# Euroopan unionin C 109/2014

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 57. vuosikerta11. huhtikuu 2014 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 109

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

57. vuosikerta11. huhtikuu 2014

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 109/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2014/C 109/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2014/C 109/02 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 6 päivänä marraskuuta 2013, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (CON/2013/76) | 2 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

2014/C 109/02

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 6 päivänä marraskuuta 2013, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (CON/2013/76)

2

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 109/03 | Euron kurssi | 26 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2014/C 109/03

Euron kurssi

26

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 109/04 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen | 27 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2014/C 109/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 34 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 109/04

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

27

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2014/C 109/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

32

2014/C 109/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.6541 – Glencore/Xstrata)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 109/01

Komissio päätti 22. marraskuuta 2012 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot; |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot;

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32012M6541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32012M6541. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/2

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 6 päivänä marraskuuta 2013,

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 3 päivänä syyskuuta 2013 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’). EKP vastaanotti 14 päivänä lokakuuta 2013 Euroopan parlamentilta pyynnön antaa lausunto ehdotetusta asetuksesta.

EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, sillä ehdotettu asetus sisältää säännöksiä, jotka vaikuttavat luottolaitosten sekä muiden rahoituslaitosten kuin vakuutusyritysten toiminnan vakauden valvontaan liittyvää politiikkaa koskeviin EKP:n tehtäviin perussopimuksen 127 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja säännöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) rooliin myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen perussopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

1.   Yleiset huomautukset

EKP antaa täyden tukensa yhteisen kriisinratkaisumekanismin perustamiselle, sillä se vahvistaa osaltaan talous- ja rahaliiton perustaa ja vakautta. EKP haluaa tässä yhteydessä myös toistaa kannan, jonka se esitti 27 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan lausunnossa ehdotuksesta neuvoston asetukseksi luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille ja ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkivalvontaviranomainen) perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta (CON/2012/96) (2). Tämän kannan mukaan yhteinen kriisinratkaisumekanismi (YKM) on välttämätön lisä yhteiselle valvontamekanismille (YVM), jotta voidaan saavuttaa hyvin toimiva finanssimarkkinaunioni. Tällainen mekanismi on siksi perustettava siihen mennessä, kun EKP ottaa hoitaakseen valvontavastuunsa kokonaisuudessaan. Ehdotettu asetus sisältää tehokkaan kriisinratkaisun kolme tärkeää osatekijää: a) yhteisen järjestelmän, b) yhteisen viranomaisen ja c) yhteisen rahaston. Ehdotettu asetus on vastaus 13.–14. joulukuuta 2012 ja 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamiin päätelmiin (3), jotka perustuvat selvitykseen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa” (4).

EKP katsoo, että seuraavissa kohdissa esitetyt yleiset periaatteet vaikuttavat olennaisesti YKM:n tehokkuuteen, ja on tyytyväinen siihen, että ne kuvastuvat suurelta osin ehdotetussa asetuksessa.

1.1   YKM:n olisi katettava kaikki YVM:ään osallistuviin jäsenvaltioihin sijoittautuneet luottolaitokset.

1.2   YKM:n keskiössä olisi oltava keskitetty kriisinratkaisuviranomainen, jolla on riittävät päätöksentekovaltuudet ryhtyä kriisinratkaisutoimiin, jos euroalueen tai koko unionin vakaus sitä vaatii. YKM on välttämätön lisä YVM:lle, (5) sillä kriisinratkaisua ja valvontaa koskevat vastuu- ja päätöksentekotasot on yhdenmukaistettava. EKP onkin yhtä mieltä komission kanssa siitä, että yhteinen mekanismi soveltuu kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten verkostoa paremmin takaamaan asianmukaisen vastuunjaon ja muut optimaaliset kriisinratkaisutoimet. Kansallisten kriisinratkaisujärjestelmien keskinäinen koordinointi ei kokemusten perusteella aina riitä tuottamaan mahdollisimman nopeita ja kustannustehokkaita kriisinratkaisupäätöksiä etenkään rajat ylittävissä tilanteissa.

1.3   Päätöksentekoprosessin olisi mahdollistettava ajallaan tapahtuva ja tehokas päätöksenteko; tarvittaessa päätökset olisi kyettävä tekemään hyvin nopeasti, esimerkiksi muutamassa päivässä tai joskus jopa muutamassa tunnissa. Prosessin olisi perustuttava asianmukaiseen kriisinratkaisun suunnitteluun.

1.4   Keskitetyllä kriisinratkaisuviranomaisella olisi oltava riittävät valtuudet, välineet ja rahoitusvarat, jotta se voi ratkaista laitosten kriisejä luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä annettavan direktiivin (jäljempänä ’pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivi’) mukaisesti.

1.5   Keskitetyllä kriisinratkaisuviranomaisella olisi oltava käytettävissään kriisinratkaisurahoitusta yhteisen kriisinratkaisurahaston kautta. Tämä rahasto olisi rahoitettava kaikkien YKM:ään osallistuvien pankkien etukäteen suorittamilla riskiperusteisilla rahoitusosuuksilla, joita täydennetään tarvittaessa jälkikäteisosuuksilla. Lisäksi olisi oltava käytettävissä väliaikainen, budjettineutraali julkinen varautumisjärjestely, joka voitaisiin toteuttaa yhteiselle kriisinratkaisurahastolle myönnettävän luottojärjestelyn muodossa.

1.6   YKM:ää koskevien puitteiden olisi taattava tiivis koordinointi YKM:n kriisinratkaisutoiminnon ja YVM:n valvontatoiminnon välillä. Samalla olisi kuitenkin otettava huomioon näiden kahden mekanismin institutionaaliset vastuualueet ja noudatettava niitä.

Sekä YVM että YKM kuuluvat olennaisina osina pankkiunionin yhdennettyyn rahoituskehykseen. Pankkiunionin avulla voidaan katkaista pankkien ja valtioiden väliset kytkennät kyseisissä jäsenvaltioissa ja muuttaa finanssisektorin nykyisen sirpaloitumiskehityksen suunta.

EKP antaa voimakkaan tukensa YKM:n suunnitellulle aikataululle, jonka mukaisesti YKM tulisi voimaan vuoden 2014 puoleen väliin mennessä ja olisi täysin toimintakykyinen 1. tammikuuta 2015 mennessä. Aikataulussa otetaan huomioon se, että YKM on pankkiunionin keskeinen osa.

2.   Erityiset huomautukset

2.1   Oikeusperusta

Komissio esittää ehdotetun asetuksen perustaksi perussopimuksen 114 artiklaa, jonka nojalla voidaan toteuttaa sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevia toimenpiteitä jäsenvaltioiden säännösten lähentämiseksi. EKP on tietoinen siitä, että unionin muut toimielimet arvioivat parhaillaan ehdotettua oikeusperustaa, ja toteaa, että ehdotettuun asetukseen on esitetty muutoksia sen varmistamiseksi, että 114 artikla olisi mahdollinen oikeusperusta ehdotetun asetuksen tavoitteen saavuttamiseksi. Tämä tavoite on sisämarkkinoiden yhtenäisyyden säilyttäminen ja sen toiminnan parantaminen siten, että unionilla on keskitetty viranomainen, joka soveltaa yhdenmukaisesti yhtenäisiä kriisinratkaisusääntöjä ja jolla on käytettävissään yhteinen kriisinratkaisurahasto.

2.2   Yhteisen kriisinratkaisuneuvoston hallinto ja vastuuvelvollisuus

EKP suhtautuu kaikkiaan myönteisesti ehdotettuun hallintomalliin ja etenkin siihen, ettei yhdelläkään osapuolella, varsinkaan kansallisilla kriisinratkaisuviranomaisilla ole veto-oikeutta yhteisen kriisinratkaisuneuvoston (jäljempänä ’kriisinratkaisuneuvosto’) päätöksenteossa. Luottolaitosten kriisinratkaisuissa lopullinen päätöksentekovalta on komissiolla, mutta kriisinratkaisuneuvostolla on laajat ja itsenäiset valtuudet laatia kriisinratkaisusuunnitelmia (6) ja kriisinratkaisujärjestelmiä (7) ja pyytää niiden täytäntöönpanoa. On äärimmäisen tärkeää, että YKM:n päätöksentekovaltuudet ja äänestyssäännöt mahdollistavat tehokkaan ja ajallaan tapahtuvan päätöksenteon etenkin kriisiaikoina. Kriisinratkaisumenettelyihin osallistuvien viranomaisten vastuualueet olisi määriteltävä tarkemmin valtuuksien päällekkäisyyksien välttämiseksi. Kuvailemalla tarkemmin, miten kriisinratkaisuneuvosto käyttää valtuuksiaan, mahdollistettaisiin asiassa Meroni vahvistetun periaatteen (8) riittävä noudattaminen ja samalla se, että menettely on riittävän joustava yksittäisten kriisinratkaisutapausten ratkaisemiseksi. Vielä on mainittava, että ehdotetulla asetuksella on varmistettava, että komission kaikki kriisinratkaisupäätökset tehdään riittävän nopeasti. (9)

EKP on tyytyväinen kriisinratkaisuneuvoston vastuuvelvollisuutta koskevaan kehykseen, joka on unionin institutionaalisten puitteiden mukainen. Demokraattista vastuuvelvollisuutta ja valvontaa koskevista käytännön menettelyistä (10) Euroopan parlamentin ja kriisinratkaisuneuvoston välillä tehtävään sopimukseen olisi sovellettava unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädettyä luottamuksellisuutta etenkin sellaisen valvontatiedon osalta, jonka kriisinratkaisuneuvosto saa EKP:lta ja kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta.

2.3   Kriisinratkaisu- ja valvontaviranomaisten yhteistyö

EKP on tyytyväinen suunniteltuun tiiviiseen yhteistyöhön valvonta- ja kriisinratkaisuviranomaisten välillä. (11) Ehdotetussa asetuksessa EKP:lle osoitettaviin tehtäviin ja vastuualueisiin olisi sovellettava perussopimusta, Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussääntöä (jäljempänä ’EKPJ:n perussääntö’) sekä etenkin luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annettua neuvoston asetusta (EU) N:o 1024/2013 (12) (jäljempänä ’YVM-asetus’), eivätkä ne saa ylittää EKP:lle perussopimuksessa, EKPJ:n perussäännössä tai YVM-asetuksessa osoitettuja tehtäviä ja vastuualueita. EKP toteaa, että ehdotetussa asetuksessa säädetään tiiviistä yhteistyöstä ja tietojenvaihdosta, mutta EKP:lle ei osoiteta siinä uusia tehtäviä tai vastuualueita. (13) EKP suosittelee, että viitattaessa ehdotetussa asetuksessa EKP:n tehtäviin ja vastuualueisiin viitataan selvyyden vuoksi soveltuvin osin EKP:lle YVM-asetuksella annettuihin tehtäviin ja vastuualueisiin. (14)

EKP toteaa ehdotetussa asetuksessa myös säädettävän, että EKP:n kutsuessa kriisinratkaisuneuvoston edustajan osallistumaan EKP:n valvontaelimeen kriisinratkaisuneuvosto nimeää edustajan. YVM-asetuksessa kuitenkin säädetään, että EKP:n valvontaelin voi kutsua Euroopan kriisinratkaisuviranomaisen puheenjohtajan osallistumaan tarkkailijana valvontaelimen kokouksiin sitten, kun mainittu viranomainen on perustettu. (15) Täyden johdonmukaisuuden varmistamiseksi ehdotettua asetusta on muutettava tämän mukaisesti. (16)

On erittäin tärkeää, että kriisinratkaisuviranomaisten ja valvontaviranomaisten tehtävät ja vastuualueet ovat erilliset ennen kuin kriisejä on näköpiirissä ja kriisin ensivaiheessa, jolloin valvoja voi toteuttaa luottolaitoksiin kohdistuvia varhaisen puuttumisen toimenpiteitä, sekä arvioitaessa kriisinratkaisun ja pääomainstrumenttien alaskirjauksen edellytyksiä.

Ensinnäkin varhaisen asiaan puuttumisen vaiheessa valvoja on yksin vastuussa toteutettavista toimista tai toimenpiteistä. On tärkeää, että valvoja ilmoittaa toteuttamistaan varhaisen puuttumisen toimenpiteistä viipymättä kriisinratkaisuneuvostolle. Se, että EKP:lle (tai kansalliselle valvontaviranomaiselle) ehdotetaan velvollisuutta kuulla kriisinratkaisuviranomaisia ennen muiden varhaisen puuttumisen toimenpiteiden määräämistä, ei kuitenkaan vastaa tarvetta toteuttaa pikaisia ja tehokkaita varhaisen puuttumisen toimenpiteitä yhden valvontaviranomaisen yhdennetyssä järjestelmässä. EKP:tä tai kansallista valvontaviranomaista olisikin vain pyydettävä ilmoittamaan kriisinratkaisuviranomaisille tällaisista toimista mahdollisimman pian. (17) Kriisinratkaisuneuvoston olisi varhaisen puuttumisen vaiheessa myös suoritettava sisäiset valmistelutoimensa niin, etteivät ne heikennä markkinoiden luottamusta ja mahdollisesti pahenna kyseisen laitoksen tilannetta. Siksi tietojen pyytäminen ja tarkastusten tekeminen paikalla sekä muut sen kaltaiset toimet olisi säädettävä ensisijaisesti valvojan tehtäväksi. Valvoja toimittaisi pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin mukaisesti kriisinratkaisuviranomaiselle kaikki tiedot, jotka tarvitaan kyseistä laitosta koskevien kriisinratkaisutoimien valmistelemiseksi. (18) Kriisinratkaisuviranomaisen suorittamia koordinoimattomia tutkimustoimia ja paikalla tehtäviä tarkastuksia olisi vältettävä, koska ne voivat heikentää luottamusta. (19)

Toiseksi EKP toteaa kriisinratkaisun käynnistävien olosuhteiden arvioinnista, että ehdotetussa asetuksessa myönnetään valvojalla olevan parhaat edellytykset arvioida, onko luottolaitos tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa ja onko kohtuullista odottaa, että sen kaatuminen voidaan estää kohtuullisessa ajassa vaihtoehtoisilla yksityisen sektorin tai valvontaviranomaisten toimilla. (20) EKP katsoo, että vastuu näiden kahden kriteerin arvioimisesta olisi annettava yksinomaan asianomaiselle valvontaviranomaiselle, eli joko EKP:lle tai kansallisille toimivaltaisille viranomaisille, YVM-asetuksessa säädetyn toimivaltajaon mukaisesti. Näin varmistettaisiin selkeä vastuunjako, joka takaa ripeät ja tehokkaat kriisinratkaisutoimet. (21) Ehdotetussa asetuksessa olisi säädettävä, että komissio voi päättää asettaa laitoksen kriisinratkaisuun pelkästään valvontaviranomaisen arvion perusteella. (22) Tällainen arvio olisi siten välttämätön, mutta ei riittävä, edellytys laitoksen asettamiselle kriisinratkaisuun.

Kolmanneksi valvojalla on myös parhaat edellytykset arvioida, onko yhteisö tai konserni enää elinkelpoinen ilman pääomainstrumenttien alaskirjausta tai pääomaksi muuntamista tai tarvitaanko poikkeuksellista julkista tukea. Elinkelpoisuusarviointi suoritetaan joko ennen sen arvioimista, täyttääkö pankki kriisinratkaisun edellytykset, tai samanaikaisesti tämän arvioinnin kanssa. Se siis suoritetaan ennen kriisinratkaisun aloittamista. Ehdotetussa asetuksessa olisi näin ollen selkeästi annettava vastuu tästä arvioinnista valvojalle ja valvojan arvio olisi säädettävä pääomainstrumenttien alaskirjauksen tai pääomaksi muuntamisen välttämättömäksi ennakkoedellytykseksi. (23)

Asianmukaisten valvontajärjestelmien varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvoston ja komission olisi lisäksi voitava pyytää valvojan (EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen) arviointia milloin tahansa, jos jokin laitos on tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa tai jos sen ei katsota enää olevan elinkelpoinen ilman pääomainstrumenttien alaskirjausta tai pääomaksi muuntamista. Näin mahdollistetaan toimet tilanteessa, jossa kriisinratkaisuviranomainen katsoo ne tarpeellisiksi, mutta valvoja ei toteuta niitä. (24)

Ehdotetussa asetuksessa säädetään vielä, että EKP ja kansalliset valvontaviranomaiset toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle ja komissiolle kaikki tiedot, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen. Tietojen jakaminen on tärkeä edellytys sille, että sekä valvonta että kriisinratkaisu toimivat tehokkaasti. Siksi olisi selvennettävä, että kaikki tietojen toimittamiseen liittyvät velvollisuudet ovat molemminpuolisia. Ennen kaikkea valvojalle olisi ilmoitettava mahdollisimman pian kaikista suunnitelluista ja toteutetuista kriisinratkaisumenettelyyn kuuluvista toimista, jotta valvoja voi ennakoida mahdolliset vaikutukset rahoitusvakauteen ja varoittaa kriisinratkaisuviranomaista niistä. (25)

2.4   EKP:n osallistuminen kriisinratkaisuneuvostoon sekä keskuspankkien yleinen osallistuminen

EKP huomauttaa, että ehdotetun asetuksen johdanto-osan 19 kappale, jossa viitataan komission ja EKP:n ”edustajiin”, ei vastaa muuta ehdotettua asetusta, jonka mukaan komissio ja EKP nimittävät joitakin kriisinratkaisuneuvoston jäsenistä. Ehdotetun asetuksen 39 artiklassa nimittäin säädetään, että kriisinratkaisuneuvostoon kuuluu muun muassa EKP:n nimittämä jäsen, jonka toimikausi on viisi vuotta ilman uusimismahdollisuutta. Ehdotetun asetuksen 43 artiklan mukaan valvontaelimen jäsenten on toimittava riippumattomasti, puolueettomasti ja koko unionin edun mukaisesti pyytämättä tai ottamatta ohjeita unionin toimielimiltä tai elimiltä, minkään jäsenvaltion hallitukselta taikka muulta julkiselta tai yksityiseltä elimeltä. Ehdotetun asetuksen 45 ja 49 artiklan mukaan EKP:n nimittämä jäsen osallistuu kriisinratkaisuneuvoston täysistuntoihin ja sen johdon istuntoihin, ja hänellä on niissä äänioikeus.

