldolgozzák, amíg parenina néven ismert, tömör tömböt nem alkot, |
| --- | --- |

—

a módosított sajtot forró vízben gőzölik (70–95 °C-os vízhőmérséklet mellett), majd gépi úton feldolgozzák, amíg parenina néven ismert, tömör tömböt nem alkot,

| — | a pareninát további kézi feldolgozásnak vetik alá mindaddig, amíg gyúrható és alakítható állagú nem lesz, |
| --- | --- |

—

a pareninát további kézi feldolgozásnak vetik alá mindaddig, amíg gyúrható és alakítható állagú nem lesz,

| — | a folyamat eredményeként kapott sajttömböt kézzel vagy két, egymás felé forgó rovátkolt nyújtóhenger segítségével azonnal kinyújtják, hosszú szalagokat alkotva, |
| --- | --- |

—

a folyamat eredményeként kapott sajttömböt kézzel vagy két, egymás felé forgó rovátkolt nyújtóhenger segítségével azonnal kinyújtják, hosszú szalagokat alkotva,

| — | a kinyújtott szalagok azonnal hideg ivóvízbe kerülnek, |
| --- | --- |

—

a kinyújtott szalagok azonnal hideg ivóvízbe kerülnek,

| — | a lehűlt sajtszalagokat kézzel orsóra tekerik, majd egyik végükön elvágják és középen egy sajtszalag – más néven vojka (többes száma: vojky) – segítségével összekötözik, |
| --- | --- |

—

a lehűlt sajtszalagokat kézzel orsóra tekerik, majd egyik végükön elvágják és középen egy sajtszalag – más néven vojka (többes száma: vojky) – segítségével összekötözik,

| — | a kívánt végső sótartalom eléréséhez az elkészült szalagokat telített sóoldatban sózzák, |
| --- | --- |

—

a kívánt végső sótartalom eléréséhez az elkészült szalagokat telített sóoldatban sózzák,

| — | a sózást követően a szalagokat fellógatják, hogy a felesleges víz eltávozzon, |
| --- | --- |

—

a sózást követően a szalagokat fellógatják, hogy a felesleges víz eltávozzon,

| — | a sajtszalagok füstölt változatát hagyományos légkeringetéses füstölőkamrában, közvetlen keményfa hidegfüsttel füstölik, amíg a sajt aranysárga színt nem vesz fel. |
| --- | --- |

—

a sajtszalagok füstölt változatát hagyományos légkeringetéses füstölőkamrában, közvetlen keményfa hidegfüsttel füstölik, amíg a sajt aranysárga színt nem vesz fel.

3.6.   A szeletelésre, az aprításra, a csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Zázrivské vojky” különböző súlyú csomagokban kerül a piacra. Az alapkiszerelés 100 g tömegű, ugyanakkor 130, 150, 250, 500 és 1 000 g tömegű csomagban is forgalmazható. A sajtot élelmiszer-ipari fóliába csomagolják.

A „Zázrivské vojky” termék csomagolását a meghatározott földrajzi területen közvetlenül az előállítást követően kell elvégezni, hogy ezáltal megőrizhető legyen a korábban elért egyedi alak és termékminőség.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok

A „Zázrivské vojky” terméket a fenti leírással összhangban előállító gyártók a „Zázrivské vojky” nevet felhasználhatják a címkézéshez, reklámozáshoz és forgalmazáshoz.

A termékre helyezett címkéken az alábbiakat kell feltüntetni:

| — | a „Zázrivské vojky” nevet, jól látható formában, |
| --- | --- |

—

a „Zázrivské vojky” nevet, jól látható formában,

| — | a sajt füstölt vagy nem füstölt jellegét, |
| --- | --- |

—

a sajt füstölt vagy nem füstölt jellegét,

| — | az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szöveget vagy az „OFJ” rövidítést, valamint a hozzá tartozó EK-szimbólumot. |
| --- | --- |

—

az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” szöveget vagy az „OFJ” rövidítést, valamint a hozzá tartozó EK-szimbólumot.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Zázrivské vojky” terméket Zázrivá községben állítják elő. A földrajzi területet északról Oravská Lesná község, nyugatról Terchová község, délről Párnica község, keletről pedig a Paráč és Minčol hegycsúcsai övezik.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai

Zázrivá tipikus hegyvidéki terület, amely megfelelő feltételekkel rendelkezik juh- és szarvasmarha-tenyésztéshez és -legeltetéshez, valamint sajt előállításához az így kapott tejből. A hegyvidéki környezet nyújtotta egyedi lehetőségeket a lakosság a területen való letelepedésétől kezdve mind a mai napig folyamatosan kihasználta, illetve kihasználja.

