# Uradni list C 114/15.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 114 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5715. april 2014 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 114

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5715. april 2014

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013 |
| 2014/C 114/01 | Resolucija Odbora regij Politične prednostne naloge Odbora regij za leto 2014 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013 |
| 2014/C 114/02 | Mnenje Odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2013 | 6 |
| 2014/C 114/03 | Mnenje Odbora regij – Smernice EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom | 11 |
| 2014/C 114/04 | Mnenje Odbora regij – Dodana vrednost makroregionalnih strategij | 18 |
| 2014/C 114/05 | Mnenje Odbora regij – Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi | 23 |
| 2014/C 114/06 | Mnenje Odbora regij – Šport, invalidnost in prosti čas | 27 |
| 2014/C 114/07 | Mnenje Odbora regij – Državna pomoč za ribištvo in akvakulturo | 33 |
| 2014/C 114/08 | Mnenje Odbora regij – Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU | 37 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

2014/C 114/01

Resolucija Odbora regij Politične prednostne naloge Odbora regij za leto 2014 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

1

MNENJA

Odbor regij

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

2014/C 114/02

Mnenje Odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2013

6

2014/C 114/03

Mnenje Odbora regij – Smernice EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom

11

2014/C 114/04

Mnenje Odbora regij – Dodana vrednost makroregionalnih strategij

18

2014/C 114/05

Mnenje Odbora regij – Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi

23

2014/C 114/06

Mnenje Odbora regij – Šport, invalidnost in prosti čas

27

2014/C 114/07

Mnenje Odbora regij – Državna pomoč za ribištvo in akvakulturo

33

2014/C 114/08

Mnenje Odbora regij – Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU

37

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013 |
| 2014/C 114/09 | Mnenje Odbora regij – Raziskovalci, študentje in prostovoljci ter druge kategorije državljanov tretjih držav | 42 |
| 2014/C 114/10 | Mnenje Odbora regij – Solidarnostni sklad Evropske unije | 48 |
| 2014/C 114/11 | Mnenje Odbora regij – Okvir prihodnje pristaniške politike EU | 57 |
| 2014/C 114/12 | Mnenje Odbora regij – Strategije vključevanja Romov | 73 |
| 2014/C 114/13 | Mnenje Odbora regij – Direktiva o izdajanju elektronskih računov in popolnoma elektronskih postopkih oddaje javnih naročil | 79 |
| 2014/C 114/14 | Mnenje Odbora regij – Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje | 85 |
| 2014/C 114/15 | Osnutek mnenja Odbora regij – Zakonodajni sveženj o pametnih mejah | 90 |
| 2014/C 114/16 | Mnenje Odbora regij – Uredba o izvajanju uradnega nadzora | 96 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

2014/C 114/09

Mnenje Odbora regij – Raziskovalci, študentje in prostovoljci ter druge kategorije državljanov tretjih držav

42

2014/C 114/10

Mnenje Odbora regij – Solidarnostni sklad Evropske unije

48

2014/C 114/11

Mnenje Odbora regij – Okvir prihodnje pristaniške politike EU

57

2014/C 114/12

Mnenje Odbora regij – Strategije vključevanja Romov

73

2014/C 114/13

Mnenje Odbora regij – Direktiva o izdajanju elektronskih računov in popolnoma elektronskih postopkih oddaje javnih naročil

79

2014/C 114/14

Mnenje Odbora regij – Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje

85

2014/C 114/15

Osnutek mnenja Odbora regij – Zakonodajni sveženj o pametnih mejah

90

2014/C 114/16

Mnenje Odbora regij – Uredba o izvajanju uradnega nadzora

96

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/1

---

Resolucija Odbora regij Politične prednostne naloge Odbora regij za leto 2014 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

2014/C 114/01

ODBOR REGIJ

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2014 (1),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 4. julija 2013 o prednostnih nalogah Odbora regij za leto 2014 glede na delovni program Evropske komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 4. julija 2013 o prednostnih nalogah Odbora regij za leto 2014 glede na delovni program Evropske komisije (2),

| — | ob upoštevanju Protokola o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 16. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola o sodelovanju med Evropsko komisijo in Odborom regij z dne 16. februarja 2012,

Glavne politične prednostne naloge za leto 2014

| 1. | meni, da so glavni izzivi Evropske unije ustvarjanje trajnostne rasti ter zagotavljanje socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, ustvarjanje delovnih mest ter povečanje zaupanja državljanov v evropski projekt; |
| --- | --- |