Jotta ehdotetussa asetuksessa kuvastuisi tarkemmin ero EKP:n kahden roolin välillä (YVM-asetuksen mukainen rooli ja ehdotetun asetuksen mukainen kriisinratkaisuneuvoston jäsenen rooli) ja jotta siinä säilytettäisiin erillään unionin velvollisuudet, jotka liittyvät yhtäältä sen valvonta- ja toisaalta sen kriisinratkaisutehtävään, EKP suosittelee, että EKP:lle annetaan oikeus osallistua tarkkailijana kaikkiin kriisinratkaisuneuvoston istuntoihin (täysistuntoihin ja johdon istuntoihin). (26)

Koska keskuspankeilla on tärkeitä rahoitusvakauteen ja makrovakauteen liittyviä tehtäviä ja asiantuntemusta, keskuspankeilla olisi – silloin, kun ne eivät toimi kansallisen lainsäädännön mukaisina kriisinratkaisuviranomaisina – oltava oikeus osallistua kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijoina ja niiden olisi osallistuttava EKP:n kanssa kriisinratkaisutoimien järjestelmävaikutusten arviointiin. (27)

2.5   Purkamismahdollisuuden arviointi sekä omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus (jäljempänä ’vähimmäisvaatimus’)

EKP on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen mukaisesti kriisinratkaisuneuvosto arvioi 2 artiklassa tarkoitettujen yhteisöjen purkamismahdollisuuden toimivaltaista viranomaista ja myös EKP:ta kuullen. (28) Vaikka valvojan kuuleminen riittää arvioinnissa, toimenpiteistä purkamismahdollisuuden esteiden poistamiseksi olisi päätettävä, ja ne olisi toteutettava yhteistyössä valvojan kanssa. Tämä vastaisi valvojan vahvaa osallistumista kriisinratkaisusuunnitelmien laadintaan. (29) Arvioinnissa ei pitäisi olettaa, että yhteisestä kriisinratkaisurahastosta myönnetään väliaikaisen likviditeetin lisäksi muuta tukea. Sen olettaminen, että rahastosta myönnetään vakavaraisuustukea, on vastoin yleistä periaatetta, jonka mukaan kriisinratkaisutilanteessa tappioista vastaavat ensin kyseisen laitoksen tai konsernin osakkeenomistajat ja velkojat. (30) Yhteisestä kriisinratkaisurahastosta myönnetään varoja vain, jos osakkeenomistajien ja velkojien kautta saatava kriisinratkaisurahoitus ei riitä. Laitoksen tai konsernin purkamismahdollisuuden arvioinnissa olisikin varmistettava, että laitoksella tai konsernilla itsellään on uskottavan kriisinratkaisustrategian edellyttämä riittävä tappionsietokyky. (31)

EKP katsoo, että vähimmäisvaatimus on tärkeä edellytys purkamismahdollisuuden ja riittävän tappionsietokyvyn turvaamiselle. Toimivaltaisella viranomaisella pitäisi olla korostettu asema vähimmäisvaatimuksen määrittämisessä, koska vähimmäisvaatimus voi vaikuttaa suoraan pankin liiketoiminnan jatkuvuuteen ja sillä on siksi merkitystä toimivaltaisen viranomaisen kannalta. Kriisinratkaisuneuvoston olisikin siksi määritettävä vähimmäisvaatimus ”yhteistyössä” toimivaltaisen viranomaisen kanssa. (32) EKP:n käsityksen mukaan ehdotetun asetuksen vähimmäisvaatimusta koskevilla yleisillä säännöksillä varmistetaan täysi yhdenmukaisuus tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin kanssa ja näin ollen myös ristiinviittaukset vähimmäisvaatimuksen kannalta hyväksyttävien velkojen hyväksyttävyysedellytyksiin. (33)

2.6   Velkakirjojen arvon alaskirjaus

Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että velkakirjojen arvon alaskirjausta koskevat säännökset tulevat voimaan 1. tammikuuta 2018. Tämä tarkoittaa, että YKM:n on ehkä ratkaistava pankkien kriisejä ilman tätä kriisinratkaisuvälinettä. Uudet valtiontukisäännöt (34) edellyttävät kuitenkin, että pääoma ja etuoikeudeltaan huonommat velat kirjataan alas, jos kriisinratkaisurahastosta peräisin olevia tai julkisia varoja käytetään kriisinratkaisussa. Tästä huolimatta on epävarmaa, voidaanko etuoikeutettujen, vakuudettomien velkojen arvo kirjata alas, koska jäsenvaltiot voivat itse päättää, aikaistavatko ne velkakirjojen arvon alaskirjauspuitteiden käyttöönottoa.

Tästä syystä EKP kannattaa velkojen arvon alaskirjauksen käyttöönottoa ennen vuotta 2018. Velkojen arvon alaskirjauksen katsotaan jo olevan suurelta osin sisällytetty kustannuksiin, joten sen ei uskota vaikuttavan rahoitukseen paljonkaan. Lisäksi velkakirjojen alaskirjauksen käyttö lisäisi oikeusvarmuutta, johdonmukaisuutta ja ennakoitavuutta ja vähentäisi tilapäisratkaisuihin turvautumista. (35)

Säännös, joka koskee saamisten etuoikeusjärjestystä maksukyvyttömyystilanteessa ja joka määrittelee tappioiden kohdentamisjärjestyksen velkakirjoja alaskirjattaessa, (36) vaikuttaa poikkeavan tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin vastaavista säännöksistä. Olisikin pyrittävä johdonmukaisuuteen sen mukaan, minkälaisen lopullisen tekstin unionin lainsäätäjä hyväksyy. On erityisen tärkeää huolehtia siitä, että suojatut talletukset ovat ”superetuoikeutettuja” ja luonnollisten henkilöiden ja pienten ja keskisuurten yritysten hyväksyttävät talletukset ovat etuoikeutetumpia kuin muut etuoikeutetut vakuudettomat saatavat. Säännökset, jotka koskevat talletussuojajärjestelmien asemaa kriisinratkaisun yhteydessä, olisi siksi myös täysin yhdenmukaistettava tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin säännösten kanssa, ja olisi säädettävä talletussuojajärjestelmien sijaantulo-oikeudesta suojattujen tallettajien oikeuksiin ja velvollisuuksiin. (37)

2.7   Yhteinen kriisinratkaisurahasto

EKP on tyytyväinen siihen, että YKM:ään sisältyy yhteinen kriisinratkaisurahasto, jota rahoitetaan mekanismiin osallistuvissa jäsenvaltioissa sijaisevien laitosten etukäteen suorittamilla riskiperusteisilla rahoitusosuuksilla. Yhteisen kriisinratkaisurahaston tällainen hallinta on olennainen osa YKM:ää, jotta varmistetaan riittävä kriisinratkaisurahoitus turvautumatta julkisiin varoihin. Sen ansiosta kriisinratkaisuneuvosto voi toimia nopeasti eikä sen tarvitse käydä pitkällisiä vastuunjakokeskusteluja rajatylittävien pankkien tapauksessa. Näin turvataan mahdollisimman hyvä ja kustannustehokas Euroopan laajuinen kriisinratkaisustrategia. Yhteinen kriisinratkaisurahasto voi yhteisten varojen turvin suojella veronmaksajia paremmin kuin kansalliset järjestelyt ja näin katkaista pankkien ja valtioiden väliset haitalliset kytkennät.

Ehdotetussa asetuksessa säädetään, että kriisinratkaisurahaston tavoitekoko on vähintään 1 prosentti suojattujen talletusten määrästä. EKP:n mielestä suojattujen talletusten määrä ei ole paras mahdollinen mittapuu, koska se ei täysin kuvasta kriisinratkaisun mahdollisia rahoituskustannuksia. Suojattujen talletusten määrä voi pysyä vakaana velkojen kokonaismäärän lisääntyessä huomattavasti, tai se voi kasvaa velkojen kokonaismäärän pysyessä vakaana. Kummassakaan tapauksessa kriisinratkaisurahaston mahdollinen riski ei olisi riittävästi katettu. Olisi myös otettava huomioon, että suojatut talletukset on jo vakuutettu talletussuojajärjestelmällä, koska talletussuojajärjestelmä osallistuu kriisinratkaisurahoitukseen, jos (etuoikeutetuille) suojatuille talletuksille koituu tappioita. Mittapuuta olisikin täydennettävä velkojen kokonaismäärää koskevalla viitearvolla, joka kriisinratkaisuneuvoston olisi asianmukaisesti kalibroitava niin, että vähimmäistasona on 1 prosentti suojattujen talletusten määrästä. (38)

2.8   Varautumisjärjestelyt

EKP suhtautuu myönteisesti ehdotukseen luoda ylimääräisiä varautumisjärjestelyjä, jotka voidaan ottaa käyttöön poikkeustilanteissa, mikäli yhteisen kriisinratkaisurahastoon ennakkoon maksetut rahoitusosuudet eivät riitä ja jälkikäteen suoritetut maksuosuudet eivät ole välittömästi käytettävissä kustannusten kattamiseen, ja joiden ansiosta kriisinratkaisurahasto voi tehdä lainasopimuksia tai sopia muista tukimuodoista rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten kanssa. Tällaisten varautumisjärjestelyjen avulla YKM:n voi olla helpompi kestää talous- ja rahoitushäiriöitä, mikä vahvistaa sen kykyä estää järjestelmäkriisejä. EKP antaa myös tukensa vaatimukselle, jonka mukaan rahoitusalan, ei veroviranomaisten, on vastattava varautumisjärjestelyjen kautta saadun rahoituksen takaisinmaksusta. Tämä vaatimus vastaa YKM:n pääperustelua, jonka mukaan pankkien kriisit on voitava ratkaista aiheuttamatta pysyviä kustannuksia veronmaksajille. Ehdotettu asetus vastaa edellä mainittujen seikkojen osalta täysin 13.–14. joulukuuta 2012 ja 27.–28. kesäkuuta 2013 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antamia päätelmiä (39), jotka perustuvat selvitykseen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”.

EKP toteaa kuitenkin, että ehdotetussa asetuksessa ei selosteta tarkkaan ylimääräisten varautumisjärjestelyjen rakennetta. Vaikka ehdotetussa asetuksessa säädetään mahdollisuudesta ottaa lainaa kolmansilta osapuolilta, (40) siinä ei täsmennetä, kuuluisiko ylimääräisiin varautumisjärjestelyihin myös väliaikainen mahdollisuus käyttää julkisia varoja vai perustuisivatko ne pelkästään yksityiseltä sektorilta otettaviin lainoihin. Koska ehdotetun asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa säädetään nimenomaisesti, että jäsenvaltiot eivät ole velvollisia myöntämään julkista rahoitustukea, vaikuttaa siltä, että tällainen varautumisjärjestely voisi perustua vain vapaaehtoisuuteen. EKP katsoo, että budjettineutraaliuden periaatteesta huolimatta mahdollisuus käyttää verovaroja olisi olennainen osa YKM:n varautumisjärjestelyjä. Tämä johtuu siitä, että yksityisiä rahoituslähteitä voi etenkin YKM:n käytön alkuvaiheessa olla niukasti, ja ne voivat väliaikaisesti ehtyä, jos rahoitusmarkkinoilla syntyy vakavaa kuohuntaa. EKP ymmärtää, että komissio ei ole sisällyttänyt ehdotettuun asetukseen jäsenvaltioiden velvoitetta myöntää julkista rahoitustukea, sillä se voisi tarkoittaa puuttumista jäsenvaltioiden finanssipoliittiseen itsemääräämisoikeuteen, johon ei ole mahdollista kajota ehdotetun asetuksen oikeusperustan nojalla. Tätä taustaa varten EKP pitää tärkeänä, että osallistuvat jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ehdotetun asetuksen tullessa voimaan käytettävissä on yhteinen ja vankka julkinen varautumisjärjestely. (41)

Tämä julkinen varautumisjärjestely voisi olla luottojärjestely, jonka kautta YKM voisi hyödyntää osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisiä julkisia varoja. Budjettineutraaliuden periaatteen noudattamiseksi luotto olisi maksettava kokonaisuudessaan takaisin, jos siihen turvaudutaan. Olisi tärkeää kalibroida huolellisesti aikataulu näiden varojen takaisinperinnälle rahoitusalalta liian myötäsyklisten maksujen välttämiseksi. Edellä kuvatun kaltainen luottojärjestely olisi täysin yhdenmukainen joulukuussa 2012 annettujen Eurooppa-neuvoston päätelmien (42) ja muiden maiden vastaavien kriisinratkaisupuitteiden kanssa. Yksi esimerkki on Yhdysvaltain valtiovaranministeriön maan talletussuojaviranomaiselle (Federal Deposit Insurance Corporation) myöntämä luottojärjestely.

2.9   Suhde valtiontukikehykseen

EKP toteaa, että ehdotettu asetus on suunniteltu varmistamaan komission valtiontukitoimivallan säilyminen kaikissa kriisinratkaisutapauksissa, joihin liittyy valtiontueksi katsottavaa tukea. Tämä tapahtuu siten, että kriisinratkaisumenettelyn rinnalla käytetään valtiontukimenettelyä. (43) Ehdotetussa asetuksessa aiotaan kuitenkin myös soveltaa analogisesti ja kriisinratkaisumenettelyn rinnalla valtiontukea koskevaa komission valvontaa tapauksissa, joissa käytetään kriisinratkaisurahaston tukea. (44)

EKP myöntää, että valtiontukikehys on osoittautunut erittäin tärkeäksi välineeksi määriteltäessä yhteisiä parametrejä pankkien kriisinratkaisussa kaikkialla unionissa käytettävää kansallista julkista tukea varten. EKP katsoo kuitenkin, että olisi arvioitava huolellisesti, miten valtiontukea koskeva komission valvonta vaikuttaa etenkin YKM:n puitteissa suoritettavaan kriisinratkaisuun. Heti kun YKM on täysin toimintakykyinen, kriisinratkaisupäätökset tehdään unionin tasolla, mikä takaa yhtäläiset toimintaedellytykset ja sen, etteivät sisämarkkinat vääristy. (45) Valtiontukimenettelyn mukainen rinnakkainen arviointi ei siksi saisi viivästyttää tai estää kriisinratkaisuprosessia tai olla sen kanssa päällekkäinen. Kriisinratkaisumenettelyn puitteissa on mahdollista päästä tavoitteisiin, joiden mukaan sisämarkkinoiden yhtenäisyys on säilytettävä eikä osallistuvien ja osallistumattomien jäsenvaltioiden välinen kilpailu saa vääristyä. Valtiontukinäkökohtien sisällyttäminen kriisinratkaisumenettelyyn on mahdollista ennen kaikkea siksi, että komissiolla on perimmäinen päätäntävalta. Ehdotettua asetusta sovellettaessa on joka tapauksessa varmistettava, ettei valtiontukea koskeva valvonta johda aiheettomiin viivytyksiin eikä estä kriisinratkaisun tavoitteiden saavuttamista etenkin siksi, että rahoitusvakaus on säilytettävä. (46) Selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi komission olisi hyvä täsmentää ehdotetussa asetuksessa selvästi, mitä valtiontukipuitteiden sääntöjä ja mitä menettelyä sovelletaan analogisesti, sekä tarvittaessa selostaa tarkemmin niiden asianmukaista soveltamista.

Lisäksi tulevaisuudessa voi olla tarpeen analysoida tarkemmin valtiontukisääntöjen analogista soveltamista sekä valtiontuki- ja rahoitusvakausnäkökohtien vuorovaikutusta kriisinratkaisun yhteydessä. (47)

2.10   Kriisinratkaisupäätösten laillisuusvalvonta

Ehdotettu asetus ei sisällä kriisinratkaisupäätösten laillisuusvalvontaa ja siihen liittyviä seikkoja koskevia säännöksiä. EKP päättelee, että a) kriisinratkaisua koskevat kriisinratkaisuneuvoston/komission päätökset (48) ja valtiontukisääntöjä koskevat komission päätökset olisivat edelleen Euroopan unionin tuomioistuimen laillisuusvalvonnan alaisia ja b) kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten kriisinratkaisutoimet, joilla pannaan täytäntöön kriisinratkaisujärjestelmä kyseisten päätösten ja valtiontukisääntöjen mukaisesti, olisivat edelleen kansallisten tuomioistuinten laillisuusvalvonnan alaisia. EKP toteaa, että perussopimuksen ja ehdotetun asetuksen mukainen mahdollisuus vedota unionin tuomioistuimeen sekä mahdollisuus vedota kansallisiin tuomioistuimiin jäsenvaltioiden oman lainsäädännön nojalla taannevat yhdessä sellaisten luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden oikeusturvan, joihin YKM:n puitteissa tehdyt päätökset vaikuttavat.

Oikeudellisen selvyyden vuoksi asetuksessa olisi hyvä täsmentää, ettei se vaikuta kansallisten tuomioistuinten toimivaltaan valvoa kansallisten kriisinratkaisu- tai muiden toimivaltaisten viranomaisten sellaisten toimien tai laiminlyöntien laillisuutta, joita nämä toteuttavat pannessaan täytäntöön kriisinratkaisumenettelyn puitteissa 16 artiklan mukaisesti tehtyjä kriisinratkaisuneuvoston päätöksiä. Olisi myös harkittava sellaisten säännösten mukaan ottamista, joilla estetään kriisinratkaisuneuvoston tekemien päätösten kumoamismahdollisuus tai ainakin rajoitetaan sitä, etenkin ehdotetun asetuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtyjen päätösten osalta, pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin sisältämien, muutoksenhakuoikeutta ja muiden toimien poissulkemista koskevien säännösten mukaisesti. Tätä koskevien säännösten olisi oltava tarkkaan punnittuja, jotta varmasti noudatetaan EU:n perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa vahvistettuja omistusoikeustakeita.

YKM:ään liittyvien oikeussuojakeinojen selventämiseksi olisi lisäksi hyvä esittää pääpiirteittäin YKM:n puitteissa toteutettujen kriisinratkaisutoimenpiteiden kohteeksi joutuneita osapuolia koskevan laillisuusvalvontaoikeuden laajuus ja sisältö täsmentämällä esimerkiksi, että kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten toimien ja laiminlyöntien laillisuusvalvonnassa on otettava kaikilta osin huomioon se, että ehdotetun asetuksen 16 artiklan 8 kohdan mukaan kansallisten viranomaisten on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pannakseen täytäntöön kriisinratkaisuneuvoston päätökset ja että nämä päätökset ovat Euroopan unionin tuomioistuimen laillisuusvalvonnan alaisia. Täsmennys voisi sisältyä ehdotetun asetuksen perusteluihin tai erilliseen asiakirjaan.

2.11   Terminologia

EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että komission tavoitteena on ehdotetun asetuksen yhdenmukaisuus tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin kanssa, minkä pitäisi taata myös määritelmien kaikkinainen yhdenmukaisuus. Pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin määritelmät olisi säilytettävä, ellei ole objektiivisia syitä poiketa niistä ehdotetussa asetuksessa tai jättää ne siitä pois. (49) Tämän vuoksi valvontaviranomaiseen olisi asetuksessa viitattava johdonmukaisesti siten, että viitattaessa esimerkiksi ”toimivaltaiseen viranomaiseen” täsmennetään termin kattavan sekä valvojana toimivan EKP:n että kansalliset valvontaviranomaiset.

2.12   Tiiviiseen yhteistyöhön ryhtyneet jäsenvaltiot

EKP suosittelee, että ehdotettuun asetukseen sisällytetään säännös, joka koskee keskeneräisiä kriisinratkaisumenettelyjä siinä tapauksessa, että tiiviiseen yhteistyöhön (50) ryhtynyt jäsenvaltio, johon siksi sovelletaan automaattisesti ehdotettua asetusta, päättää tämän yhteistyön.