A szájhagyomány úgy tartja, hogy a sajtszalagok és más sajttermékek helyi előállítása Zázrivában egészen a XIX. század második feléig nyúlik vissza, amikor a környékbeli juh- és szarvasmarhatartók egyetlen bevételi forrása a gőzölt sajttermékek, köztük a sajtszalagok készítése volt.

A kívánt paramétereket (savasság, gőzölésre való alkalmasság) elérve a tehéntejből készült sajtot csíkokra vágják, lereszelik, majd pedig forró vízben (70–95 °C-os vízhőmérséklet mellett) gőzölik. A sajtot falapáttal vagy gépi keverővel keverik mindaddig, amíg a sajt tömör és rugalmas tömbbé nem alakul, melyet pareninaként ismernek. A pareninát kézzel gyúrják, illetve keverik, hajtogatják és nyújtják mindaddig, amíg gyúrható, egyenletes és alakítható állagú nem lesz. A sajttömbből nyújtással azonnal hosszú szalagokat formáznak, melyek ezután rögtön hideg ivóvízbe kerülnek. Hogy megtartsák alakjukat, a sajtszalagokat hagyják az ivóvízben lehűlni (2–10 percig), majd ha lehűltek, orsóra tekerik. Feltekerés után a sajtszalagokat az egyik végükön elvágják és egy sajtszállal középen összekötik. Az elvágott és összekötött szalagokat telített sóoldatba mártva sózzák, majd szükség esetén füstölik. A felesleges sós víz eltávolítása érdekében a sajtszalagokat fa- vagy rozsdamentes rúdra akasztják, ahol aztán a víz távozik a termékből.

5.2.   A termék sajátosságai

A „Zázrivské vojky” terméket hagyományos módon, szinte kizárólag kézi úton állítják elő, amelynek során az ömlesztett sajtot forró vízben gőzölik és szalagokra (vojky) nyújtják. A sajtot a kézi feldolgozást követően két, egymással szemben forgó, rovátkolt nyújtóhenger segítségével nyújtják szalagokra. A gőzölt sajt kézi feldolgozása során végzett gyúrás és nyújtás biztosítja a sajtszalagok szálas szerkezetét, és egyben ez adja a termék egyedülálló jellegét is.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti ok-okozati kapcsolat

A „Zázrivské vojky” oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése iránti kérelmet a termék hagyományos gyártási módjának köszönhető sajátos szerkezete és alakja, valamint elismertsége és hagyománya indokolja.

Zázrivá terület benépesedése a havasalföldi terjeszkedésre tekint vissza, mely a XVI. században vette kezdetét. A hegyvidéki terület, köves talaj, viszonylag nagy tengerszint feletti magasság és a hűvös éghajlat akadályozta a mezőgazdaság kialakulását, ezért a területen csak szerény mértékben folyhatott földművelés, juhtenyésztés és pásztorkodás, illetve később szarvasmarha-tenyésztés, melyek a helyiek kizárólagos bevételi és megélhetési forrását jelentették (Čaplovičová, Z.: Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, 118–129. o.).

A Zázrivá egykori lakosainak birtokaihoz kapcsolódó, XVIII. század közepétől egészen a XIX. század végéig tartó időszakból származó feljegyzések bőséges információt szolgáltatnak a korabeli tenyésztési eljárásokról (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, 38. sz., a néhai Georgius Dattek birtoka, Zázrivá). Ez utóbbiak szolgáltak alapul a sajttermékek feldolgozásának további fejlődéséhez, amely a helyi háztáji élelmiszer-előállítás egyik módját képezte. Minden család, amely akár csak néhány juhot vagy tehenet tartott, saját sajtféléket készített, amelyek között megtalálhatók voltak a sajtszalagok (vojky) és a sajtkorbácsok (korbáčiky) is:„...a sajtkészítés helyszínéül szolgáló konyhában fatüzelésű tűzhely kapott helyett. A tejet addig hevítették, amíg meg nem aludt, majd az alvadékot forró vízben melegítették, kevergették és gőzölték. A tálban, vízzel történő melegítés után a gőzölt alvadékot kézzel szalaggá nyújtották, majd a földön elhelyezett mosóteknőben lévő hideg vízbe dobták. A mellette található asztalon fakeret kapott helyet, amelyre a szalagot feltekerték, és ezt a szomszédos, jól szellőző szobában egy állványra akasztották fel. A soron következő napon egy ollóval átvágták a sajtszalag alsó részeit. Az így kialakított sajtszalagokat az asztalra tették, majd összefonták. Ezt követően egy zománcolt mosóteknőben elkészített sós pácba helyezték...” (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, 388–389. o.). A sajtokat készítőik maguk értékesítették.