1.

meni, da so glavni izzivi Evropske unije ustvarjanje trajnostne rasti ter zagotavljanje socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, ustvarjanje delovnih mest ter povečanje zaupanja državljanov v evropski projekt;

| 2. | poziva k večji uskladitvi ekonomske in socialne politike, kar bo pripomoglo k odpravi razlik v konkurenčnosti med državami članicami; znova poudarja, da je nujno treba reševati problem brezposelnosti mladih in odpravljati obstoječe geografske neenakosti med regijami EU, da se prepreči nadaljnje zmanjševanje človeškega kapitala; |
| --- | --- |

2.

poziva k večji uskladitvi ekonomske in socialne politike, kar bo pripomoglo k odpravi razlik v konkurenčnosti med državami članicami; znova poudarja, da je nujno treba reševati problem brezposelnosti mladih in odpravljati obstoječe geografske neenakosti med regijami EU, da se prepreči nadaljnje zmanjševanje človeškega kapitala;

| 3. | poziva k temeljitemu vmesnemu pregledu strategije Evropa 2020 leta 2014, in sicer na podlagi upoštevanja: i) teritorialne razsežnosti, tako da se dopuščajo podnacionalni cilji glede na različne regionalne okoliščine; ii) upravljanja, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti v določanje ciljev in izvajanje strategije; iii) primernega financiranja dolgoročnih naložb, ki ne sme postati žrtev ciljev fiskalne konsolidacije; |
| --- | --- |

3.

poziva k temeljitemu vmesnemu pregledu strategije Evropa 2020 leta 2014, in sicer na podlagi upoštevanja: i) teritorialne razsežnosti, tako da se dopuščajo podnacionalni cilji glede na različne regionalne okoliščine; ii) upravljanja, ki vključuje lokalne in regionalne oblasti v določanje ciljev in izvajanje strategije; iii) primernega financiranja dolgoročnih naložb, ki ne sme postati žrtev ciljev fiskalne konsolidacije;

| 4. | poudarja, da je demokratični proces v Evropski uniji v volilnem letu 2014 izjemno pomemben, in bo pripravil prispevek k potekajoči razpravi o prihodnosti Unije, da se okrepi vloga lokalnih in regionalnih oblasti v procesu združevanja; OR bo zato spodbudil vsako razpravo o spremembi Pogodbe z organizacijo političnih razprav in z močnejšim uveljavljanjem načela subsidiarnosti in koncepta upravljanja na več ravneh kot pomembnih orodij za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je demokratični proces v Evropski uniji v volilnem letu 2014 izjemno pomemben, in bo pripravil prispevek k potekajoči razpravi o prihodnosti Unije, da se okrepi vloga lokalnih in regionalnih oblasti v procesu združevanja; OR bo zato spodbudil vsako razpravo o spremembi Pogodbe z organizacijo političnih razprav in z močnejšim uveljavljanjem načela subsidiarnosti in koncepta upravljanja na več ravneh kot pomembnih orodij za dosego teh ciljev;

| 5. | ob upoštevanju načela subsidiarnosti kot uveljavljenega sredstva za zagotavljanje, da se politične odločitve sprejemajo na ravni, ki je čim bližja državljanom, poziva Evropsko komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih bolje izkazuje dodano vrednost ukrepov EU; poudarja, da bo v prihodnje prispeval k spremljanju subsidiarnosti pobud EU iz delovnega programa Evropske komisije za leto 2014, ki imajo lokalno ali regionalno razsežnost; |
| --- | --- |

5.

ob upoštevanju načela subsidiarnosti kot uveljavljenega sredstva za zagotavljanje, da se politične odločitve sprejemajo na ravni, ki je čim bližja državljanom, poziva Evropsko komisijo, naj v svojih zakonodajnih predlogih bolje izkazuje dodano vrednost ukrepov EU; poudarja, da bo v prihodnje prispeval k spremljanju subsidiarnosti pobud EU iz delovnega programa Evropske komisije za leto 2014, ki imajo lokalno ali regionalno razsežnost;

| 6. | pozdravlja usmerjenost Komisije v uresničevanje in izvajanje ter se zavezuje, da bo prispeval h krepitvi teritorialne razsežnosti ocene učinka; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja usmerjenost Komisije v uresničevanje in izvajanje ter se zavezuje, da bo prispeval h krepitvi teritorialne razsežnosti ocene učinka;