Tehty Frankfurt am Mainissa 6 päivänä marraskuuta 2013.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  EUVL C 30, 1.2.2013, s. 6. Kaikki EKP:n lausunnot ovat saatavilla EKP:n verkkosivustolla osoitteessa http://www.ecb.europa.eu.

2

(3)  Saatavilla Euroopan unionin neuvoston verkkosivustolla osoitteessa www.consilium.europa.eu

3

(4)  Selvitys esiteltiin joulukuussa 2012 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, ja se on saatavilla Euroopan unionin neuvoston verkkosivustolla osoitteessa www.consilium.europa.eu

4

(5)  Ks. myös Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 29 päivänä marraskuuta 2012, ehdotuksesta direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä (CON/2012/99) (EUVL C 39, 12.2.2013, s. 1).

5

(6)  Ks. ehdotetun asetuksen 7 artikla.

6

(7)  Ks. ehdotetun asetuksen 20 artikla.

7

(8)  Asia 9/56, Meroni v. korkea viranomainen, tuomio 13.6.1958 (Kok., s. 133); asia 98/80, Romano v. INAMI, tuomio 14.5.1981 (Kok., s. 1241) ja yhdistetyt asiat C-154/04 ja C-155/04, Alliance for Natural Health ym., tuomio 12.7.2005 (Kok., s. I-6451).

8

(9)  Ks. esim. ehdotetun asetuksen 16 artiklaa koskevat, jäljempänä ja muutosehdotuksessa 6 esitetyt huomautukset.

9

(10)  Ks. ehdotetun asetuksen 41 artiklan 8 kohta.

10

(11)  Ks. ehdotetun asetuksen 4 luku ”Yhteistyö”.

11

(12)  EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63. Ks. erityisesti YVM-asetuksen 3 artiklan 3 kohta ja 27 artiklan 2 kohta.

12

(13)  Ks. ehdotetun asetuksen 27 artiklan 2 ja 3 kohta.

13

(14)  Ks. esim. muutosehdotukset 2, 5, 8 ja 10.

14

(15)  Ks. YVM-asetuksen 26 artiklan 11 kohta ja johdanto-osan 70 kappale.

15

(16)  Ks. muutosehdotus 12.

16

(17)  Ehdotetun asetuksen 11 artiklan 4 kohtaa olisi näin ollen muutettava vastaavasti. Ks. tätä koskeva muutosehdotus 5.

17

(18)  Jäsenvaltioiden valtiovarainministerien Ecofin-neuvostossa 27. kesäkuuta 2013 hyväksymä yleisnäkemys [2012/0150(COD)-11148/1/13 Rev 1] ehdotuksesta direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä ja neuvoston direktiivien 77/91/ETY ja 82/891/ETY, direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY ja 2011/35/EY ja asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta, 23 artiklan 1 kohdan ec alakohta.

18

(19)  Ks. muutosehdotus 14.

19

(20)  Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 16 kappaleen mukaan ”EKP:llä on yhteisessä valvontamekanismissa toimivana valvojana parhaat edellytykset arvioida, onko luottolaitos tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa ja onko kohtuullista odottaa, että sen kaatuminen voidaan estää kohtuullisessa ajassa vaihtoehtoisilla yksityisen sektorin tai valvontaviranomaisten toimilla”.

20

(21)  Sama asia todetaan lausunnon CON/2012/99 2.1 kohdassa.

21

(22)  Ks. muutosehdotus 6.

22

(23)  Ks. muutosehdotus 8.

23

(24)  Ks. muutosehdotus 8.

24

(25)  Ks. muutosehdotukset 11, 12 ja 13.

25

(26)  Ks. muutosehdotukset 15, 16 ja 17.

26

(27)  Ks. muutosehdotus 15.

27

(28)  Tässä noudatetaan finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän (FSB) lokakuussa 2011 julkaisemaa asiakirjaa Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions (finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien keskeiset ominaisuudet), joka on saatavilla FSB:n verkkosivustolla osoitteessa www.financialstabilityboard.org. Ks. asiakirjan liite II ja 10 kohta.

28

(29)  Ks. muutosehdotus 3.

29

(30)  Ks. ehdotetun asetuksen 13 artiklan 1 kohta.

30

(31)  Ks. muutosehdotus 7.

31

(32)  Ks. muutosehdotus 4.

32

(33)  Ks. esim. pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiiviä koskevan ehdotuksen 39 artiklan 2 kohta, jossa vahvistetaan edellytykset sille, että velkaa voidaan pitää hyväksyttävänä velkana.

33

(34)  Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta finanssikriisin yhteydessä pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin 1 päivästä elokuuta 2013 (EUVL C 216, 30.7.2013, s. 1).

34

(35)  Ks. muutosehdotus 22.

35

(36)  Edellyttäen, ettei kyse ole veloista, jotka voidaan rajata (alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksien) ulkopuolelle poikkeuksellisissa olosuhteissa. Ks. ehdotetun asetuksen 24 artiklan 5 kohta.

36

(37)  Ehdotetun asetuksen 15 ja 73 artiklassa olisi näin ollen viitattava tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 98 a ja 99 artiklaan.

37

(38)  Ks. muutosehdotus 19.

38

(39)  Saatavilla Euroopan unionin neuvoston verkkosivustolla osoitteessa www.consilium.europa.eu

39

(40)  EKP toteaa tässä yhteydessä, että keskuspankkirahoituksen käyttöä koskevan kiellon mukaisesti keskuspankit eivät voi rahoittaa kriisinratkaisurahastoa. Ks. esim. EKP:n vuoden 2013 lähentymisraportti, s. 28.

40

(41)  Ks. muutosehdotus 20.

41

(42)  Eurooppa-neuvoston 13.–14. joulukuuta 2012 antamissa päätelmissä todetaan seuraavaa: ”Yhteisen kriisinratkaisumekanismin olisi perustuttava rahoitusalalta itseltään saataviin osuuksiin, ja siihen olisi sisällyttävä asianmukaiset ja toimivat varautumisjärjestelyt. Varautumisjärjestelyn olisi oltava keskipitkällä aikavälillä budjettineutraali niin, että varmistetaan julkisen avun korvaaminen finanssialalta jälkikäteen perittävillä maksuilla.” EKP on tietoinen, ettei ehdotetulla asetuksella voida sinänsä perustaa tällaista luottojärjestelyä; siinä voidaan vain luottaa siihen, että kriisinratkaisuneuvosto on velvollinen aktiivisesti hakemaan tällaista luottoa, kunhan luottojärjestelyn käytön mahdollistavat rahoitusmekanismit on perustettu.

42

(43)  Ks. ehdotetun asetuksen perustelujen (jäljempänä ’perustelut’) 4.1.3 kohta ja ehdotetun asetuksen 16 artiklan 8 kohdan viimeinen virke.

43

(44)  Ks. ehdotetun asetuksen 16 artiklan 10 kohta ja perustelujen 1.2 kohta.

44

(45)  Ks. erityisesti ehdotetun asetuksen johdanto-osan 7, 9 ja 13 kappale.

45

(46)  Ks. muutosehdotus 6.

46

(47)  Ks. muutosehdotus 21.

47

(48)  Ks. ehdotetun asetuksen 16 artikla. Lisäksi on otettava huomioon kriisinratkaisuneuvoston sopimusperusteista vastuuta koskeva 78 artikla.

48

(49)  Ks. esim. ehdotetun asetuksen 3 artiklan 13 kohta, jossa määritellään ”konserni”. Se poikkeaa määritelmästä, joka esitetään ehdotuksessa direktiiviksi luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä 27. kesäkuuta 2013 hyväksytyn yleisnäkemyksen 2 artiklan 4 kohdassa.

49

(50)  Siten kuin käsite määritellään YVM-asetuksessa.

50

---

LIITE

Muutosehdotukset

| Komission ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset (1) |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| Johdanto-osan 43 kappale |
| ”(43) | Velkakirjojen arvon alaskirjausta ei pitäisi käyttää tallettajiin, joiden talletukset on suojattu talletussuojajärjestelmällä. Talletussuojajärjestelmä osallistuu kuitenkin kriisinratkaisuprosessin rahoitukseen siltä osin kuin siitä olisi jouduttu hyvittämään tallettajia. Velkakirjojen arvon alaskirjausvaltuuksien käyttö varmistaisi sen, että talletukset ovat jatkuvasti tallettajien saatavilla, mikä on pääasiallinen syy siihen, että talletussuojajärjestelmät on otettu käyttöön. Jos talletussuojajärjestelmien osallistumista ei otettaisi näissä tapauksissa huomioon, tämä tarjoaisi perusteettoman edun suhteessa muihin velkojiin, joihin sovellettaisiin kriisinratkaisuviranomaisen valtuuksia.” |

Komission ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset (1)

Muutos 1

Johdanto-osan 43 kappale

”(43)

Velkakirjojen arvon alaskirjausta ei pitäisi käyttää tallettajiin, joiden talletukset on suojattu talletussuojajärjestelmällä. Talletussuojajärjestelmä osallistuu kuitenkin kriisinratkaisuprosessin rahoitukseen siltä osin kuin siitä olisi jouduttu hyvittämään tallettajia. Velkakirjojen arvon alaskirjausvaltuuksien käyttö varmistaisi sen, että talletukset ovat jatkuvasti tallettajien saatavilla, mikä on pääasiallinen syy siihen, että talletussuojajärjestelmät on otettu käyttöön. Jos talletussuojajärjestelmien osallistumista ei otettaisi näissä tapauksissa huomioon, tämä tarjoaisi perusteettoman edun suhteessa muihin velkojiin, joihin sovellettaisiin kriisinratkaisuviranomaisen valtuuksia.”

| ”(43) | Velkakirjojen arvon alaskirjausta ei pitäisi käyttää tallettajiin, joiden talletukset on suojattu talletussuojajärjestelmällä. Talletussuojajärjestelmä osallistuu kuitenkin kriisinratkaisuprosessin rahoitukseen siltä osin kuin siitä olisi jouduttu hyvittämään tallettajia. Velkakirjojen arvon alaskirjausvaltuuksien käyttö varmistaisi sen, että talletukset ovat jatkuvasti tallettajien saatavilla, mikä on pääasiallinen syy siihen, että talletussuojajärjestelmät on otettu käyttöön. Jos talletussuojajärjestelmien osallistumista ei otettaisi näissä tapauksissa huomioon, tämä tarjoaisi perusteettoman edun suhteessa muihin velkojiin, joihin sovellettaisiin kriisinratkaisuviranomaisen valtuuksia.” |
| --- | --- |

”(43)

Velkakirjojen arvon alaskirjausta ei pitäisi käyttää tallettajiin, joiden talletukset on suojattu talletussuojajärjestelmällä. Talletussuojajärjestelmä osallistuu kuitenkin kriisinratkaisuprosessin rahoitukseen siltä osin kuin siitä olisi jouduttu hyvittämään tallettajia. Velkakirjojen arvon alaskirjausvaltuuksien käyttö varmistaisi sen, että talletukset ovat jatkuvasti tallettajien saatavilla, mikä on pääasiallinen syy siihen, että talletussuojajärjestelmät on otettu käyttöön. Jos talletussuojajärjestelmien osallistumista ei otettaisi näissä tapauksissa huomioon, tämä tarjoaisi perusteettoman edun suhteessa muihin velkojiin, joihin sovellettaisiin kriisinratkaisuviranomaisen valtuuksia.”

Perustelu

Perustelu

Koska suojatut tallettajat ovat etusijalla kaikkiin muihin velkojiin nähden ja talletussuojajärjestelmä tulee tämän etusijan sijaan, kaikki muut velkojat kärsivät tappioita ennen kuin talletussuojajärjestelmää aletaan käyttää niiden kattamiseen. Näin ollen talletussuojajärjestelmän velkakirjojen alaskirjaus ei vaikuta näiden huonommassa asemassa olevien velkojien asemaan eikä sen pois jättäminen tarjoa ”perusteetonta etua”.

Koska suojatut tallettajat ovat etusijalla kaikkiin muihin velkojiin nähden ja talletussuojajärjestelmä tulee tämän etusijan sijaan, kaikki muut velkojat kärsivät tappioita ennen kuin talletussuojajärjestelmää aletaan käyttää niiden kattamiseen. Näin ollen talletussuojajärjestelmän velkakirjojen alaskirjaus ei vaikuta näiden huonommassa asemassa olevien velkojien asemaan eikä sen pois jättäminen tarjoa ”perusteetonta etua”.

Muutos 2

Muutos 2

3 artiklan 1 kohta – Määritelmät

”1)   ’kansallisella toimivaltaisella viranomaisella’ [luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun] neuvoston asetuksen (EU) N:o [ ] 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyä kansallista toimivaltaista viranomaista;”

”1)   ’kansallisella toimivaltaisella viranomaisella’[luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun] neuvoston asetuksen (EU) N:o [ ] 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyä kansallista toimivaltaista viranomaista, jonka osallistuva jäsenvaltio on nimennyt asetuksen (EU) N:o 575/2013 ja direktiivin 2013/36/EU mukaisesti;”

”([...])’toimivaltaisella viranomaisella’ kansallista toimivaltaista viranomaista ja EKP:tä sen suorittaessa sille luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 1024/2013 annettuja tehtäviä;”

Ehdotettujen määritelmien tarkoituksena on selventää, että EKP:tä on pidettävä toimivaltaisena viranomaisena YVM-asetuksen 9 artiklan nojalla.

Ehdotettujen määritelmien tarkoituksena on selventää, että EKP:tä on pidettävä toimivaltaisena viranomaisena YVM-asetuksen 9 artiklan nojalla.

Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 1 ja 5 kohtaa, 10 artiklan 1 kohtaa, 11 artiklan 1,4 ja 5 kohtaa, 18 artiklan 1 kohtaa ja 41 artiklan 7 kohtaa on muutettava vastaavasti.

Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 1 ja 5 kohtaa, 10 artiklan 1 kohtaa, 11 artiklan 1,4 ja 5 kohtaa, 18 artiklan 1 kohtaa ja 41 artiklan 7 kohtaa on muutettava vastaavasti.

Muutos 3

Muutos 3

8 artiklan 1 ja 8 kohta – Purkamismahdollisuuden arviointi

”1.   Laatiessaan 7 artiklan mukaisia kriisinratkaisusuunnitelmia kriisinratkaisuneuvosto, joka on kuullut toimivaltaista viranomaista ja myös EKP:tä sekä sellaisten osallistumattomien jäsenvaltioiden kriisinratkaisuviranomaisia, joissa sijaitsee merkittäviä sivuliikkeitä, jos asialla on tällaisen sivuliikkeen kannalta merkitystä, tekee arvioinnin siitä, missä määrin laitokset ja konsernit ovat purkamiskelpoisia olettamatta, että 64 artiklan mukaisesti perustetun kriisinratkaisurahaston käytön ohella myönnetään poikkeuksellista julkista rahoitustukea.”

...

”1.   Laatiessaan 7 artiklan mukaisia kriisinratkaisusuunnitelmia kriisinratkaisuneuvosto joka on kuullut toimivaltaista viranomaista ja myös EKP:tä sekä sellaisten osallistumattomien jäsenvaltioiden kriisinratkaisuviranomaisia, joissa sijaitsee merkittäviä sivuliikkeitä,
  tekee yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen ja myös EKP:n sekä sellaisten osallistumattomien jäsenvaltioiden kriisinratkaisuviranomaisten kanssa, joissa sijaitsee merkittäviä sivuliikkeitä, jos asialla on tällaisen sivuliikkeen kannalta merkitystä, arvioinnin siitä, missä määrin laitokset ja konsernit ovat purkamiskelpoisia olettamatta, että 64 artiklan mukaisesti perustetun kriisinratkaisurahaston käytön ohella myönnetään poikkeuksellista julkista rahoitustukea
  a) poikkeuksellista julkista rahoitustukea myönnetään tai b) 64 artiklan mukaisesti perustettua kriisinratkaisurahastoa käytetään.”

...

”8.   Jos yhteisön tai emoyrityksen ehdottamat toimenpiteet eivät tosiasiallisesti poista purkamismahdollisuuden esteitä, kriisinratkaisuneuvosto tekee kuultuaan ensin toimivaltaista viranomaista ja tarvittaessa makrovakausvalvonnasta vastaavaa viranomaista päätöksen, jossa ilmoitetaan, että ehdotetut toimenpiteet eivät tosiasiallisesti poista purkamismahdollisuuden esteitä, ja ohjeistetaan kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia vaatimaan laitosta, emoyritystä tai kyseisen konsernin tytäryritystä toteuttamaan 9 kohdassa mainittuja toimenpiteitä seuraavien perusteiden mukaisesti: [...].”

”8.   Jos yhteisön tai emoyrityksen ehdottamat toimenpiteet eivät tosiasiallisesti poista purkamismahdollisuuden esteitä, kriisinratkaisuneuvosto tekee kuultuaan ensin toimivaltaista viranomaista ja tarvittaessa makrovakausvalvonnasta vastaavaa viranomaista
  yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen ja tarvittaessa makrovakausvalvonnasta vastaavan viranomaisen kanssa päätöksen, jossa ilmoitetaan, että ehdotetut toimenpiteet eivät tosiasiallisesti poista purkamismahdollisuuden esteitä, ja ohjeistetaan kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia vaatimaan laitosta, emoyritystä tai kyseisen konsernin tytäryritystä toteuttamaan 9 kohdassa mainittuja toimenpiteitä seuraavien perusteiden mukaisesti: [...].”

Ehdotetun asetuksen kriisinratkaisusuunnitelmia koskevan 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti purkamismahdollisuuden arviointi ja toimenpideohjeistus olisi suoritettava yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa, koska kyseessä on tilanne, jossa pankki on yhä kriisinratkaisun ulkopuolella ja ”toimii normaalisti” ja on siten toimivaltaisen viranomaisen alaisuudessa.

Ehdotetun asetuksen kriisinratkaisusuunnitelmia koskevan 7 artiklan 7 kohdan mukaisesti purkamismahdollisuuden arviointi ja toimenpideohjeistus olisi suoritettava yhteistyössä toimivaltaisen viranomaisen kanssa, koska kyseessä on tilanne, jossa pankki on yhä kriisinratkaisun ulkopuolella ja ”toimii normaalisti” ja on siten toimivaltaisen viranomaisen alaisuudessa.