A kortörténeti feljegyzések szerint a hagyományos gőzölt sajtokat az Észak-Szlovákiában található Zázrivá községben különböző formákban állították elő. Az egyik sajtterméket, amelyet a helyi krónikák is feljegyeztek (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n.p., Martin, Zázrivá Nemzeti Bizottsága számára, 1988, 105. o.), az alábbi módon készítették el:„... a tej alvadása után kapott sajtot forró vízzel megtöltött edényekbe helyezték és kézzel dolgozták fel, vagyis kézzel nyújtották ki. Végül a sajtot vékony szalaggá formázták, majd egy hideg vizet és forralt vízből és sóból készült pácot tartalmazó edénybe tették. A sajtszalagot (vojka) faorsóra tekerték, végül feldarabolták. Az így készített sajt ezután fogyasztható is volt...”.

Az Etnografia Slovenska (Ethnologia Slavica, Tomus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo, Pozsony, 1986, 64–65. o.) említést tesz arról, hogy „... az észak-szlovákiai Zázrivá községben hagyományos gőzölt sajtból készült kis korbácsokat fonnak.”

A sajtkészítés mellett a terület a gőzölt sajtok kereskedelmének központjává vált. A levéltárban számos, a gőzölt sajtok kereskedői számára kiállított kereskedelmi engedély lelhető fel.

Zázrivá község gőzöltsajt-kereskedői a mai napig kínálják termékeiket különböző vásárokon és eseményeken, például esküvőkön, keresztelőkön és karácsonykor, illetve farsangi és húsvéti ünnepségeken. Ezen ünnepségek alkalmával az előállított vojky (sajtszalag) mennyisége megnő, mely jól mutatja annak népszerűségét a fogyasztók körében. Ezt a sajtkészítők gyártási feljegyzései is igazolják.

Zázrivá mindmáig megőrizte mezőgazdasági jellegét. A korábbi generációk által átörökített ismereteknek, tapasztalatoknak és tudásnak köszönhetően a sajtszalagok készítése napjainkban is folytatódik. Az előállítás folyamata, valamint a termék jellegzetes alakja és minősége változatlan maradt. Az iZURNAL weboldalon megjelent cikk szerint „...Zázrivá községben minden nő tudja, hogyan kell sajtot nyújtani. Olyan művészet ez, amely anyáról leányra száll – ezt bármely háziasszony megerősítheti...”

A „Zázrivské vojky” elismertségét és hagyományát nem csak a Szlovák Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium által odaítélt minőségjelzés, de a sajtóban megjelent cikkek is igazolják (például a „Zázrivské dni 2008” [Zázrivái fesztivál, 2008] című cikk 9. oldala, in: Noviny o dianí v Zázrivej [Hírek Zázriváról], X. kötet, 2/2008, Zázrivái Római Katolikus Egyházközség).

A térség lakóinak hozzáértése és ügyessége tette lehetővé, hogy megéljenek a szélsőséges viszonyok között és nemzetközi hírnévre tegyenek szert.

A „Zázrivské vojky” jól ismert, hagyományos csemege nem csak a szlovák emberek, hanem a Szlovákiába látogató külföldiek számára is, akik ajándékként e specialitásból több csomaggal térnek vissza hazájukba.

A sajtszalagok főszereplői lettek a térség fontosabb, évente megrendezésre kerülő eseményeinek, így a Zázrivské dni elnevezésű vásárnak is, melynek keretében sor kerül a „Zázrivské vojky” nyújtásának és a „Zázrivské korbáčiky” fonásának versenyére. E versenyek nagy népszerűségnek örvendnek, és mind helyi sajtkészítők, mind alkalmi versenyzők részt vesznek rajtuk.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(510/2006/EK rendelet 5. cikk (7) bekezdés (3))

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o. A rendeletet felváltotta az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

(3)  Lásd a második lábjegyzetet.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/32

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 109/05

| 1. | 2014. április 2-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Veolia Environnement S.A. (a továbbiakban: Veolia, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az Electricité de France-tól (a továbbiakban: EDF) történő részesedésvásárlás útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Dalkia International felett. A Dalkia International jelenleg a Veolia és az EDF közös irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

1.