Ekonomska in monetarna unija

| 7. | poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje ekonomskih politik, zato meni, da bi morale biti regionalne in lokalne oblasti vključene v postopke evropskega semestra na ravni držav članic, in poziva k vključitvi OR v ta proces na ravni institucij EU; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba okrepiti usklajevanje ekonomskih politik, zato meni, da bi morale biti regionalne in lokalne oblasti vključene v postopke evropskega semestra na ravni držav članic, in poziva k vključitvi OR v ta proces na ravni institucij EU;

| 8. | pozdravlja priznavanje potrebe po krepitvi socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije, zlasti s predlogom Komisije o vzpostavitvi preglednice glavnih kazalnikov zaposlovanja in socialnih kazalnikov, ki naj bi se vključila v postopek v zvezi z makroekonomskim neravnovesjem; pričakuje, da bo Komisija še naprej obravnavala vprašanje kakovosti javne porabe; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja priznavanje potrebe po krepitvi socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije, zlasti s predlogom Komisije o vzpostavitvi preglednice glavnih kazalnikov zaposlovanja in socialnih kazalnikov, ki naj bi se vključila v postopek v zvezi z makroekonomskim neravnovesjem; pričakuje, da bo Komisija še naprej obravnavala vprašanje kakovosti javne porabe;

| 9. | pričakuje nujno potrebne predloge Komisije za oblikovanje bančne unije z reformo evropskega bančnega sektorja, s katerimi naj bi izboljšali upravljanje podjetij, omogočili učinkovito reševanje in sanacijo bank, okrepili bančni kapital s poudarkom na zagotavljanju posojil realnemu gospodarstvu ter predvideli obvezno ločevanje dejavnosti poslovanja bank z neprofesionalnimi strankami in investicijskih dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

pričakuje nujno potrebne predloge Komisije za oblikovanje bančne unije z reformo evropskega bančnega sektorja, s katerimi naj bi izboljšali upravljanje podjetij, omogočili učinkovito reševanje in sanacijo bank, okrepili bančni kapital s poudarkom na zagotavljanju posojil realnemu gospodarstvu ter predvideli obvezno ločevanje dejavnosti poslovanja bank z neprofesionalnimi strankami in investicijskih dejavnosti;

| 10. | podpira vsa prizadevanja za dokončno vzpostavitev bančne unije ob upoštevanju njene lokalne in regionalne razsežnosti ter ključne vloge regionalnih bank pri zagotavljanju kapitala za mala in srednje velika podjetja ter projektov javnih naložb; |
| --- | --- |

10.

podpira vsa prizadevanja za dokončno vzpostavitev bančne unije ob upoštevanju njene lokalne in regionalne razsežnosti ter ključne vloge regionalnih bank pri zagotavljanju kapitala za mala in srednje velika podjetja ter projektov javnih naložb;

Rast, delovna mesta in vključevanje

| 11. | se strinja z Evropsko komisijo, da je stopnja brezposelnosti, zlasti med mladimi, še vedno na ravni, ki ekonomsko in socialno ni vzdržna. Odbor regij poziva Komisijo, naj vključi lokalne in regionalne oblasti v svoje predloge za spodbujanje zaposlovanja mladih ter upošteva njihove dobre prakse na tem področju; pozdravlja, da je boj proti brezposelnosti mladih, ki predstavlja resno grožnjo za evropski socialni model, glavna prednostna naloga; poudarja pomen jamstva za mlade kot sredstva za zagotavljanje enakih možnosti za mlade na trgu dela; |
| --- | --- |

11.

se strinja z Evropsko komisijo, da je stopnja brezposelnosti, zlasti med mladimi, še vedno na ravni, ki ekonomsko in socialno ni vzdržna. Odbor regij poziva Komisijo, naj vključi lokalne in regionalne oblasti v svoje predloge za spodbujanje zaposlovanja mladih ter upošteva njihove dobre prakse na tem področju; pozdravlja, da je boj proti brezposelnosti mladih, ki predstavlja resno grožnjo za evropski socialni model, glavna prednostna naloga; poudarja pomen jamstva za mlade kot sredstva za zagotavljanje enakih možnosti za mlade na trgu dela;