Purkamismahdollisuutta olisi arvioitava konsernin oman varallisuuden valossa olettamatta, että yhteistä kriisinratkaisurahastoa käytetään. Jos oletettaisiin, että konserni saa tukea rahastosta, konserni voisi hoitaa liiketoimiaan niin, että niistä aiheutuu (mahdollisesti) kustannuksia koko pankkisektorille, joka joutuisi kustantamaan kyseisen konsernin kriisinratkaisun. Yhteisestä kriisinratkaisurahastosta myönnetään varoja kuitenkin vain, jos osakkeenomistajien ja velkojien kautta saatava kriisinratkaisurahoitus on riittämätöntä. Purkamismahdollisuuden arvioinnissa olisi kuvastuttava yleinen sääntö, jonka mukaan kriisinratkaisutilanteessa tappioista vastaavat ensin kyseisen laitoksen tai konsernin osakkeenomistajat ja velkojat. Muutoin rahaston käyttöä pidettäisiin itsestään selvänä, mikä ei kannustaisi organisoimaan laitoksia tai konserneja niin, että niiden omat varat riittävät kriisinratkaisuun.

Purkamismahdollisuutta olisi arvioitava konsernin oman varallisuuden valossa olettamatta, että yhteistä kriisinratkaisurahastoa käytetään. Jos oletettaisiin, että konserni saa tukea rahastosta, konserni voisi hoitaa liiketoimiaan niin, että niistä aiheutuu (mahdollisesti) kustannuksia koko pankkisektorille, joka joutuisi kustantamaan kyseisen konsernin kriisinratkaisun. Yhteisestä kriisinratkaisurahastosta myönnetään varoja kuitenkin vain, jos osakkeenomistajien ja velkojien kautta saatava kriisinratkaisurahoitus on riittämätöntä. Purkamismahdollisuuden arvioinnissa olisi kuvastuttava yleinen sääntö, jonka mukaan kriisinratkaisutilanteessa tappioista vastaavat ensin kyseisen laitoksen tai konsernin osakkeenomistajat ja velkojat. Muutoin rahaston käyttöä pidettäisiin itsestään selvänä, mikä ei kannustaisi organisoimaan laitoksia tai konserneja niin, että niiden omat varat riittävät kriisinratkaisuun.

Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän julkaiseman asiakirjan Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions (finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien keskeiset ominaisuudet) mukaan laitoksen tai konsernin purkamismahdollisuuden arviointi on tarpeen, jotta varmistutaan kriisinratkaisun onnistumisesta käytännössä. Arvioinnin tavoitteena on selvittää, voidaanko laitos tai konserni purkaa aiheuttamatta järjestelmävaikutuksia ja onko tarpeen ryhtyä toimiin purkamismahdollisuuden parantamiseksi. Arviointi olisi suoritettava mahdollisimman ankarasti.

Finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän julkaiseman asiakirjan Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions (finanssilaitosten kriisinratkaisujärjestelmien keskeiset ominaisuudet) mukaan laitoksen tai konsernin purkamismahdollisuuden arviointi on tarpeen, jotta varmistutaan kriisinratkaisun onnistumisesta käytännössä. Arvioinnin tavoitteena on selvittää, voidaanko laitos tai konserni purkaa aiheuttamatta järjestelmävaikutuksia ja onko tarpeen ryhtyä toimiin purkamismahdollisuuden parantamiseksi. Arviointi olisi suoritettava mahdollisimman ankarasti.

Muutos 4

Muutos 4

10 Artikla – Omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja koskeva vähimmäisvaatimus

”1.   Kriisinratkaisuneuvosto määrittää toimivaltaisia viranomaisia, myös EKP:tä, kuullen 2 kohdassa tarkoitetun vähimmäisvaatimuksen, joka koskee sellaisia omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja, jotka 2 artiklassa tarkoitetuilla laitoksilla ja emoyrityksillä on oltava ja joihin sovelletaan alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksia.”

”1.   Kriisinratkaisuneuvosto määrittää toimivaltaisia viranomaisia, myös EKP:tä, kuullen
  yhteistyössä toimivaltaisten viranomaisten, myös EKP:n, kanssa 2 kohdassa tarkoitetun vähimmäisvaatimuksen, joka koskee sellaisia omia varoja ja hyväksyttäviä velkoja, jotka 2 artiklassa tarkoitetuilla laitoksilla ja emoyrityksillä on oltava ja joihin sovelletaan alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksia.”

Perustelu

Perustelu

EKP katsoo, että vähimmäisvaatimukset ovat tärkeä edellytys purkamismahdollisuuden ja riittävän tappionsietokyvyn turvaamiselle. Toimivaltaisella viranomaisella pitäisi olla korostettu asema vähimmäisvaatimuksen määrittämisessä, koska vähimmäisvaatimus voi vaikuttaa suoraan pankin liiketoiminnan jatkuvuuteen, ja sillä on siksi merkitystä toimivaltaisen viranomaisen kannalta. Kriisinratkaisuneuvoston olisi siksi määritettävä vähimmäisvaatimus ”yhteistyössä” toimivaltaisen viranomaisen kanssa.

EKP katsoo, että vähimmäisvaatimukset ovat tärkeä edellytys purkamismahdollisuuden ja riittävän tappionsietokyvyn turvaamiselle. Toimivaltaisella viranomaisella pitäisi olla korostettu asema vähimmäisvaatimuksen määrittämisessä, koska vähimmäisvaatimus voi vaikuttaa suoraan pankin liiketoiminnan jatkuvuuteen, ja sillä on siksi merkitystä toimivaltaisen viranomaisen kannalta. Kriisinratkaisuneuvoston olisi siksi määritettävä vähimmäisvaatimus ”yhteistyössä” toimivaltaisen viranomaisen kanssa.

Muutos 5

Muutos 5

11 artiklan 4 kohta – Varhainen asiaan puuttuminen

”4.   Jos EKP tai osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset aikovat määrätä laitokselle tai konsernille lisätoimenpiteitä neuvoston asetuksen (EU) N:o [ ] 13 b artiklan, direktiivin [ ] 23 ja 24 artiklan tai direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan nojalla ennen kuin laitos tai konserni on noudattanut kokonaan ensimmäistä kriisinratkaisuneuvostolle ilmoitettua toimenpidettä, niiden on kuultava kriisinratkaisuneuvostoa ennen tällaisten lisätoimenpiteiden määräämistä kyseiselle laitokselle tai konsernille.”

”4.   Jos EKP tai osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset aikovat määrätä laitokselle tai konsernille lisätoimenpiteitä
  aikoo luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013
  13 b
  16 artiklan nojalla tai osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset aikovat direktiivin [ ] 23 ja 24 artiklan tai direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan nojalla määrätä laitokselle tai konsernille lisätoimenpiteitä ennen kuin laitos tai konserni on noudattanut kokonaan ensimmäistä kriisinratkaisuneuvostolle ilmoitettua toimenpidettä, niiden on kuultava
  ilmoitettava kriisinratkaisuneuvostolle tällaisten lisätoimenpiteiden määräämisestä kyseiselle laitokselle tai konsernille.”

YVM-asetuksen 13 b artiklassa annetaan valtuudet vain EKP:lle. Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on selventää, että vain EKP voi toimia YVM-asetuksen 13 b artiklan nojalla. Muissa yhteyksissä ei ole tarpeen viitata nimenomaisesti EKP:hen, kun otetaan huomioon ”toimivaltaisten viranomaisten” ehdotettu määritelmä (katso muutosehdotus 2).

YVM-asetuksen 13 b artiklassa annetaan valtuudet vain EKP:lle. Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on selventää, että vain EKP voi toimia YVM-asetuksen 13 b artiklan nojalla. Muissa yhteyksissä ei ole tarpeen viitata nimenomaisesti EKP:hen, kun otetaan huomioon ”toimivaltaisten viranomaisten” ehdotettu määritelmä (katso muutosehdotus 2).

Valvoja vastaa varhaisia toimia koskevista valtuuksista.

Valvoja vastaa varhaisia toimia koskevista valtuuksista.

Muutos 6

Muutos 6

16 artikla – Kriisinratkaisumenettely

”1.   Jos EKP tai kansallinen kriisinratkaisuviranomainen arvioi, että 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön osalta, sen on ilmoitettava tämä arvio viipymättä komissiolle ja kriisinratkaisuneuvostolle.

2.   Saadessaan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen tai toimiessaan omasta aloitteestaan kriisinratkaisuneuvosto arvioi, täyttyvätkö seuraavat edellytykset:

| a) | yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; |
| --- | --- |

a)

yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä;

| b) | ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet tai pääomainstrumenttien alaskirjaus tai muuntaminen 14 artiklan mukaisesti); |
| --- | --- |

b)

ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet tai pääomainstrumenttien alaskirjaus tai muuntaminen 14 artiklan mukaisesti);

| c) | kriisinratkaisutoimi on 4 kohdan mukaisesti yleisen edun kannalta välttämätön. |
| --- | --- |

c)

kriisinratkaisutoimi on 4 kohdan mukaisesti yleisen edun kannalta välttämätön.

3.   Edellä olevan 2 kohdan a alakohdan soveltamiseksi yhteisön on katsottava olevan kaatumassa tai todennäköisesti kaatuvan, jos se on yhdessä tai useammassa seuraavista olosuhteista:

| a) | yhteisö rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan toimiluvan voimassaolon jatkamiselle asetettuja vaatimuksia siten, että EKP:n tai toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua peruuttaa lupa, muun muassa koska laitos on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi; |
| --- | --- |

a)

yhteisö rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan toimiluvan voimassaolon jatkamiselle asetettuja vaatimuksia siten, että EKP:n tai toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua peruuttaa lupa, muun muassa koska laitos on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi;

...

6.   Ottaen huomioon tapauksen olosuhteiden kiireellisyyden komissio päättää omasta aloitteestaan tai mahdollisen 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tai 5 kohdassa tarkoitetun, kriisinratkaisuneuvoston antaman suosituksen perusteella yhteisön asettamisesta kriisinratkaisuun sekä kyseiseen yhteisöön sovellettavien kriisinratkaisuvälineiden kehyksestä ja kriisinratkaisurahaston kriisinratkaisutoimea tukevan käytön kehyksestä. Komissio voi omasta aloitteestaan päättää asettaa yhteisön kriisinratkaisuun, jos kaikki 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

...

8.   Kriisinratkaisuneuvosto päättää komission päätöksellä käyttöön otetun kehyksen rajoissa 20 artiklan mukaisesta kriisinratkaisujärjestelmästä sekä varmistaa, että asianomaiset kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset toteuttavat tarvittavat kriisinratkaisutoimet pannakseen kriisinratkaisujärjestelmän täytäntöön. Kriisinratkaisuneuvoston päätös osoitetaan asianomaisille kansallisille kriisinratkaisuviranomaisille, ja siinä ohjeistetaan kyseisiä viranomaisia, joiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pannakseen 26 artiklan mukaisesti kriisinratkaisuneuvoston päätöksen täytäntöön käyttämällä direktiivissä [ ] ja erityisesti sen 56–64 artiklassa säädettyjä kriisinratkaisuvaltuuksia. Jos esiintyy valtiontukea, kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä päätöksen vasta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen valtiontuesta.”

”1.   Jos EKP tai kansallinen kriisinratkaisuviranomainen
  toimivaltainen viranomainen arvioi, että

| a) | yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; ja |
| --- | --- |

a)

yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; ja

| b) | ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella, mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet, että 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön osalta, sen on ilmoitettava tämä arvio viipymättä komissiolle ja kriisinratkaisuneuvostolle. Kriisinratkaisuneuvostolla on oikeus pyytää tällaista arviota. |
| --- | --- |

b)

ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella, mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet, että 2 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön osalta, sen on ilmoitettava tämä arvio viipymättä komissiolle ja kriisinratkaisuneuvostolle. Kriisinratkaisuneuvostolla on oikeus pyytää tällaista arviota.

2.   Saadessaan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen tai toimiessaan omasta aloitteestaan kriisinratkaisuneuvosto arvioi toimivaltaista viranomaista kuullen, täyttyvätkö seuraavat edellytykset:

| a) | yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; |
| --- | --- |

a)

yhteisö on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä;

| b
  a) | ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin ratkaisulla
  toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet tai pääomainstrumenttien alaskirjaus tai muuntaminen 14 artiklan mukaisesti); |
| --- | --- |

b
  a)

ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa millään siihen kohdistuvalla vaihtoehtoisella yksityisen sektorin ratkaisulla
  toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet tai pääomainstrumenttien alaskirjaus tai muuntaminen 14 artiklan mukaisesti);

| c
  b) | kriisinratkaisutoimi on 4 kohdan mukaisesti yleisen edun kannalta välttämätön. |
| --- | --- |

c
  b)

kriisinratkaisutoimi on 4 kohdan mukaisesti yleisen edun kannalta välttämätön.

3.   Edellä olevan 21 kohdan a alakohdan soveltamiseksi yhteisön on katsottava olevan kaatumassa tai todennäköisesti kaatuvan, jos se on yhdessä tai useammassa seuraavista olosuhteista:

| a) | yhteisö rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan toimiluvan voimassaolon jatkamiselle asetettuja vaatimuksia siten, että EKP:n tai toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua peruuttaa lupa, muun muassa koska laitos on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi;
  ... |
| --- | --- |

a)

yhteisö rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan toimiluvan voimassaolon jatkamiselle asetettuja vaatimuksia siten, että EKP:n tai toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua peruuttaa lupa, muun muassa koska laitos on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi;

...

| d) | edellä 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu arvio.

  ... |
| --- | --- |

d)

edellä 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu arvio.

...

6.   Ottaen huomioon tapauksen olosuhteiden kiireellisyyden komissio päättää omasta aloitteestaan tai mahdollisen 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen tai
  ja 5 kohdassa tarkoitetun, kriisinratkaisuneuvoston antaman suosituksen perusteella yhteisön asettamisesta kriisinratkaisuun sekä kyseiseen yhteisöön sovellettavien kriisinratkaisuvälineiden kehyksestä ja kriisinratkaisurahaston kriisinratkaisutoimea tukevan käytön kehyksestä. Komissio voi omasta aloitteestaan päättää asettaa yhteisön kriisinratkaisuun, jos kaikki 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
  Jos kriisinratkaisuneuvosto ei ole antanut suositusta, komissio voi myös omasta aloitteestaan päättää asettaa yhteisön kriisinratkaisuun, jos toimivaltainen viranomainen on arvioinut, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

...

8.   Kriisinratkaisuneuvosto päättää komission päätöksellä käyttöön otetun kehyksen rajoissa 20 artiklan mukaisesta kriisinratkaisujärjestelmästä sekä varmistaa, että asianomaiset kansalliset kriisinratkaisuviranomaiset toteuttavat tarvittavat kriisinratkaisutoimet pannakseen kriisinratkaisujärjestelmän täytäntöön. Kriisinratkaisuneuvoston päätös osoitetaan asianomaisille kansallisille kriisinratkaisuviranomaisille, ja siinä ohjeistetaan kyseisiä viranomaisia, joiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pannakseen 26 artiklan mukaisesti kriisinratkaisuneuvoston päätöksen täytäntöön käyttämällä direktiivissä [ ] ja erityisesti sen 56–64 artiklassa säädettyjä kriisinratkaisuvaltuuksia. Jos esiintyy valtiontukea, kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä päätöksen vasta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen valtiontuesta
  toimii komission kyseisestä valtiontuesta tekemän päätöksen mukaisesti. Tällaisen valtiontukipäätöksen puuttuminen ei kuitenkaan saa estää tai viivyttää kriisinratkaisuneuvoston päätökseen perustuvia ripeitä kriisinratkaisutoimia.”

Valvojan olisi oltava yksin vastuussa sen ratkaisemisesta, onko pankki kaatumassa tai onko sen kaatuminen todennäköistä, jotta vastuunjako olisi selkeä ja kriisinratkaisutoimet voitaisiin toteuttaa ripeästi ja tehokkaasti. Valvojan suorittaman arvioinnin olisi oltava edellytys kriisinratkaisuun asettamiselle. EKP:n pitäisi siis olla YVM:ssä ainoa viranomainen, joka on toimivaltainen päättämään, onko suoraan sen valvonnassa oleva laitos kaatumassa tai todennäköisesti kaatumassa. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten pitäisi puolestaan olla toimivaltaisia tekemään vastaava päätös niiden valvonnassa olevista laitoksista.

Valvojan olisi oltava yksin vastuussa sen ratkaisemisesta, onko pankki kaatumassa tai onko sen kaatuminen todennäköistä, jotta vastuunjako olisi selkeä ja kriisinratkaisutoimet voitaisiin toteuttaa ripeästi ja tehokkaasti. Valvojan suorittaman arvioinnin olisi oltava edellytys kriisinratkaisuun asettamiselle. EKP:n pitäisi siis olla YVM:ssä ainoa viranomainen, joka on toimivaltainen päättämään, onko suoraan sen valvonnassa oleva laitos kaatumassa tai todennäköisesti kaatumassa. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten pitäisi puolestaan olla toimivaltaisia tekemään vastaava päätös niiden valvonnassa olevista laitoksista.

Asianmukaisten valvontajärjestelmien varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvoston ja komission olisi lisäksi voitava pyytää valvojan (EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen) arviointia milloin tahansa, jos jokin laitos on tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa. Näin estettäisiin valvojan toimimattomuus tilanteessa, jossa kriisinratkaisuviranomainen katsoo toimet tarpeellisiksi.

Asianmukaisten valvontajärjestelmien varmistamiseksi kriisinratkaisuneuvoston ja komission olisi lisäksi voitava pyytää valvojan (EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen) arviointia milloin tahansa, jos jokin laitos on tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa. Näin estettäisiin valvojan toimimattomuus tilanteessa, jossa kriisinratkaisuviranomainen katsoo toimet tarpeellisiksi.

Kriisinratkaisutoimet on ehdottomasti voitava toteuttaa ripeästi. Valtiontukipäätösten ei siksi pitäisi estää tai viivyttää kriisinratkaisutoimia. 16 artiklan 5 kohtaan ehdotetaan uutta d alakohtaa, jonka tarkoituksena on varmistaa, että komissiolla on hallussaan kaikki asiaankuuluvat tiedot, myös EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen arvio pankista, joka on kaatumassa tai todennäköisesti kaatumassa.

Kriisinratkaisutoimet on ehdottomasti voitava toteuttaa ripeästi. Valtiontukipäätösten ei siksi pitäisi estää tai viivyttää kriisinratkaisutoimia. 16 artiklan 5 kohtaan ehdotetaan uutta d alakohtaa, jonka tarkoituksena on varmistaa, että komissiolla on hallussaan kaikki asiaankuuluvat tiedot, myös EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen arvio pankista, joka on kaatumassa tai todennäköisesti kaatumassa.

Muutos 7

Muutos 7

17 artikla – Arvostus

”...

4.   Arvostuksen tavoitteena on arvioida kaatumassa olevan tai todennäköisesti kaatuvan 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön varojen ja velkojen arvo.

...