2014. április 2-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Veolia Environnement S.A. (a továbbiakban: Veolia, Franciaország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás az Electricité de France-tól (a továbbiakban: EDF) történő részesedésvásárlás útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Dalkia International felett. A Dalkia International jelenleg a Veolia és az EDF közös irányítása alatt áll.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a Veolia esetében: környezetgazdálkodási (víz-, hulladékgazdálkodási, közlekedési és energia-) szolgáltatások;
  —   a Dalkia International esetében: az energiaszolgáltatási ágazatban Franciaországon kívül folytatott tevékenységek, különösen fűtési és hűtési hálózatok üzemeltetése, multitechnológiás szolgáltatások épületek és ipari létesítmények számára, valamint kisebb mértékben villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a Veolia esetében: környezetgazdálkodási (víz-, hulladékgazdálkodási, közlekedési és energia-) szolgáltatások;

—   a Dalkia International esetében: az energiaszolgáltatási ágazatban Franciaországon kívül folytatott tevékenységek, különösen fűtési és hűtési hálózatok üzemeltetése, multitechnológiás szolgáltatások épületek és ipari létesítmények számára, valamint kisebb mértékben villamosenergia-termelés és -nagykereskedelem.

| 3. | Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.

| 5. | Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/33

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 109/06

| 1. | 2014. április 3-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lantmännen ek för (a továbbiakban: Lantmännen, Svédország) tulajdonában álló Agroenergi AB (a továbbiakban: Agroenergi, Svédország) és a Vapo Oy (a továbbiakban: Vapo, Finnország) tulajdonában álló Neova Pellets (a továbbiakban: Neova, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV) felett. |
| --- | --- |

1.

2014. április 3-án az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Lantmännen ek för (a továbbiakban: Lantmännen, Svédország) tulajdonában álló Agroenergi AB (a továbbiakban: Agroenergi, Svédország) és a Vapo Oy (a továbbiakban: Vapo, Finnország) tulajdonában álló Neova Pellets (a továbbiakban: Neova, Svédország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a közös vállalkozás (a továbbiakban: JV) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az Agroenergi esetében: fapellettel kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozik Svédországban és Lettországban,
  —   a Neova Pellets esetében: fapellettel kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozik Svédországban,
  —   a JV esetében: fapellet gyártásával és értékesítésével foglalkozik majd Svédországban. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az Agroenergi esetében: fapellettel kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozik Svédországban és Lettországban,

—   a Neova Pellets esetében: fapellettel kapcsolatos tevékenységekkel foglalkozik Svédországban,

—   a JV esetében: fapellet gyártásával és értékesítésével foglalkozik majd Svédországban.

| 3. | Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az COMP/M.7185 – Agroenergi/Neova Pellets hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 11.4.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 109/34

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2014/C 109/07

| 1. | 2014. április 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az AXA S.A. (a továbbiakban: AXA, Franciaország) végső irányítása alá tartozó SCI Vendome Bureaux, valamint a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) kizárólagos tulajdonában álló leányvállalata, a PSPLUX S.à.r.l. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy milánói ingatlanokból álló portfólió (a továbbiakban: a milánói ingatlan-portfólió, Olaszország) felett. |
| --- | --- |

1.

2014. április 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az AXA S.A. (a továbbiakban: AXA, Franciaország) végső irányítása alá tartozó SCI Vendome Bureaux, valamint a Public Sector Pension Investment Board (a továbbiakban: PSPIB, Kanada) kizárólagos tulajdonában álló leányvállalata, a PSPLUX S.à.r.l. által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy milánói ingatlanokból álló portfólió (a továbbiakban: a milánói ingatlan-portfólió, Olaszország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az AXA esetében: globális biztosítási csoport, amely élet- és egészségbiztosítással, valamint más biztosítási formákkal, továbbá befektetéskezeléssel foglalkozik,
  —   a PSPIB esetében: nyugdíjbefektetés-kezelő, amely a kanadai közszolgálati szervek, hadsereg (Canadian Forces), rendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjainak befektetésével foglalkozik,
  —   a milánói ingatlan-portfólió négy épületet foglal magában: nevezetesen a Bodio 4, Bodio 5, La Vela és La Stilo elnevezésű kereskedelmi és irodaépületeket. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az AXA esetében: globális biztosítási csoport, amely élet- és egészségbiztosítással, valamint más biztosítási formákkal, továbbá befektetéskezeléssel foglalkozik,

—   a PSPIB esetében: nyugdíjbefektetés-kezelő, amely a kanadai közszolgálati szervek, hadsereg (Canadian Forces), rendőrség (Royal Canadian Mounted Police) és tartalékos erők (Reserve Force) nyugdíjalapjainak befektetésével foglalkozik,

—   a milánói ingatlan-portfólió négy épületet foglal magában: nevezetesen a Bodio 4, Bodio 5, La Vela és La Stilo elnevezésű kereskedelmi és irodaépületeket.

| 3. | Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. Az Európai Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Az Európai Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be az Európai Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell az Európai Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az COMP/M.7211 – AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (faxszám: +32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

B-1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

---