| 12. | pozdravlja napoved Komisije, da bo predložila sveženj ukrepov za mobilnost delovne sile s poudarkom na boljšem usklajevanju programov socialnega varstva med državami članicami, vendar pa meni, da je nujno najprej treba odpraviti zastoj pri uveljavljanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo (3). Za to bodo morda potrebni spremenjeni ukrepi za boj proti goljufijam, npr. prekinitev priznavanja obrazca A1. Pričakuje tudi, da bo prihodnji sveženj vseboval zakonodajni predlog o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi glede predvidevanja in upravljanja prestrukturiranja ter da bodo predloženi predlogi za boljše usklajevanje priznavanja kvalifikacij; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja napoved Komisije, da bo predložila sveženj ukrepov za mobilnost delovne sile s poudarkom na boljšem usklajevanju programov socialnega varstva med državami članicami, vendar pa meni, da je nujno najprej treba odpraviti zastoj pri uveljavljanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo (3). Za to bodo morda potrebni spremenjeni ukrepi za boj proti goljufijam, npr. prekinitev priznavanja obrazca A1. Pričakuje tudi, da bo prihodnji sveženj vseboval zakonodajni predlog o obveščanju delavcev in posvetovanju z njimi glede predvidevanja in upravljanja prestrukturiranja ter da bodo predloženi predlogi za boljše usklajevanje priznavanja kvalifikacij;

| 13. | podpira prizadevanja Evropskega parlamenta za pregled sistema trojke, da se zagotovi demokratični nadzor in njegova odgovornost; |
| --- | --- |

13.

podpira prizadevanja Evropskega parlamenta za pregled sistema trojke, da se zagotovi demokratični nadzor in njegova odgovornost;

| 14. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj nove programe večletnega finančnega okvira uporabijo za reševanje demografskih izzivov, boljše usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanje socialne kohezije; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj nove programe večletnega finančnega okvira uporabijo za reševanje demografskih izzivov, boljše usklajevanje poklicnega in družinskega življenja ter spodbujanje socialne kohezije;

| 15. | pozdravlja prizadevanja za posodobitev politike o državni pomoči, da se bolje uskladi s strategijo Evropa 2020 in se zmanjšajo upravna bremena, pri tem pa je treba upoštevati, da bi moral prednostni cilj biti izboljšanje konkurenčnosti manj razvitih regij z vidika industrije in podjetij ter visoke stopnje brezposelnosti. Vendar ponavlja zahtevo, naj se Evropska komisija uradno posvetuje z Odborom regij o nadaljnjih predlogih smernic o pravilih EU o državni pomoči, zlasti o tistih, ki se trenutno pripravljajo v zvezi z infrastrukturo; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prizadevanja za posodobitev politike o državni pomoči, da se bolje uskladi s strategijo Evropa 2020 in se zmanjšajo upravna bremena, pri tem pa je treba upoštevati, da bi moral prednostni cilj biti izboljšanje konkurenčnosti manj razvitih regij z vidika industrije in podjetij ter visoke stopnje brezposelnosti. Vendar ponavlja zahtevo, naj se Evropska komisija uradno posvetuje z Odborom regij o nadaljnjih predlogih smernic o pravilih EU o državni pomoči, zlasti o tistih, ki se trenutno pripravljajo v zvezi z infrastrukturo;

| 16. | pozdravlja predvideni evropski akt o dostopnosti in poudarja, da je dostopnost blaga in storitev eden od glavnih dejavnikov kakovosti življenja invalidov; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja predvideni evropski akt o dostopnosti in poudarja, da je dostopnost blaga in storitev eden od glavnih dejavnikov kakovosti življenja invalidov;

Kohezijska politika

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in natančno pregleda sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri dokončanju sporazumov o partnerstvu in z njim povezanih operativnih programov na podlagi uporabe uredb in kodeksa ravnanja ter do februarja 2014 o tem predloži poročilo. Sporazumi o partnerstvu morajo postati osrednji element upravljanja na več ravneh pri izvajanju strategije Evropa 2020 za rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in natančno pregleda sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri dokončanju sporazumov o partnerstvu in z njim povezanih operativnih programov na podlagi uporabe uredb in kodeksa ravnanja ter do februarja 2014 o tem predloži poročilo. Sporazumi o partnerstvu morajo postati osrednji element upravljanja na več ravneh pri izvajanju strategije Evropa 2020 za rast in zaposlovanje;

| 18. | opozarja na porast različnih neusklajenih pobud EU, ki vplivajo na politiko mestnega razvoja; poziva k pripravi bele knjige o celostni agendi EU za urbana območja in izjavlja, da namerava pri tem sodelovati; |
| --- | --- |

18.