6.   Arvostuksen on soveltuvin osin perustuttava varovaisiin oletuksiin, mukaan luettuina maksukyvyttömyysaste ja tappioiden laajuus. Arvostuksessa ei saa olettaa mitään mahdollista tulevaa poikkeuksellista julkista rahoitustukea 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle siitä ajankohdasta alkaen, jona kriisinratkaisutoimi toteutetaan tai pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia käytetään. Arvostuksessa on lisäksi otettava huomioon se, että jos kriisinratkaisuvälinettä käytetään,

| a) | kriisinratkaisuneuvosto voi saada korvauksen kaikista, kriisinratkaisun kohteena olevasta laitoksesta asianmukaisesti aiheutuneista kohtuullisista kustannuksista; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisuneuvosto voi saada korvauksen kaikista, kriisinratkaisun kohteena olevasta laitoksesta asianmukaisesti aiheutuneista kohtuullisista kustannuksista;

| b) | kriisinratkaisurahasto voi periä korkoa tai maksuja kriisinratkaisun kohteena olevalle laitokselle myönnetyistä lainoista tai takauksista 71 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kriisinratkaisurahasto voi periä korkoa tai maksuja kriisinratkaisun kohteena olevalle laitokselle myönnetyistä lainoista tai takauksista 71 artiklan mukaisesti.

...

18.   Edellä olevan 16 kohdan mukaisessa arvostuksessa on

| a) | oletettava, että kriisinratkaisun kohteena oleva 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö, jonka suhteen osittainen siirto, alaskirjaus tai muuntaminen on tehty, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn välittömästi ennen kriisinratkaisutoimen toteuttamista; |
| --- | --- |

a)

oletettava, että kriisinratkaisun kohteena oleva 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö, jonka suhteen osittainen siirto, alaskirjaus tai muuntaminen on tehty, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn välittömästi ennen kriisinratkaisutoimen toteuttamista;

| b) | oletettava, ettei oikeuksien, varojen tai velkojen osittaista siirtoa tai siirtoja tai alaskirjausta tai muuntamista ole suoritettu; |
| --- | --- |

b)

oletettava, ettei oikeuksien, varojen tai velkojen osittaista siirtoa tai siirtoja tai alaskirjausta tai muuntamista ole suoritettu;

| c) | jätettävä huomiotta kriisinratkaisun kohteena olevalle 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle mahdollisesti myönnetty poikkeuksellinen julkinen tuki.” |
| --- | --- |

c)

jätettävä huomiotta kriisinratkaisun kohteena olevalle 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle mahdollisesti myönnetty poikkeuksellinen julkinen tuki.”

”...

4.   Arvostuksen tavoitteena on arvioida kaatumassa olevan tai todennäköisesti kaatuvan 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön varojen ja velkojen arvo ottamatta huomioon poikkeuksellisen julkisen tuen tai kriisinratkaisurahastosta annettavan tuen mahdollisia vaikutuksia.

...

6.   Arvostuksen on soveltuvin osin perustuttava varovaisiin oletuksiin, mukaan luettuina maksukyvyttömyysaste ja tappioiden laajuus. Arvostuksessa ei saa olettaa mitään
  ottaa huomioon tosiasiallista tai mahdollista tulevaa poikkeuksellista julkista rahoitustukea 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle, eikä siinä saa olettaa, että kriisinratkaisurahastosta annetaan kriisinratkaisutoimiin liittyvä tukea
  siitä ajankohdasta alkaen, jona kriisinratkaisutoimi toteutetaan tai pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia käytetään. Arvostuksessa on lisäksi otettava huomioon se, että jos kriisinratkaisuvälinettä käytetään,

| a) | kriisinratkaisuneuvosto voi saada korvauksen kaikista, kriisinratkaisun kohteena olevasta laitoksesta asianmukaisesti aiheutuneista kohtuullisista kustannuksista; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisuneuvosto voi saada korvauksen kaikista, kriisinratkaisun kohteena olevasta laitoksesta asianmukaisesti aiheutuneista kohtuullisista kustannuksista;

| b) | kriisinratkaisurahasto voi periä korkoa tai maksuja kriisinratkaisun kohteena olevalle laitokselle myönnetyistä lainoista tai takauksista 71 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kriisinratkaisurahasto voi periä korkoa tai maksuja kriisinratkaisun kohteena olevalle laitokselle myönnetyistä lainoista tai takauksista 71 artiklan mukaisesti.

...

18.   Edellä olevan 16 kohdan mukaisessa arvostuksessa on

| a) | oletettava, että kriisinratkaisun kohteena oleva 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö, jonka suhteen osittainen siirto, alaskirjaus tai muuntaminen on tehty, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn välittömästi ennen kriisinratkaisutoimen toteuttamista; |
| --- | --- |

a)

oletettava, että kriisinratkaisun kohteena oleva 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö, jonka suhteen osittainen siirto, alaskirjaus tai muuntaminen on tehty, olisi asetettu tavanomaiseen maksukyvyttömyysmenettelyyn välittömästi ennen kriisinratkaisutoimen toteuttamista;

| b) | oletettava, ettei oikeuksien, varojen tai velkojen osittaista siirtoa tai siirtoja tai alaskirjausta tai muuntamista ole suoritettu; |
| --- | --- |

b)

oletettava, ettei oikeuksien, varojen tai velkojen osittaista siirtoa tai siirtoja tai alaskirjausta tai muuntamista ole suoritettu;

| c) | jätettävä huomiotta kriisinratkaisun kohteena olevalle 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle tosiasiallisesti tai mahdollisesti myönnetty poikkeuksellinen julkinen tuki.” |
| --- | --- |

c)

jätettävä huomiotta kriisinratkaisun kohteena olevalle 2 artiklassa tarkoitetulle yhteisölle tosiasiallisesti tai mahdollisesti myönnetty poikkeuksellinen julkinen tuki.”

Arvotuksessa on tärkeää määrittää varojen ja velkojen arvo ilman, että otetaan huomioon mahdollinen nykyinen tai tuleva poikkeuksellinen julkinen tuki tai kriisinratkaisurahaston mahdolliset tukitoimet. Perusteluna on se, että tällainen tuki myönnetään yleisen edun vuoksi (ennen kaikkea rahoitusvakauden säilyttämiseksi) eikä osakkeenomistajien ja velkojien hyödyttämiseksi suoraan tai välillisesti. Käyvän arvon määrittäminen edellyttää siksi, että kaikkien näiden ulkoisten tekijöiden vaikutukset jätetään huomiotta.

Arvotuksessa on tärkeää määrittää varojen ja velkojen arvo ilman, että otetaan huomioon mahdollinen nykyinen tai tuleva poikkeuksellinen julkinen tuki tai kriisinratkaisurahaston mahdolliset tukitoimet. Perusteluna on se, että tällainen tuki myönnetään yleisen edun vuoksi (ennen kaikkea rahoitusvakauden säilyttämiseksi) eikä osakkeenomistajien ja velkojien hyödyttämiseksi suoraan tai välillisesti. Käyvän arvon määrittäminen edellyttää siksi, että kaikkien näiden ulkoisten tekijöiden vaikutukset jätetään huomiotta.

Muutos 8

Muutos 8

18 artikla – Pääomainstrumenttien alaskirjaus ja muuntaminen

”1.   EKP:n, toimivaltaisen viranomaisen tai kriisinratkaisuviranomaisen, jonka jäsenvaltio on nimennyt direktiivin [ ] 51 artiklan 1 kohdan ba ja bb alakohdan ja 54 artiklan mukaisesti, on tehtävä ilmoitus kriisinratkaisuneuvostolle, jos ne arvioivat seuraavien edellytysten täyttyvän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön tai osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneen konsernin osalta:

| a) | yhteisö ei ole enää elinkelpoinen, jos pääomainstrumentteja ei kirjata alas tai muunneta pääomaksi; |
| --- | --- |

a)

yhteisö ei ole enää elinkelpoinen, jos pääomainstrumentteja ei kirjata alas tai muunneta pääomaksi;

| b) | yhteisö tai konserni pyytää poikkeuksellista julkista rahoitustukea, paitsi jos on kyse 16 artiklan 3 kohdan d alakohdan iii kohdan mukaisista olosuhteista. |
| --- | --- |

b)

yhteisö tai konserni pyytää poikkeuksellista julkista rahoitustukea, paitsi jos on kyse 16 artiklan 3 kohdan d alakohdan iii kohdan mukaisista olosuhteista.

2.   Sovellettaessa 1 kohtaa on katsottava, että 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö tai konserni ei ole enää elinkelpoinen vain, jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kyseinen yhteisö tai konserni on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; |
| --- | --- |

a)

kyseinen yhteisö tai konserni on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä;

| b) | ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön tai konsernin kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa muulla toimella, esimerkiksi vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet), kuin pääomainstrumenttien alaskirjauksella tai muuntamisella joko yksittäin tai yhdistelmänä kriisinratkaisutoimen kanssa. |
| --- | --- |

b)

ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön tai konsernin kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa muulla toimella, esimerkiksi vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet), kuin pääomainstrumenttien alaskirjauksella tai muuntamisella joko yksittäin tai yhdistelmänä kriisinratkaisutoimen kanssa.

3.   Sovellettaessa 1 kohdan a alakohtaa yhteisön on katsottava olevan kaatumassa tai kaatuvan todennäköisesti, jos se on yhdessä tai useammassa 16 artiklan 3 kohdan mukaisista olosuhteista.

4.   Sovellettaessa 2 kohdan a alakohtaa konsernin on katsottava olevan kaatumassa tai kaatuvan todennäköisesti, jos konserni rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan konsolidoituja vakavaraisuusvaatimuksiaan siten, että toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua toteuttaa toimia, muun muassa koska konserni on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi.

5.   Komissio todentaa kriisinratkaisuneuvoston suosituksesta tai omasta aloitteestaan, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Komissio päättää, käytetäänkö pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia yksittäin tai 16 artiklan 4–7 kohdan mukaisen menettelyn jälkeen yhdessä kriisinratkaisutoimen kanssa.

6.   Kun komissio katsoo, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, mutta 16 artiklan 2 kohdan mukaiset kriisinratkaisun edellytykset eivät täyty, kriisinratkaisuneuvosto ohjeistaa komission päätöksen jälkeen kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia käyttämään alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksia direktiivin [ ] 51 ja 52 artiklan mukaisesti.

...”

”1.   EKP:n, toimivaltaisen
  Toimivaltaisen viranomaisen tai kriisinratkaisuviranomaisen, jonka jäsenvaltio on nimennyt direktiivin [ ] 51 artiklan 1 kohdan ba ja bb alakohdan ja 54 artiklan mukaisesti, on tehtävä ilmoitus kriisinratkaisuneuvostolle, jos ne
  se arvioivat seuraavien edellytysten täyttyvän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön tai osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautuneen konsernin osalta:

| a) | yhteisö ei ole enää elinkelpoinen, jos pääomainstrumentteja ei kirjata alas tai muunneta pääomaksi; |
| --- | --- |

a)

yhteisö ei ole enää elinkelpoinen, jos pääomainstrumentteja ei kirjata alas tai muunneta pääomaksi;

| b) | yhteisö tai konserni pyytää poikkeuksellista julkista rahoitustukea, paitsi jos on kyse 16 artiklan 3 kohdan d alakohdan iii kohdan mukaisista olosuhteista. |
| --- | --- |

b)

yhteisö tai konserni pyytää poikkeuksellista julkista rahoitustukea, paitsi jos on kyse 16 artiklan 3 kohdan d alakohdan iii kohdan mukaisista olosuhteista.

Kriisinratkaisuneuvostolla on oikeus pyytää tällaista arviota.

2.   Sovellettaessa 1 kohtaa on katsottava, että 2 artiklassa tarkoitettu yhteisö tai konserni ei ole enää elinkelpoinen vain, jos molemmat seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kyseinen yhteisö tai konserni on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä; |
| --- | --- |

a)

kyseinen yhteisö tai konserni on kaatumassa tai sen kaatuminen on todennäköistä;

| b) | ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön tai konsernin kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa muulla toimella, esimerkiksi vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet), kuin pääomainstrumenttien alaskirjauksella tai muuntamisella joko yksittäin tai yhdistelmänä kriisinratkaisutoimen kanssa. |
| --- | --- |

b)

ottaen huomioon aika ja muut merkitykselliset olosuhteet ei ole kohtuullista odottaa, että yhteisön tai konsernin kaatuminen voidaan estää kohtuullisen ajan kuluessa muulla toimella, esimerkiksi vaihtoehtoisella yksityisen sektorin toimella tai valvontatoimella (mukaan luettuina varhaisen asiaan puuttumisen toimenpiteet), kuin pääomainstrumenttien alaskirjauksella tai muuntamisella joko yksittäin tai yhdistelmänä kriisinratkaisutoimen kanssa.

3.   Sovellettaessa 1 kohdan a alakohtaa yhteisön on katsottava olevan kaatumassa tai kaatuvan todennäköisesti, jos se on yhdessä tai useammassa 16 artiklan 3 kohdan mukaisista olosuhteista.

4.   Sovellettaessa 2 kohdan a alakohtaa konsernin on katsottava olevan kaatumassa tai kaatuvan todennäköisesti, jos konserni rikkoo tai sen voidaan objektiivisten tosiseikkojen perusteella ennakoida lähitulevaisuudessa rikkovan konsolidoituja vakavaraisuusvaatimuksiaan siten, että toimivaltaisen viranomaisen olisi perusteltua toteuttaa toimia, muun muassa koska konserni on kärsinyt tai todennäköisesti kärsii tappioita, joiden takia sen kaikki omat varat vähenevät olemattomiin tai merkittävästi.

5.   Komissio todentaa
  päättää kriisinratkaisuneuvoston suosituksesta tai omasta aloitteestaan, että
  ja 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät
  tarkoitetun arvion perusteella,
  .
  Komissio päättää, käytetäänkö pääomainstrumenttien alaskirjaus- tai muuntamisvaltuuksia yksittäin tai 16 artiklan 4–7 kohdan mukaisen menettelyn jälkeen yhdessä kriisinratkaisutoimen kanssa.

6.   Kun komissio katsoo toimivaltaisen viranomaisen suorittaman arvioinnin perusteella, että 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, mutta 16 artiklan 2 kohdan mukaiset kriisinratkaisun edellytykset eivät täyty, kriisinratkaisuneuvosto ohjeistaa komission päätöksen jälkeen kansallisia kriisinratkaisuviranomaisia käyttämään alaskirjaus- ja muuntamisvaltuuksia direktiivin [ ] 51 ja 52 artiklan mukaisesti.

...”

Valvojalla on parhaat edellytykset arvioida, onko yhtiö enää elinkelpoinen ilman pääomainstrumenttien alaskirjausta tai pääomaksi muuntamista tai tarvitaanko poikkeuksellista julkista tukea. Ehdotetussa asetuksessa myönnetään, että ”EKP:llä on yhteisessä valvontamekanismissa toimivana valvojana parhaat edellytykset arvioida, onko luottolaitos tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa ja onko kohtuullista odottaa, että sen kaatuminen voidaan estää kohtuullisessa ajassa vaihtoehtoisilla yksityisen sektorin tai valvontaviranomaisten toimilla”. Asetuksessa olisi selkeästi annettava vastuu tästä arvioinnista valvojalle, ja valvojan suorittaman arvioinnin olisi oltava edellytys pääomainstrumenttien alaskirjaukselle tai pääomaksi muuntamiselle. Tämä on ennen kaikkea yhdenmukaista tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 51 artiklan kanssa, jossa arviointi annetaan ”asiaankuuluvan viranomaisen” tehtäväksi. Edellä sanotun perusteella tämä viranomainen on valvoja, eli toimivaltainen viranomainen. Lisäksi alaskirjaus tai muuntaminen voi tapahtua kriisinratkaisun ulkopuolella (katso 18 artiklan 6 kohta), eli kokonaan valvojan toimivalta-alueella.

Valvojalla on parhaat edellytykset arvioida, onko yhtiö enää elinkelpoinen ilman pääomainstrumenttien alaskirjausta tai pääomaksi muuntamista tai tarvitaanko poikkeuksellista julkista tukea. Ehdotetussa asetuksessa myönnetään, että ”EKP:llä on yhteisessä valvontamekanismissa toimivana valvojana parhaat edellytykset arvioida, onko luottolaitos tosiasiallisesti tai todennäköisesti kaatumassa ja onko kohtuullista odottaa, että sen kaatuminen voidaan estää kohtuullisessa ajassa vaihtoehtoisilla yksityisen sektorin tai valvontaviranomaisten toimilla”. Asetuksessa olisi selkeästi annettava vastuu tästä arvioinnista valvojalle, ja valvojan suorittaman arvioinnin olisi oltava edellytys pääomainstrumenttien alaskirjaukselle tai pääomaksi muuntamiselle. Tämä on ennen kaikkea yhdenmukaista tulevan pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivin 51 artiklan kanssa, jossa arviointi annetaan ”asiaankuuluvan viranomaisen” tehtäväksi. Edellä sanotun perusteella tämä viranomainen on valvoja, eli toimivaltainen viranomainen. Lisäksi alaskirjaus tai muuntaminen voi tapahtua kriisinratkaisun ulkopuolella (katso 18 artiklan 6 kohta), eli kokonaan valvojan toimivalta-alueella.

Koska kriisinratkaisuneuvostolle annetaan oikeus pyytää valvojaa suorittamaan arviointi, on selvää, että kriisinratkaisuneuvosto voi aina käynnistää tällaisen arvioinnin. Näin pitäisi olla mahdollista estää valvojan toimimattomuus tilanteessa, jossa kriisinratkaisuviranomainen katsoo toimet tarpeellisiksi.

Koska kriisinratkaisuneuvostolle annetaan oikeus pyytää valvojaa suorittamaan arviointi, on selvää, että kriisinratkaisuneuvosto voi aina käynnistää tällaisen arvioinnin. Näin pitäisi olla mahdollista estää valvojan toimimattomuus tilanteessa, jossa kriisinratkaisuviranomainen katsoo toimet tarpeellisiksi.

Muutos 9

Muutos 9

24 artikla – Velkakirjojen arvon alaskirjaus

”1.   Velkakirjojen arvon alaskirjausta voidaan käyttää jompaankumpaan seuraavista tarkoituksista:

| a) | kriisinratkaisun edellytykset täyttävän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön pääomapohjan vahvistaminen riittävässä määrin, jotta voidaan palauttaa kyseisen yhteisön kyky noudattaa toimiluvan ehtoja ja suorittaa toiminnot, joita varten se on saanut toimiluvan direktiivin 2013/36/EU tai direktiivin 2004/39/EY nojalla; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisun edellytykset täyttävän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön pääomapohjan vahvistaminen riittävässä määrin, jotta voidaan palauttaa kyseisen yhteisön kyky noudattaa toimiluvan ehtoja ja suorittaa toiminnot, joita varten se on saanut toimiluvan direktiivin 2013/36/EU tai direktiivin 2004/39/EY nojalla;

| b) | omaisuudenhoitoyhtiöön siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen, jotta omaisuudenhoitoyhtiölle olisi tarjottavana pääomaa.” |
| --- | --- |

b)

omaisuudenhoitoyhtiöön siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen, jotta omaisuudenhoitoyhtiölle olisi tarjottavana pääomaa.”

”1.   Velkakirjojen arvon alaskirjausta voidaan käyttää jompaankumpaan seuraavista tarkoituksista:

| a) | kriisinratkaisun edellytykset täyttävän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön pääomapohjan vahvistaminen riittävässä määrin, jotta voidaan palauttaa kyseisen yhteisön kyky noudattaa toimiluvan ehtoja ja suorittaa toiminnot, joita varten se on saanut toimiluvan direktiivin 2013/36/EU tai direktiivin 2004/39/EY nojalla; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisun edellytykset täyttävän 2 artiklassa tarkoitetun yhteisön pääomapohjan vahvistaminen riittävässä määrin, jotta voidaan palauttaa kyseisen yhteisön kyky noudattaa toimiluvan ehtoja ja suorittaa toiminnot, joita varten se on saanut toimiluvan direktiivin 2013/36/EU tai direktiivin 2004/39/EY nojalla;

| b) | omaisuudenhoitoyhtiöön siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen, jotta omaisuudenhoitoyhtiölle olisi tarjottavana pääomaa; |
| --- | --- |

b)

omaisuudenhoitoyhtiöön siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen, jotta omaisuudenhoitoyhtiölle olisi tarjottavana pääomaa;

| c) | liiketoiminnan myynnin tai varojen erottelun avulla siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen.” |
| --- | --- |

c)

liiketoiminnan myynnin tai varojen erottelun avulla siirrettävien saamisten tai velkainstrumenttien pääoman muuntaminen omaksi pääomaksi tai vähentäminen.”

Perustelu

Perustelu

Velkakirjojen arvon alaskirjausta voidaan käyttää myös yhdessä jonkin toisen kriisinratkaisuvälineen kanssa. Jos omaisuudenhoitoyhtiön käyttö mainitaan, olisi yhdenmukaisuuden vuoksi mainittava myös liiketoiminnan myynti ja varojen erottelu. Sanamuodosta tulee näin yhdenmukainen neuvoston tämänhetkisen kompromissitekstin kanssa. Sanamuodon olisi oltava sama kuin tulevassa pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä.

Velkakirjojen arvon alaskirjausta voidaan käyttää myös yhdessä jonkin toisen kriisinratkaisuvälineen kanssa. Jos omaisuudenhoitoyhtiön käyttö mainitaan, olisi yhdenmukaisuuden vuoksi mainittava myös liiketoiminnan myynti ja varojen erottelu. Sanamuodosta tulee näin yhdenmukainen neuvoston tämänhetkisen kompromissitekstin kanssa. Sanamuodon olisi oltava sama kuin tulevassa pankkien elvytys- ja kriisinratkaisudirektiivissä.

Muutos 10

Muutos 10

27 artiklan 2 kohta – Yhteistyövelvoite

”2.   Kriisinratkaisuneuvosto, komissio, EKP sekä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä hoitaessaan kukin omia tehtäviään tämän asetuksen nojalla. EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle ja komissiolle kaikki tiedot, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen.”

”2.   Kriisinratkaisuneuvosto, komissio, EKP sekä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä hoitaessaan kukin omia tehtäviään tämän asetuksen nojalla. EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset
  Ne toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle ja komissiolle
  toisilleen kaikki tiedot, joita nämä
  ne tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on korostaa sitä, että ehdotetulla asetuksella ei anneta EKP:lle uusia tehtäviä tai vastuualueita. Ennen kaikkea on tärkeää viitata ”toimivaltaisiin viranomaisiin”, joihin myös EKP kuuluu harjoittaessaan valvontatehtäväänsä. On tärkeää huomata, ettei EKP ole velvollinen toimittamaan tietoja, jotka koskevat sen rahapoliittisia toimia. Muutoksessa ehdotetaan myös, että kaikki kriisinratkaisuun osallistuvat osapuolet ovat velvollisia toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot.

Ehdotetun muutoksen tarkoituksena on korostaa sitä, että ehdotetulla asetuksella ei anneta EKP:lle uusia tehtäviä tai vastuualueita. Ennen kaikkea on tärkeää viitata ”toimivaltaisiin viranomaisiin”, joihin myös EKP kuuluu harjoittaessaan valvontatehtäväänsä. On tärkeää huomata, ettei EKP ole velvollinen toimittamaan tietoja, jotka koskevat sen rahapoliittisia toimia. Muutoksessa ehdotetaan myös, että kaikki kriisinratkaisuun osallistuvat osapuolet ovat velvollisia toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot.

Muutos 11

Muutos 11

27 artiklan 3 kohta – Yhteistyövelvoite

”3.   Hoitaessaan kukin omia tehtäviään tämän asetuksen nojalla kriisinratkaisuneuvosto, komissio, EKP sekä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä 7–26 artiklan mukaisissa kriisinratkaisun suunnittelussa, varhaisessa asiaan puuttumisessa ja kriisinratkaisun vaiheissa. EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle ja komissiolle kaikki tiedot, joita nämä tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen.”

”3.   Hoitaessaan kukin omia tehtäviään tämän asetuksen nojalla kriisinratkaisuneuvosto, komissio, EKP sekä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ja kriisinratkaisuviranomaiset tekevät tiivistä yhteistyötä 7–26 artiklan mukaisissa kriisinratkaisun suunnittelussa, varhaisessa asiaan puuttumisessa ja kriisinratkaisun vaiheissa. EKP ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset
  Ne toimittavat kriisinratkaisuneuvostolle ja komissiolle
  toisilleen kaikki tiedot, joita nämä
  ne tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen.”

Perustelu

Perustelu

Katso ehdotetun asetuksen 27 artiklan 2 kohtaa koskeva muutos 10. Muutoksen tarkoituksena on velvoittaa kaikki kriisinratkaisun suunnittelun, varhaisen asiaan puuttumisen ja kriisinratkaisun vaiheissa toimiin osallistuvat osapuolet toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot.

Katso ehdotetun asetuksen 27 artiklan 2 kohtaa koskeva muutos 10. Muutoksen tarkoituksena on velvoittaa kaikki kriisinratkaisun suunnittelun, varhaisen asiaan puuttumisen ja kriisinratkaisun vaiheissa toimiin osallistuvat osapuolet toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot.

Muutos 12

Muutos 12

27 artiklan 4 kohta – Yhteistyövelvoite

”4.   Kun EKP kutsuu tätä asetusta sovellettaessa kriisinratkaisuneuvoston edustajan osallistumaan [luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun] neuvoston asetuksen (EU) N:o [ ] 19 artiklan mukaisesti perustettuun EKP:n valvontaelimeen, kriisinratkaisuneuvosto nimeää edustajan.”

”4.   Kun EKP kutsuu tätä asetusta sovellettaessa kriisinratkaisuneuvoston edustajan osallistumaan tarkkailijana luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 19 artiklan mukaisesti perustettuun EKP:n valvontaelimeen, kriisinratkaisuneuvosto nimeää edustajan.”

Perustelu

Perustelu

Olisi suotavaa viitata kriisinratkaisuneuvoston edustajan asemaan tarkkailijana, jotta hänen asemansa EKP:n valvontaelimessä olisi täysin selvä.

Olisi suotavaa viitata kriisinratkaisuneuvoston edustajan asemaan tarkkailijana, jotta hänen asemansa EKP:n valvontaelimessä olisi täysin selvä.

Muutos 13

Muutos 13

27 artiklan 8 kohta – uusi

Ei tekstiä.

”8.   Kriisinratkaisuneuvosto kuulee toimivaltaista viranomaista aina, kun se esittää kriisinratkaisujärjestelmää. Toimivaltainen viranomainen vastaa niin nopeasti kuin on kohtuudella mahdollista, ja sen kriisinratkaisuneuvostolle antama vastaus on luottamuksellinen. Jos kriisinratkaisuneuvosto katsoo, ettei vastausta ole saatu kohtuullisessa ajassa, se hyväksyy lopullisen päätöksen, jotta vältetään tarpeeton viivästyminen.”

Perustelu

Perustelu

Sen varmistamiseksi, että rahoitusvakauteen liittyvät näkökohdat otetaan huomioon, EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on valvojan ominaisuudessa voitava ilmaista näkemyksensä esitetyistä/ehdotetuista kriisinratkaisujärjestelmistä.

Sen varmistamiseksi, että rahoitusvakauteen liittyvät näkökohdat otetaan huomioon, EKP:n tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on valvojan ominaisuudessa voitava ilmaista näkemyksensä esitetyistä/ehdotetuista kriisinratkaisujärjestelmistä.

Muutos 14

Muutos 14

34 artikla – Paikalla tehtävät tarkastukset

”1.   Hoitaakseen 7, 8, 11, 16 ja 17 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä kriisinratkaisuneuvosto voi, jollei asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistetuista muista edellytyksistä muuta johdu, suorittaa 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeushenkilöiden liiketiloissa kaikki tarpeelliset paikalla tehtävät tarkastukset, jos asianomaisille kansallisille kriisinratkaisuviranomaisille ilmoitetaan tästä ennakolta. Jos tarkastusten moitteeton ja tehokas suorittaminen sitä edellyttää, kriisinratkaisuneuvosto voi suorittaa paikalla tehtävän tarkastuksen ilmoittamatta siitä ennakolta kyseisille oikeushenkilöille.”

”1.   Hoitaakseen 7, 8, 11, 16 ja 17 artiklassa tarkoitettuja tehtäviä kriisinratkaisuneuvosto voi, jollei asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistetuista muista edellytyksistä muuta johdu, suorittaa 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen oikeushenkilöiden liiketiloissa kaikki tarpeelliset paikalla tehtävät tarkastukset, jos asianomaisille kansallisille kriisinratkaisuviranomaisille ja asianomaiselle toimivaltaiselle viranomaiselle ilmoitetaan tästä ennakolta. Lisäksi kriisinratkaisuneuvosto kuulee toimivaltaista viranomaista ennen kuin se toteuttaa 11 artiklassa tarkoitettuja toimia. Jos tarkastusten moitteeton ja tehokas suorittaminen sitä edellyttää, kriisinratkaisuneuvosto voi suorittaa paikalla tehtävän tarkastuksen ilmoittamatta siitä ennakolta kyseisille oikeushenkilöille.”

Perustelu

Perustelu

On tärkeää, että valvoja on tietoinen kaikista paikalla tehtävistä tarkastuksista.

On tärkeää, että valvoja on tietoinen kaikista paikalla tehtävistä tarkastuksista.

Muutos 15

Muutos 15

39 artikla – Kokoonpano

”Kokoonpano

1.   Kriisinratkaisuneuvostoon kuuluu

| a) | pääjohtaja; |
| --- | --- |

a)

pääjohtaja;

| b) | varapääjohtaja; |
| --- | --- |

b)

varapääjohtaja;

| c) | komission nimittämä jäsen; |
| --- | --- |

c)

komission nimittämä jäsen;

| d) | EKP:n nimittämä jäsen; |
| --- | --- |

d)

EKP:n nimittämä jäsen;

| e) | kunkin jäsenvaltion nimittämä jäsen, joka edustaa kansallista kriisinratkaisuviranomaista. |
| --- | --- |

e)

kunkin jäsenvaltion nimittämä jäsen, joka edustaa kansallista kriisinratkaisuviranomaista.

2.   Pääjohtajan, varapääjohtajan ja komission ja EKP:n nimittämien kriisinratkaisuneuvoston jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Jollei 53 artiklan 6 kohdasta muuta johdu, toimikautta ei voida uusia.

3.   Kriisinratkaisuneuvoston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat

| a) | kriisinratkaisuneuvoston täysistunto, jonka tehtävät määritellään 47 artiklassa; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisuneuvoston täysistunto, jonka tehtävät määritellään 47 artiklassa;

| b) | kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto, jonka tehtävät määritellään 51 artiklassa; |
| --- | --- |

b)

kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto, jonka tehtävät määritellään 51 artiklassa;

| c) | pääjohtaja, jonka tehtävät määritellään 53 artiklassa.” |
| --- | --- |

c)

pääjohtaja, jonka tehtävät määritellään 53 artiklassa.”

”Kokoonpano

1.   Kriisinratkaisuneuvostoon kuuluu

| a) | pääjohtaja; |
| --- | --- |

a)

pääjohtaja;

| b) | varapääjohtaja; |
| --- | --- |

b)

varapääjohtaja;

| c) | komission nimittämä jäsen; |
| --- | --- |

c)

komission nimittämä jäsen;

| d) | EKP:n nimittämä jäsen; |
| --- | --- |

d)

EKP:n nimittämä jäsen;

| e) | kunkin jäsenvaltion nimittämä jäsen, joka edustaa kansallista kriisinratkaisuviranomaista. Jos kansallinen keskuspankki ei ole kriisinratkaisuviranomainen, se kutsutaan osallistumaan tarkkailijana kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen ohella. |
| --- | --- |

e)

kunkin jäsenvaltion nimittämä jäsen, joka edustaa kansallista kriisinratkaisuviranomaista. Jos kansallinen keskuspankki ei ole kriisinratkaisuviranomainen, se kutsutaan osallistumaan tarkkailijana kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen ohella.

2.   EKP:n nimittämälle tarkkailijalle varataan pysyvä paikka kriisinratkaisuneuvoston täysistunnoissa ja kriisinratkaisuneuvoston johdon istunnoissa.

3.   Pääjohtajan, varapääjohtajan ja komission ja EKP:n nimittämie
  än kriisinratkaisuneuvoston jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Jollei 53 artiklan 6 kohdasta muuta johdu, toimikautta ei voida uusia.

4.   Kriisinratkaisuneuvoston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat

| a) | kriisinratkaisuneuvoston täysistunto, jonka tehtävät määritellään 47 artiklassa; |
| --- | --- |

a)

kriisinratkaisuneuvoston täysistunto, jonka tehtävät määritellään 47 artiklassa;

| b) | kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto, jonka tehtävät määritellään 51 artiklassa; |
| --- | --- |

b)

kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto, jonka tehtävät määritellään 51 artiklassa;

| c) | pääjohtaja, jonka tehtävät määritellään 53 artiklassa.” |
| --- | --- |

c)

pääjohtaja, jonka tehtävät määritellään 53 artiklassa.”

Jotta EKP:n kaksi roolia – YVM-asetuksen mukainen rooli ja ehdotetun asetuksen mukainen kriisinratkaisuneuvoston jäsenen rooli – kuvastuisivat täsmällisemmin ja jotta EKP:n nimittämälle jäsenelle ei syntyisi eturistiriitoja, EKP ehdottaa, että tämä jäsen osallistuu kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijana.

Jotta EKP:n kaksi roolia – YVM-asetuksen mukainen rooli ja ehdotetun asetuksen mukainen kriisinratkaisuneuvoston jäsenen rooli – kuvastuisivat täsmällisemmin ja jotta EKP:n nimittämälle jäsenelle ei syntyisi eturistiriitoja, EKP ehdottaa, että tämä jäsen osallistuu kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijana.

Koska keskuspankeilla on tärkeitä rahoitusvakauteen ja makrovakauteen liittyviä tehtäviä ja asiantuntemusta, keskuspankeilla olisi – silloin, kun ne eivät toimi kansallisen lainsäädännön mukaisina kriisinratkaisuviranomaisina – oltava oikeus osallistua kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. Niiden olisi myös osallistuttava kriisinratkaisutoimien järjestelmävaikutusten arviointiin.

Koska keskuspankeilla on tärkeitä rahoitusvakauteen ja makrovakauteen liittyviä tehtäviä ja asiantuntemusta, keskuspankeilla olisi – silloin, kun ne eivät toimi kansallisen lainsäädännön mukaisina kriisinratkaisuviranomaisina – oltava oikeus osallistua kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. Niiden olisi myös osallistuttava kriisinratkaisutoimien järjestelmävaikutusten arviointiin.

Muutos 16

Muutos 16

45 artikla – Osallistuminen täysistuntoihin

”Kaikki kriisinratkaisuneuvoston jäsenet osallistuvat sen täysistuntoihin.”

”Kaikki kriisinratkaisuneuvoston jäsenet sekä EKP:n nimittämä pysyvä tarkkailija osallistuvat sen täysistuntoihin, ellei poissaololle ole perusteltua syytä.”

Olisi tehtävä selväksi, ettei jäsenen poissaolo estä kokouksen pitämistä tai päätösvaltaisuutta, jollei tulevasta työjärjestyksestä muuta johdu. Ehdotetun asetuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti työjärjestyksessä voidaan määritellä päätösvaltaisuutta koskevat säännöt.

Olisi tehtävä selväksi, ettei jäsenen poissaolo estä kokouksen pitämistä tai päätösvaltaisuutta, jollei tulevasta työjärjestyksestä muuta johdu. Ehdotetun asetuksen 48 artiklan 3 kohdan mukaisesti työjärjestyksessä voidaan määritellä päätösvaltaisuutta koskevat säännöt.

Jotta EKP:n kaksi roolia – YVM-asetuksen mukainen rooli ja ehdotetun asetuksen mukainen kriisinratkaisuneuvoston jäsenen rooli – kuvastuisivat täsmällisemmin ja jotta EKP:n nimittämälle jäsenelle ei syntyisi eturistiriitoja, EKP ehdottaa, että tämä jäsen osallistuu kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijana.

Jotta EKP:n kaksi roolia – YVM-asetuksen mukainen rooli ja ehdotetun asetuksen mukainen kriisinratkaisuneuvoston jäsenen rooli – kuvastuisivat täsmällisemmin ja jotta EKP:n nimittämälle jäsenelle ei syntyisi eturistiriitoja, EKP ehdottaa, että tämä jäsen osallistuu kriisinratkaisuneuvoston kokouksiin tarkkailijana.

Muutos 17

Muutos 17

50 artiklan 4 kohta – Tehtävät, ja 51 artiklan 4 kohta – Päätöksenteko

50 artiklan 4 kohta: ”Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto kokoontuu pääjohtajan aloitteesta tai jäsentensä pyynnöstä.”

50 artiklan 4 kohta: ”Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto kokoontuu pääjohtajan aloitteesta taikka jäsentensä pyynnöstä
  tai EKP:n nimittämän pysyvän tarkkailijan pyynnöstä.”

kka

pyynnöstä

tai EKP:n nimittämän pysyvän tarkkailijan pyynnöstä

51 artiklan 4 kohta: ”Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto hyväksyy ja julkaisee johdon istuntoja koskevan työjärjestyksen. Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto kokoontuu pääjohtajan omasta aloitteestaan esittämästä kutsusta tai kahden jäsenen kutsusta, ja sen puheenjohtajana toimii pääjohtaja. Kriisinratkaisuneuvosto voi kutsua tarkkailijoita osallistumaan tapauskohtaisesti sen johdon istuntoihin.”