opozarja na porast različnih neusklajenih pobud EU, ki vplivajo na politiko mestnega razvoja; poziva k pripravi bele knjige o celostni agendi EU za urbana območja in izjavlja, da namerava pri tem sodelovati;

| 19. | se zavezuje, da bo podrobno spremljal izvajanje ukrepov v okviru stebra za razvoj podeželja prenovljene skupne kmetijske politike, zlasti glede diverzifikacije in posodabljanja gospodarskih dejavnosti na podeželskih območjih, in podprl tesno sodelovanje med podeželskimi in mestnimi občinami v obliki teritorialnih funkcionalnih partnerstev; |
| --- | --- |

19.

se zavezuje, da bo podrobno spremljal izvajanje ukrepov v okviru stebra za razvoj podeželja prenovljene skupne kmetijske politike, zlasti glede diverzifikacije in posodabljanja gospodarskih dejavnosti na podeželskih območjih, in podprl tesno sodelovanje med podeželskimi in mestnimi občinami v obliki teritorialnih funkcionalnih partnerstev;

| 20. | poziva države članice in Komisijo, naj ob upoštevanju skupnih izzivov in priložnosti geografskih območij ocenijo razvoj morebitnih novih makroregionalnih strategij ter njihovo evropsko dodano vrednost; poudarja pomen poenostavitve sedanjih struktur upravljanja in močnejšega uveljavljanja načela upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice in Komisijo, naj ob upoštevanju skupnih izzivov in priložnosti geografskih območij ocenijo razvoj morebitnih novih makroregionalnih strategij ter njihovo evropsko dodano vrednost; poudarja pomen poenostavitve sedanjih struktur upravljanja in močnejšega uveljavljanja načela upravljanja na več ravneh;

Proračun EU

| 21. | znova poziva k reformi sedanjega sistema lastnih sredstev, predvideni v Pogodbi, s katero naj bi znižali neposredne prispevke držav članic v proračun EU, da bi tako povečali preglednost in zagotovili vzdržnost finančnih sredstev EU; zato pričakuje, da bo skupina na visoki ravni za lastna sredstva dobila mandat, ki ji bo omogočil pripravo predlogov za reformo ob upoštevanju vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

21.

znova poziva k reformi sedanjega sistema lastnih sredstev, predvideni v Pogodbi, s katero naj bi znižali neposredne prispevke držav članic v proračun EU, da bi tako povečali preglednost in zagotovili vzdržnost finančnih sredstev EU; zato pričakuje, da bo skupina na visoki ravni za lastna sredstva dobila mandat, ki ji bo omogočil pripravo predlogov za reformo ob upoštevanju vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira;

| 22. | se zavezuje k pripravi mnenja o izvrševanju proračuna EU, v katerem bo horizontalno preučil porabo sredstev EU z vidika lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

22.

se zavezuje k pripravi mnenja o izvrševanju proračuna EU, v katerem bo horizontalno preučil porabo sredstev EU z vidika lokalnih in regionalnih oblasti;

| 23. | poudarja pomanjkanje trdne vizije v zvezi s proračunskimi sredstvi, ki so na voljo za podporo strategiji Evropa 2020, znova poudarja, da je za dosego zadanih ciljev nujna sinergija med proračunom EU ter nacionalnimi in podnacionalnimi proračuni, izraža zaskrbljenost v zvezi s posledicami, ki jih ima kriza na razpoložljivost finančnih sredstev za financiranje dolgoročnih naložb, ter poziva Evropsko komisijo, naj ob vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 preuči to razsežnost; |
| --- | --- |

23.

poudarja pomanjkanje trdne vizije v zvezi s proračunskimi sredstvi, ki so na voljo za podporo strategiji Evropa 2020, znova poudarja, da je za dosego zadanih ciljev nujna sinergija med proračunom EU ter nacionalnimi in podnacionalnimi proračuni, izraža zaskrbljenost v zvezi s posledicami, ki jih ima kriza na razpoložljivost finančnih sredstev za financiranje dolgoročnih naložb, ter poziva Evropsko komisijo, naj ob vmesnem pregledu strategije Evropa 2020 preuči to razsežnost;