51 artiklan 4 kohta: ”Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto hyväksyy ja julkaisee johdon istuntoja koskevan työjärjestyksen. Kriisinratkaisuneuvoston johdon istunto kokoontuu pääjohtajan omasta aloitteestaan esittämästä kutsusta tai kahden
  kenen tahansa jäsenen tai EKP:n nimittämän pysyvän tarkkailijan kutsusta, ja sen puheenjohtajana toimii pääjohtaja. Kriisinratkaisuneuvosto voi kutsua muita tarkkailijoita osallistumaan tapauskohtaisesti sen johdon istuntoihin.”

kahden

kenen tahansa

tai EKP:n nimittämän pysyvän tarkkailijan

muita

Perustelu

Perustelu

Kyseiset kaksi kohtaa eivät vaikuta täysin yhdenmukaisilta, sillä 50 artiklan 4 kohdassa annetaan ymmärtää, että johdon istunnon voi kutsua koolle kuka tahansa jäsen. Jos istunnon koolle kutsumiseen tarvittaisiin vähintään kaksi jäsentä, EKP:lle olisi myönnettävä erityisoikeus kutsua koolle johdon istunto. Valvoja voi pitää istuntoa selvästi tarpeellisena etenkin arvioituaan tietyn laitoksen kaatuvan tai todennäköisesti kaatuvan, ja sen olisi kyettävä ainakin aloittamaan keskustelu tällaisesta tapauksesta.

Kyseiset kaksi kohtaa eivät vaikuta täysin yhdenmukaisilta, sillä 50 artiklan 4 kohdassa annetaan ymmärtää, että johdon istunnon voi kutsua koolle kuka tahansa jäsen. Jos istunnon koolle kutsumiseen tarvittaisiin vähintään kaksi jäsentä, EKP:lle olisi myönnettävä erityisoikeus kutsua koolle johdon istunto. Valvoja voi pitää istuntoa selvästi tarpeellisena etenkin arvioituaan tietyn laitoksen kaatuvan tai todennäköisesti kaatuvan, ja sen olisi kyettävä ainakin aloittamaan keskustelu tällaisesta tapauksesta.

Muutos 18

Muutos 18

52 artiklan 7 kohta – Nimittäminen ja tehtävät

”7.   Pääjohtaja tai varapääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi osallistua enää jatketun toimikautensa lopussa kyseisen toimen valintamenettelyyn.”

”7.   Pääjohtaja tai v
  Varapääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi osallistua enää jatketun toimikautensa lopussa kyseisen toimen valintamenettelyyn.”

Perustelu

Perustelu

Vaikuttaa siltä, että lausekkeen ei pitäisi koskea pääjohtajaa, koska pääjohtajan toimikautta ei voida poikkeuksellisesti jatkaa (toisin kuin varapääjohtajan toimikautta 52 artiklan 6 kohdan mukaisesti).

Vaikuttaa siltä, että lausekkeen ei pitäisi koskea pääjohtajaa, koska pääjohtajan toimikautta ei voida poikkeuksellisesti jatkaa (toisin kuin varapääjohtajan toimikautta 52 artiklan 6 kohdan mukaisesti).

Muutos 19

Muutos 19

65 artiklan 1 kohta – Rahoituksen tavoitetaso

”1.   Kriisinratkaisurahaston käytettävissä olevat varat ovat viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta vähintään 1 prosenttia osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kaikista direktiivin 94/19/EY mukaisesti suojattujen talletusten määrästä.”

”1.   Kriisinratkaisurahaston käytettävissä olevat varat ovat viimeistään 10 vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta vähintään 1 prosenttia osallistuvissa jäsenvaltioissa toimiluvan saaneiden luottolaitosten kaikista direktiivin 94/19/EY mukaisesti suojattujen talletusten määrästä. Tämän rahoituksen tavoitetason lisäksi kriisinratkaisuneuvosto päättää asianmukaisesta viitearvosta 10 vuoden kuluessa saavutettavalle velkojen kokonaismäärälle.”

Perustelu

Perustelu

EKP katsoo, etteivät suojatut talletukset ole kriisinratkaisurahaston rahoituksen tavoitetason sopivin mittapuu, koska ne eivät täysin kuvasta kriisinratkaisun mahdollisia kustannuksia. Suojattujen talletusten määrä voi pysyä vakaana velkojen kokonaismäärän lisääntyessä huomattavasti, tai se voi kasvaa velkojen kokonaismäärän pysyessä vakaana. Kummassakaan tapauksessa kriisinratkaisurahaston mahdollinen riski ei olisi riittävästi katettu. Olisi myös otettava huomioon, että suojatut talletukset on jo vakuutettu talletussuojajärjestelmällä, koska talletussuojajärjestelmä saattaa osallistua kriisinratkaisurahoitukseen. Mittapuuta olisikin täydennettävä velkojen kokonaismäärää koskevalla viitearvolla, joka kriisinratkaisuneuvoston olisi asianmukaisesti kalibroitava niin, että vähimmäistasona on 1 prosentti suojattujen talletusten määrästä.

EKP katsoo, etteivät suojatut talletukset ole kriisinratkaisurahaston rahoituksen tavoitetason sopivin mittapuu, koska ne eivät täysin kuvasta kriisinratkaisun mahdollisia kustannuksia. Suojattujen talletusten määrä voi pysyä vakaana velkojen kokonaismäärän lisääntyessä huomattavasti, tai se voi kasvaa velkojen kokonaismäärän pysyessä vakaana. Kummassakaan tapauksessa kriisinratkaisurahaston mahdollinen riski ei olisi riittävästi katettu. Olisi myös otettava huomioon, että suojatut talletukset on jo vakuutettu talletussuojajärjestelmällä, koska talletussuojajärjestelmä saattaa osallistua kriisinratkaisurahoitukseen. Mittapuuta olisikin täydennettävä velkojen kokonaismäärää koskevalla viitearvolla, joka kriisinratkaisuneuvoston olisi asianmukaisesti kalibroitava niin, että vähimmäistasona on 1 prosentti suojattujen talletusten määrästä.

Muutos 20

Muutos 20

69 artiklan 1 kohta – Vaihtoehtoiset rahoituskeinot

”1.   Kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä kriisinratkaisurahastoa varten lainasopimuksia tai sopia muista tukimuodoista rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten kanssa, jos 66 ja 67 artiklan mukaisesti perityt määrät eivät ole välittömästi käytettävissä tai eivät riitä kriisinratkaisurahaston käytön kustannusten kattamiseen.”

”1.   Kriisinratkaisuneuvosto voi tehdä kriisinratkaisurahastoa varten lainasopimuksia tai sopia muista tukimuodoista rahoituslaitosten tai muiden kolmansien osapuolten kanssa, etenkin osallistuvien jäsenvaltioiden yhteisten julkisten varojen käytöstä, jos 66 ja 67 artiklan mukaisesti perityt määrät eivät ole välittömästi käytettävissä tai eivät riitä kriisinratkaisurahaston käytön kustannusten kattamiseen. Nämä lainat tai muut rahoitustuen muodot on perittävä täysimääräisinä takaisin, jos tällaisia toimenpiteitä käytetään.”

Perustelu

Perustelu

Mahdollisuus käyttää väliaikaisesti julkisia varoja olisi olennainen osa YKM:n varautumisjärjestelyjä, koska yksityiset rahoituslähteet voivat väliaikaisesti ehtyä, jos rahoitusmarkkinoilla syntyy vakavaa kuohuntaa.

Mahdollisuus käyttää väliaikaisesti julkisia varoja olisi olennainen osa YKM:n varautumisjärjestelyjä, koska yksityiset rahoituslähteet voivat väliaikaisesti ehtyä, jos rahoitusmarkkinoilla syntyy vakavaa kuohuntaa.

Muutos 21

Muutos 21

83 artikla – Uudelleentarkastelu

”1.   Komissio julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta korostaen erityisesti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan kohdistuvien mahdollisten vaikutusten seuraamista.

Kertomuksessa arvioidaan

...

| d) | kriisinratkaisuneuvoston ja osallistumattomien jäsenvaltioiden kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vuorovaikutusta sekä YKM:n vaikutuksia kyseisiin jäsenvaltioihin.” |
| --- | --- |

d)

kriisinratkaisuneuvoston ja osallistumattomien jäsenvaltioiden kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vuorovaikutusta sekä YKM:n vaikutuksia kyseisiin jäsenvaltioihin.”

”1.   Komissio julkaisee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 ja sen jälkeen joka viides vuosi kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta korostaen erityisesti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan kohdistuvien mahdollisten vaikutusten seuraamista.

Kertomuksessa arvioidaan

...

| d) | kriisinratkaisuneuvoston ja osallistumattomien jäsenvaltioiden kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vuorovaikutusta sekä YKM:n vaikutuksia kyseisiin jäsenvaltioihin.; |
| --- | --- |

d)

kriisinratkaisuneuvoston ja osallistumattomien jäsenvaltioiden kansallisten kriisinratkaisuviranomaisten vuorovaikutusta sekä YKM:n vaikutuksia kyseisiin jäsenvaltioihin.;

| e) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisesti vahvistettujen edellytysten soveltamista analogisesti, kun kriisinratkaisuneuvoston ehdottamiin kriisinratkaisutoimiin kuuluu kriisinratkaisurahaston käyttö.” |
| --- | --- |

e)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan mukaisesti vahvistettujen edellytysten soveltamista analogisesti, kun kriisinratkaisuneuvoston ehdottamiin kriisinratkaisutoimiin kuuluu kriisinratkaisurahaston käyttö.”

Perustelu

Perustelu

Tulevaisuudessa voi olla tarpeen analysoida tarkemmin valtiontukisääntöjen soveltamista analogisesti ja valtiontukinäkökohtien ja rahoitusvakausnäkökohtien vuorovaikutusta kriisinratkaisun yhteydessä.

Tulevaisuudessa voi olla tarpeen analysoida tarkemmin valtiontukisääntöjen soveltamista analogisesti ja valtiontukinäkökohtien ja rahoitusvakausnäkökohtien vuorovaikutusta kriisinratkaisun yhteydessä.

Muutos 22

Muutos 22

88 artikla – Voimaantulo

”Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 7–23 artiklaa ja 25–38 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

Tämän asetuksen 24 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.”

”Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 7–23 artiklaa ja 25–38 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2015.

Tämän asetuksen 24 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2018.”

Jos ehdotettuun asetukseen sisältyvää velkojen arvon alaskirjausta sovelletaan vasta 1 päivästä tammikuuta 2018, syntyy epävarmuutta siitä, voidaanko etuoikeutettujen, vakuudettomien velkojen arvo kirjata alas, koska jäsenvaltiot voivat itse päättää, aikaistavatko ne velkakirjojen arvon alaskirjauspuitteiden käyttöönottoa.

Jos ehdotettuun asetukseen sisältyvää velkojen arvon alaskirjausta sovelletaan vasta 1 päivästä tammikuuta 2018, syntyy epävarmuutta siitä, voidaanko etuoikeutettujen, vakuudettomien velkojen arvo kirjata alas, koska jäsenvaltiot voivat itse päättää, aikaistavatko ne velkakirjojen arvon alaskirjauspuitteiden käyttöönottoa.

Velkojen arvon alaskirjauksen katsotaan jo olevan suurelta osin sisällytetty hintaan, joten sen ei odoteta vaikuttavan rahoitukseen paljonkaan. Lisäksi velkakirjojen alaskirjauksen käyttö lisäisi oikeusvarmuutta, johdonmukaisuutta ja ennakoitavuutta ja vähentäisi tilapäisratkaisuihin turvautumista. EKP kannattaa tästä syystä velkojen arvon alaskirjauksen käyttöönoton aikaistamista. Käyttöönoton aikaistaminen tarkoittaisi lisäksi, että kun YKM ottaa hoitaakseen kriisinratkaisutehtävät, sillä on käytössään kaikki välineet ja valtuudet. Se myös lieventäisi kriisinratkaisurahastoon mahdollisesti kohdistuvia rahoituspaineita, kun se kerää rahoitusvaroja.

Velkojen arvon alaskirjauksen katsotaan jo olevan suurelta osin sisällytetty hintaan, joten sen ei odoteta vaikuttavan rahoitukseen paljonkaan. Lisäksi velkakirjojen alaskirjauksen käyttö lisäisi oikeusvarmuutta, johdonmukaisuutta ja ennakoitavuutta ja vähentäisi tilapäisratkaisuihin turvautumista. EKP kannattaa tästä syystä velkojen arvon alaskirjauksen käyttöönoton aikaistamista. Käyttöönoton aikaistaminen tarkoittaisi lisäksi, että kun YKM ottaa hoitaakseen kriisinratkaisutehtävät, sillä on käytössään kaikki välineet ja valtuudet. Se myös lieventäisi kriisinratkaisurahastoon mahdollisesti kohdistuvia rahoituspaineita, kun se kerää rahoitusvaroja.

---

(1)  Tekstissä oleva lihavointi osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/26

---

Euron kurssi (1)

10. huhtikuuta 2014

2014/C 109/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3867 |
| JPY | Japanin jeniä | 141,00 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4662 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,82720 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0518 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2180 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,2160 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,427 |
| HUF | Unkarin forinttia | 305,09 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1698 |
| RON | Romanian leuta | 4,4593 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,9092 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4732 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5118 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,7512 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,5944 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,7317 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 437,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,4150 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,6163 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6305 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 830,00 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,4735 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 61,506 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 49,2060 |
| THB | Thaimaan bahtia | 44,700 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0442 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,0132 |
| INR | Intian rupiaa | 83,4183 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3867

JPY

Japanin jeniä

141,00

DKK

Tanskan kruunua

7,4662

GBP

Englannin puntaa

0,82720

SEK

Ruotsin kruunua

9,0518

CHF

Sveitsin frangia

1,2180

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,2160

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,427

HUF

Unkarin forinttia

305,09

LTL

Liettuan litiä

3,4528

PLN

Puolan zlotya

4,1698

RON

Romanian leuta

4,4593

TRY

Turkin liiraa

2,9092

AUD

Australian dollaria

1,4732

CAD

Kanadan dollaria

1,5118

HKD

Hongkongin dollaria

10,7512

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,5944

SGD

Singaporen dollaria

1,7317

KRW

Etelä-Korean wonia

1 437,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,4150

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,6163

HRK

Kroatian kunaa

7,6305

IDR

Indonesian rupiaa

15 830,00

MYR

Malesian ringgitiä

4,4735

PHP

Filippiinien pesoa

61,506

RUB

Venäjän ruplaa

49,2060

THB

Thaimaan bahtia

44,700

BRL

Brasilian realia

3,0442

MXN

Meksikon pesoa

18,0132

INR

Intian rupiaa

83,4183

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/27

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2014/C 109/04

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006
   (2)

”ZÁZRIVSKÉ VOJKY”

Ey-nro: SK-PGI-0005-01026–13.08.2012

SMM ( X ) SAN (   )

1.   Nimi:

”Zázrivské vojky”

Kunkin tuottajan on osoitettava nimen ”Zázrivské vojky” käyttö tuotetta kaupan pidettäessä ilmoittamalla se tarjolla olevassa tuotevalikoimassa sekä etiketissä.

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

Slovakia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1   Tuotelaji

Luokka 1.3. Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

Zázrivské vojky on höyryssä kypsytetty savustettu tai savustamaton nauhamainen juustotuote, jonka pituus on 10–70 cm ja paksuus 2–16 mm. Se valmistetaan perinteisellä menetelmällä, jossa fermentoitu, osittain kypsynyt juustomassa höyrytetään kuumassa vedessä ja venytetään sen jälkeen käsin käyttäen mahdollisesti apuna kahta karkeapintaista, toisiaan vasten pyöritettävää kaulinta pitkiksi nauhoiksi, joista paikallisessa murteessa käytetään termiä vojky. Venytetyt ja viimeistellyt nauhat asetetaan tarjolle irrallisina tai palmikoituina, toisinaan nauhalla keskeltä yhteen sidottuina.

Tuotteen tunnusomaiset aistinvaraiset ominaisuudet johtuvat höyryssä kypsytetystä juustomassasta käsin venytettyjen nauhojen kuitumaisesta rakenteesta tyypillisestä muodosta (pitkä, ohut).

Savustettu ja savustamaton Zázrivské vojky eroavat toisistaan pääasiassa värin ja aromin perusteella. Savustetun Zázrivské vojkyn väri vaihtelee vaalean kellertävästä kullankeltaiseen, ja sen aromi on tyypillisen savuinen ja suolapitoisuus hieman korkeampi. Savustamaton Zázrivské vojky on valkoista tai kermanvaaleaa ja vailla savun aromia. Molemmat ovat rakenteeltaan ja koostumukseltaan samanlaisia.

Zázrivské vojky pidetään kaupan elintarvikekelmuun pakattuna; pakkausten paino vaihtelee niiden sisällöstä riippuen.

Ominaisuudet:

Väri: valkoisesta kevyen kermanvaaleaan, savustetussa tuotteessa kellertävästä kullankeltaiseen

Koostumus: Nauhat muodostuvat erillisistä säikeistä, joiden koostumus vaihtelee joustavasta kiinteään olematta kuitenkaan kova, ja joustavuus vähenee juuston kypsyessä. Tuotteen voimakas venyvyys johtuu toisistaan erottuvien säikeiden muodostamasta kuitumaisesta rakenteesta.

Maku ja tuoksu: maitoinen, miellyttävän juustomainen, suolainen, hapahko; savustetulla tuotteella on sille tunnusomainen savuaromi

Koostumus: Kuiva-ainepitoisuus: vähintään 40 painoprosenttia

Kuiva-aineen rasvapitoisuus: vähintään 25 painoprosenttia

Suolapitoisuus: enintään 5,5 painoprosenttia savustamattomassa ja 6,0 painoprosenttia savustetussa tuotteessa

Mikrobiologiset ominaisuudet:

Zázrivské vojky on höyrytetty juusto, joka valmistetaan seuraavia lämmönkestäviä maitohappobakteereita sisältävästä juustomassasta: Lactococcus, Streptococcus ja Lactobacillus.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

Zázrivské vojky -juuston valmistuksen käytetään raa’asta tai pastöroidusta lehmänmaidosta valmistettua juustomassaa, johon lisätään maitohappobakteeriviljelmää.

Maidon laatua valvotaan säännöllisesti, ja siitä pidetään kirjaa juustomassan tuotantotiloissa. Valvonnassa seurataan seuraavia muuttujia: estoaineet, lämpötila, happamuus, rasva, ominaispaino ja rasvaton kuiva-aine.

Bakteerien kokonaismäärä ja somaattisten solujen määrä määritetään hyväksytyissä laboratorioissa.

Juustomassan kuiva-ainepitoisuus on vähintään 48 painoprosenttia, kuiva-aineen rasvapitoisuus on vähintään 35 painoprosenttia ja pH-arvo 4,9–5,2. Juustomassan ulkopinta on tasainen ja sileä, kuori tunnusomainen ja väri valkoisesta kermanvaaleaan.

Juustomassaan alkuperä ei vaikuta tuotteen laatuun.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

Erityisiä laatuvaatimuksia tai alkuperää koskevia rajoituksia ei sovelleta.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Seuraavien tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

| — | höyryssä kypsytettävä lehmänmaidosta valmistettu juusto leikataan nauhoiksi, jotka raastetaan |
| --- | --- |

—

höyryssä kypsytettävä lehmänmaidosta valmistettu juusto leikataan nauhoiksi, jotka raastetaan

| — | näin esikäsitelty juusto höyrytetään erittäin kuumassa vedessä (70–95 °C) ja sitä vaivataan mekaanisesti kunnes syntyy tiivis massa (parenina) |
| --- | --- |

—

näin esikäsitelty juusto höyrytetään erittäin kuumassa vedessä (70–95 °C) ja sitä vaivataan mekaanisesti kunnes syntyy tiivis massa (parenina)

| — | parenina työstetään edelleen käsin joustavaksi, helposti muotoiltavaksi massaksiparenina undergoes further manual processing until a pliable and formable consistency is obtained; |
| --- | --- |

—

parenina työstetään edelleen käsin joustavaksi, helposti muotoiltavaksi massaksiparenina undergoes further manual processing until a pliable and formable consistency is obtained;

| — | juustomassa venytetään nauhoiksi käsin tai kahden karkeapintaisen, toisiaan vasten pyöritettävän kaulimen avulla |
| --- | --- |

—

juustomassa venytetään nauhoiksi käsin tai kahden karkeapintaisen, toisiaan vasten pyöritettävän kaulimen avulla

| — | nauhat upotetaan kylmään juomaveteen |
| --- | --- |

—

nauhat upotetaan kylmään juomaveteen

| — | jäähdytetyt nauhat kierretään käsin vyyhdiksi, joka leikataan auki toisesta päästä ja sidotaan keskeltä yhteen juustonauhasuikaleella (vojka) |
| --- | --- |

—

jäähdytetyt nauhat kierretään käsin vyyhdiksi, joka leikataan auki toisesta päästä ja sidotaan keskeltä yhteen juustonauhasuikaleella (vojka)

| — | näin valmistellut juustonauhat suolataan suolaliuoksessa halutun suolapitoisuuden aikaansaamiseksi |
| --- | --- |

—

näin valmistellut juustonauhat suolataan suolaliuoksessa halutun suolapitoisuuden aikaansaamiseksi

| — | suolauksen jälkeen juustonauhat ripustetaan valumaan ylimääräisen veden poistamiseksi |
| --- | --- |

—

suolauksen jälkeen juustonauhat ripustetaan valumaan ylimääräisen veden poistamiseksi

| — | kun on kyse savustetusta tuotteesta, juustonauhat kylmäsavustetaan suoraan lehtipuun savussa perinteisissä kiertoilmalla toimivissa savustusuuneissa, kunnes ne saavat kullankeltaisen värin. |
| --- | --- |

—

kun on kyse savustetusta tuotteesta, juustonauhat kylmäsavustetaan suoraan lehtipuun savussa perinteisissä kiertoilmalla toimivissa savustusuuneissa, kunnes ne saavat kullankeltaisen värin.

3.6   Viipaloimista, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Zázrivské vojky saatetaan myyntiin painon mukaan erikokoisissa pakkauksissa. Peruspakkaus painaa 100 g, mutta tuotetta voidaan myydä myös 130, 150, 250 ja 500 g:n sekä 1 kg:n pakkauksissa. Juusto pakataan elintarvikekelmuun.

Tuote on pakattava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella välittömästi valmistuksen jälkeen, jotta voidaan varmistaa sen erityisen muodon ja laadun säilyminen.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Tuottaja, joka valmistaa Zázrivské vojky -juustoa tämän eritelmän mukaisesti, voi tuotteen merkinnöissä, mainostamisessa ja markkinoinnissa käyttää nimeä ”Zázrivské vojky”.

Tuotteen etiketissä on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| — | selvästi näkyvillä oleva tuotteen nimi ”Zázrivské vojky”, |
| --- | --- |

—

selvästi näkyvillä oleva tuotteen nimi ”Zázrivské vojky”,

| — | maininta siitä, onko tuote savustettu vai savustamaton, |
| --- | --- |

—

maininta siitä, onko tuote savustettu vai savustamaton,

| — | maininta ”chránené zemepisné označenie” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai kirjainlyhenne ”CHZO” (SMM) sekä vastaava Euroopan unionin tunnus. |
| --- | --- |

—

maininta ”chránené zemepisné označenie” (suojattu maantieteellinen merkintä) tai kirjainlyhenne ”CHZO” (SMM) sekä vastaava Euroopan unionin tunnus.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Zázrivské vojky -juustoa tuotetaan Zázriván kunnassa. Maantieteellistä aluetta rajaavat pohjoisessa Oravská Lesnán kunta, lännessä Terchován kunta, etelässä Párnican kunta ja idässä Paráčin ja Minčolin vuoristojono.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

Zázrivá on tyypillistä vuoristoaluetta, jonka olosuhteet ovat suotuisat lammas- ja nautakarjan kasvatuksen ja laiduntamisen sekä juustonvalmistuksen kannalta. Alueen asukkaat ovat kautta aikojen näihin päiviin saakka hyödyntäneet vuoristoympäristön erityisolosuhteita.

Suullisen perimätiedon mukaan juustojen kotivalmistus Zázrivássa alkoi 1800-luvun toisella puoliskolla, ja erilaisten höyrytettyjen juustojen kuten nauhamaisen Zázrivské vojky -juuston myynti merkitsi paikallisille lampaan- ja naudankasvattajille ainoaa tulolähdettä.

Heti kun lehmänmaidosta valmistettu juusto täyttää vaaditut parametrit (happamuus, soveltuvuus höyrytettäväksi), se suikaloidaan, raastetaan ja höyrytetään hyvin kuumassa vedessä (70–95 °C). Juustoa hämmennetään puulastalla tai mekaanisella sekoittimella kunnes siitä muodostuu tiivis joustava massa (parenina). Sitten juustomassaa vaivataan käsin sekoittamalla, taittelemalla ja venyttämällä, kunnes siitä tulee tasaista, pehmeää ja helposti muotoiltavaa. Juustomassa venytetään välittömästi pitkiksi nauhoiksi, jotka upotetaan heti jäähtymään kylmään juomaveteen (2–10 minuutiksi), jotta niiden muoto säilyy, ja kiedotaan sitten vyyhdiksi. Vyyhti leikataan auki toisesta päästä ja sidotaan keskeltä yhteen juustonauhasuikaleella (vojka). Leikatut ja sidotut nauhat suolataan upottamalla ne suolaliuokseen, minkä jälkeen ne voidaan tarvittaessa savustaa. Juustosuikaleet ripustetaan puusta tai ruostumattomasta teräksestä valmistetulle tangolle, jotta ylimääräinen suolavesi valuu pois.

5.2   Tuotteen erityisyys

Zázrivské vojky valmistetaan perinteisen, lähes yksinomaan käsiteollisen menetelmän mukaan höyryttämällä juustomassa kuumassa vedessä ja venyttämällä se nauhamaisiksi suikaleiksi (vojky). Venytys voi tapahtua myös kahden karkeapintaisen, toisiaan vasten pyöritettävän kaulimen avulla, joiden väliin laitetaan käsin vaivattua juustomassaa. Höyrytetyn juustomassan käsin tapahtuva vaivaaminen ja venytys saavat aikaan ainutlaatuisen kuitumaisen rakenteen, joka tekee tuotteesta erityisen ja ainutkertaisen.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Zázrivské vojky -juuston SMM-rekisteröintihakemus perustuu tuotteen erityiseen rakenteeseen, maineeseen ja perinteiseen valmistusmenetelmään.

Zázriván asuttaminen alkoi 1500-luvulla valakialaisten vallatessa alueen. Vuoristoisuus, kivinen maaperä ja kylmä ilmasto olivat esteenä maanviljelyn kehittymiselle, minkä vuoksi alueella on aina harjoitettu pienimuotoista maataloutta, lampaanhoitoa, laiduntamista ja myöhemmin myös nautakarjan kasvatusta. Nämä elinkeinot olivat käytännössä lähes ainoat toimeentulonlähteet (Čaplovičová, Z.: Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, s. 118–129).

1700-luvun puolivälistä alkaen koko 1800-luvun ajan ylläpidetyissä Zázriván asukkaiden perintörekistereissä on saatavilla runsaasti tietoja senaikaisista maatalouskäytänteistä (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, nro 38, edesmennyt Georgius Dattek, Zázrivá). Niiden pohjalta kehittyi juustonvalmistus osana kotitalouksien elintarviketuotantoa. Jokainen perhe, jolla oli vaikka vain muutama lammas tai lehmä, valmisti omat juustonsa, kuten nauhamaiset vojky-juustot tai piiskan muotoisiksi letitetyt korbáčiky-juustot. ”... juustokeittiöissä oli puulämmitteinen liesi. Sillä lämmitettiin maito kunnes se juoksettui, minkä jälkeen juoksettuma kuumennettiin kuumassa vedessä, sekoitettiin ja haudutettiin höyryssä. Kuumassa vesiastiassa lämmitetty juustouma venytettiin käsin nauhamaisiksi suikaleiksi, jotka pudotettiin lattialle asetettuun kylmävesiastiaan. Vieressä olevalla pöydällä oli puinen kehikko, jonka ympärille nauhat kiedottiin vyyhdiksi, ja kehikko ripustettiin viereisessä hyvin tuuletetussa huoneessa olevaan telineeseen. Seuraavana päivänä vyyhti leikattiin alapäästään auki pöydälle asetetuilla saksilla. Juustonauhat putosivat pöydälle, ja ne letitettiin. Sen jälkeen ne upotettiin lasitettuun vatiin valmistettuun hyytelömäiseen suolaliuokseen...” (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, s. 388–389). Tuottajat huolehtivat itse myynnistä.

Eräiden muiden historiallisten lähteiden mukaan pohjois-slovakialaisessa Zázriván kylässä valmistettiin eri muotoisia perinteisiä höyrytettyjä juustoja. Yksi niistä mainitaan jopa kunnan aikakirjoissa (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n.p. Martin pre MNV v Zázrivej, 1988, s. 105): ”...juusto, joka on valmistettu juoksetetusta maidosta kuumavesiastiassa käsin venyttämällä. Lopuksi juusto muotoiltiin ohueksi nauhaksi, joka käsiteltiin sen jälkeen toisessa kylmästä vedestä ja suolasta valmistettua hyytelömäistä liuosta sisältävässä astiassa. Näin valmistettu juustonauha (vojka) kiedottiin sitten puukehyksen ympärille ja leikattiin. Näin valmistettu juusto oli sen jälkeen valmis kulutettavaksi ...”).

Teoksessa ”Etnografia Slovenska” (Ethnologia Slavica, Tonus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, s. 64–65) kerrotaan, että ”... pohjois-slovakialaisessa Zázriván kylässä valmistettiin höyryttämällä perinteistä pienen piiskan muotoista juustoa”.

Juustojen valmistuksen myötä tämä alue kehittyi myös höyrytettyjen juustojen kaupan keskukseksi. Arkistoissa on useampia viittauksia näiden tuotteiden ammattimaiseen kauppaan myönnettyihin lupiin.

Zázriván alueen juustokauppiaat toivat perinteisesti ja tuovat edelleen tarjolle tuotteitaan eri tilaisuuksissa ja markkinoilla, kuten häissä, ristiäisissä, jouluna, karnevaaliaikana ja pääsiäisenä. Nauhamaisten juustojen tuotanto on aina kasvanut näiden juhlien aikana, mikä on osoitus niiden suosiosta kuluttajien keskuudessa. Tämä käy ilmi myös juustonvalmistajien tuotantokirjanpidosta.

Zázriván alueen luonne maatalousalueena on säilynyt näihin päiviin saakka. Myös nauhamaisten juustojen valmistus jatkuu edelleen aiemmilta sukupolvilta periytyneen taidon, kokemuksen ja asiantuntemuksen ansiosta. Tuotteen valmistusmenetelmä, erityinen muoto ja laatu ovat säilyneet. Kuten iZURNAL-internetsivustolla julkaistusta artikkelista käy ilmi, ”... kaikki Zázriván alueen naiset hallitsevat taidon venyttää juustoa. Kukin perheenemäntä voi vahvistaa, että kyseessä on äideiltä tyttärille siirtynyt taito...”

Zázrivské vojky -juuston maineesta ja perinteisestä luonteesta todistavat Slovakian tasavallan maatalous- ja maaseudun kehittämisministeriön myöntämän laatumerkin lisäksi myös lehdistössä julkaistut artikkelit (esim. Zázriván roomalaiskatolisen seurakunnan Noviny o dianí v Zázrivej -lehden X niteen numerossa 2/2008 (s. 9) julkaistu ”Zázrivské dni 2008”.

Osaamisensa ja neuvokkuutensa ansiosta asukkaat ovat oppineet tulemaan toimeen alueen ankarissa olosuhteissa ja tekemään kotiseutuaan tunnetuksi myös sen ulkopuolella.

Zázrivské vojky on perinteinen herkku, jota arvostavat slovakialaisten lisäksi myös maassa käyvät ulkomaalaiset, jotka vievät mukanaan tuomisina pakkauksen kyseistä erikoistuotetta.

Vojky-juustoista on tullut erottamaton osa tunnustettua vuotuista alueellista Zázrivské dní -tapahtumaa, jonka yhteydessä järjestetään kilpailuja Zázrivské vojky ‐juuston venyttämisessä ja Zázrivský korbáčik -juuston letittämisessä. Kilpailujen suosiosta kertoo se, että niissä on mukana sekä paikallisia tuottajia että satunnaisia osallistujia.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3)  Katso alaviite 2.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/32

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 109/05

| 1. | Euroopan komissio vastaanotti 2. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys Veolia Environnement SA (Veolia) hankkii yritykseltä Electricité de France (EDF) sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Dalkia International ostamalla osakkeita. Dalkia International on tällä hetkellä Veolian ja EDF:n yhteisessä määräysvallassa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio vastaanotti 2. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalainen yritys Veolia Environnement SA (Veolia) hankkii yritykseltä Electricité de France (EDF) sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Dalkia International ostamalla osakkeita. Dalkia International on tällä hetkellä Veolian ja EDF:n yhteisessä määräysvallassa.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Veolia: ympäristöpalvelut (vesi-, jätehuolto-, kuljetus- ja energiapalvelut)
  —   Dalkia International: energiapalvelut Ranskan ulkopuolella, erityisesti lämpö- ja jäähdytysverkkojen operointi sekä useita teknologioita yhdistelevä, erilaisten rakennusten ja teollisuuslaitosten kiinteistönhallinta, vähäisemmässä määrin myös sähkön tuotanto ja tukkumyynti. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Veolia: ympäristöpalvelut (vesi-, jätehuolto-, kuljetus- ja energiapalvelut)

—   Dalkia International: energiapalvelut Ranskan ulkopuolella, erityisesti lämpö- ja jäähdytysverkkojen operointi sekä useita teknologioita yhdistelevä, erilaisten rakennusten ja teollisuuslaitosten kiinteistönhallinta, vähäisemmässä määrin myös sähkön tuotanto ja tukkumyynti.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) nojalla.

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa. |
| --- | --- |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

| 5. | Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7145 – Veolia Environnement/Dalkia International seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/33

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 109/06

| 1. | Euroopan komissio vastaanotti 3. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalaisen yrityksen Lantmännen ek för (Lantmännen) omistama ruotsalainen yritys Agroenergi AB (Agroenergi) ja suomalaisen yrityksen Vapo Oy (Vapo) omistama ruotsalainen yritys Neova Pellets (Neova) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen (JV) osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio vastaanotti 3. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ruotsalaisen yrityksen Lantmännen ek för (Lantmännen) omistama ruotsalainen yritys Agroenergi AB (Agroenergi) ja suomalaisen yrityksen Vapo Oy (Vapo) omistama ruotsalainen yritys Neova Pellets (Neova) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ostamalla äskettäin perustetun yhteisyrityksen (JV) osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Agroenergi: toiminta puupellettien alalla Ruotsissa ja Latviassa
  —   Neova Pellets: toiminta puupellettien alalla Ruotsissa
  —   JV: toiminta puupellettien tuotannon ja myynnin alalla Ruotsissa. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Agroenergi: toiminta puupellettien alalla Ruotsissa ja Latviassa

—   Neova Pellets: toiminta puupellettien alalla Ruotsissa

—   JV: toiminta puupellettien tuotannon ja myynnin alalla Ruotsissa.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7185 – Agroenergi / Neova Pellets seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---

| 11.4.2014 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 109/34

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2014/C 109/07

| 1. | Euroopan komissio vastaanotti 4. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla viime kädessä ranskalaisen yrityksen AXA SA (AXA) määräysvallassa oleva yritys SCI Vendome Bureaux ja kanadalaisen yrityksen Public Sector Pension Investment Board (PSPIB) kokonaan omistama tytäryhtiö PSPLUX S.à.r.l. hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Milanossa sijaitsevassa kiinteistösalkussa (Real Estate Portfolio in Milan) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio vastaanotti 4. huhtikuuta 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla viime kädessä ranskalaisen yrityksen AXA SA (AXA) määräysvallassa oleva yritys SCI Vendome Bureaux ja kanadalaisen yrityksen Public Sector Pension Investment Board (PSPIB) kokonaan omistama tytäryhtiö PSPLUX S.à.r.l. hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Milanossa sijaitsevassa kiinteistösalkussa (Real Estate Portfolio in Milan) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | AXA on maailmanlaajuinen vakuutuskonserni, jonka alaa ovat henki- ja sairasvakuutukset, muut vakuutukset ja sijoitusten hoito |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

AXA on maailmanlaajuinen vakuutuskonserni, jonka alaa ovat henki- ja sairasvakuutukset, muut vakuutukset ja sijoitusten hoito

| — | PSPIB on eläkesijoitusyhtiö, joka sijoittaa Kanadan julkishallinnon, armeijan kantahenkilökunnan ja reserviläisten sekä poliisin eläkejärjestelmiin |
| --- | --- |

—

PSPIB on eläkesijoitusyhtiö, joka sijoittaa Kanadan julkishallinnon, armeijan kantahenkilökunnan ja reserviläisten sekä poliisin eläkejärjestelmiin

| — | Real Estate Portfolio in Milan koostuu neljästä toimisto- ja vähittäiskauppakäyttöön kaavoitetusta kiinteistöstä: Bodio 4, Bodio 5, La Vela ja La Stilo. |
| --- | --- |

—

Real Estate Portfolio in Milan koostuu neljästä toimisto- ja vähittäiskauppakäyttöön kaavoitetusta kiinteistöstä: Bodio 4, Bodio 5, La Vela ja La Stilo.

| 3. | Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Euroopan komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Brussels |
| BELGIUM |

4.

Euroopan komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava Euroopan komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää Euroopan komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7211 – AXA / PSPIB / Real Estate Portfolio in Milan seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Brussels

BELGIUM

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

---