Kmetijska in pomorska politika

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj spremeni Direktivo 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil tako, da bo lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih za nabavo živil, na primer za šole, domove za ostarele in javne institucije (4); |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, naj spremeni Direktivo 2004/18/ES o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil tako, da bo lahko „lokalni proizvod“ standardno merilo pri razpisih za nabavo živil, na primer za šole, domove za ostarele in javne institucije (4);

| 25. | poziva, naj se skrbno ocenijo teritorialni učinki vseh predlogov o odpravi mehanizmov za regulacijo trgov v kmetijstvu, vključno z dvostranskimi trgovinskimi sporazumi in sporazumi o partnerstvu, in naj se preveri, da ti predlogi niso v nasprotju s ciljem teritorialne kohezije, ki ga določa Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se skrbno ocenijo teritorialni učinki vseh predlogov o odpravi mehanizmov za regulacijo trgov v kmetijstvu, vključno z dvostranskimi trgovinskimi sporazumi in sporazumi o partnerstvu, in naj se preveri, da ti predlogi niso v nasprotju s ciljem teritorialne kohezije, ki ga določa Lizbonska pogodba;

Promet

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj spremlja vključevanje regij in lokalnih oblasti v platforme upravljanja prednostnih koridorjev osrednjega prometnega omrežja in podpre sodelovanje teh oblasti pri pripravi projektov, ki vplivajo na njihova ozemlja ali imajo čezmejno razsežnost; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko komisijo, naj spremlja vključevanje regij in lokalnih oblasti v platforme upravljanja prednostnih koridorjev osrednjega prometnega omrežja in podpre sodelovanje teh oblasti pri pripravi projektov, ki vplivajo na njihova ozemlja ali imajo čezmejno razsežnost;

| 27. | bo dejavno sodeloval v pobudah Evropske komisije na področju prometa, s katerimi se spodbuja uporaba učinkovitih multimodalnih omrežij ter prispeva k utrditvi enotnega evropskega železniškega prostora in enotnega evropskega neba; |
| --- | --- |

27.

bo dejavno sodeloval v pobudah Evropske komisije na področju prometa, s katerimi se spodbuja uporaba učinkovitih multimodalnih omrežij ter prispeva k utrditvi enotnega evropskega železniškega prostora in enotnega evropskega neba;

Okolje, podnebne spremembe in energija

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj predloži nov, ambiciozni okvir za podnebje in energijo za obdobje do leta 2030, ki bo vključeval pravno zavezujoče cilje za toplogredne pline, energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo, naj predloži nov, ambiciozni okvir za podnebje in energijo za obdobje do leta 2030, ki bo vključeval pravno zavezujoče cilje za toplogredne pline, energetsko učinkovitost in energijo iz obnovljivih virov;

| 29. | poziva k stabilnim zakonodajnim okvirom EU v zvezi z dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter pri varstvu tal; |
| --- | --- |

29.

poziva k stabilnim zakonodajnim okvirom EU v zvezi z dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter pri varstvu tal;

| 30. | pričakuje, da bo pobuda Evropske komisije o učinkoviti rabi virov in odpadkih ne le opredelila kazalnike za učinkovito rabo virov, ampak tudi cilje na podlagi teh kazalnikov; |
| --- | --- |

30.

pričakuje, da bo pobuda Evropske komisije o učinkoviti rabi virov in odpadkih ne le opredelila kazalnike za učinkovito rabo virov, ampak tudi cilje na podlagi teh kazalnikov;

| 31. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo leta 2014 pri pregledu zakonodaje o odpadkih in obstoječih ciljev za preprečevanje nastajanja, ponovno uporabo, recikliranje, predelavo in preusmeritev z odlagališč v okviru njene pobude za učinkovito rabo virov in odpadke upoštevano predhodno mnenje Odbora na zaprosilo Evropske komisije; pregled bi moral upoštevati „zastavljene cilje“ iz načrta za učinkovito rabo virov, kar bo utrlo pot gospodarstvu, ki temelji na ponovni uporabi in recikliranju; poziva, da se v okviru pregleda leta 2014 nameni pozornost plastičnim odpadkom in pri tem upošteva mnenje Odbora o tej temi; |
| --- | --- |

31.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo leta 2014 pri pregledu zakonodaje o odpadkih in obstoječih ciljev za preprečevanje nastajanja, ponovno uporabo, recikliranje, predelavo in preusmeritev z odlagališč v okviru njene pobude za učinkovito rabo virov in odpadke upoštevano predhodno mnenje Odbora na zaprosilo Evropske komisije; pregled bi moral upoštevati „zastavljene cilje“ iz načrta za učinkovito rabo virov, kar bo utrlo pot gospodarstvu, ki temelji na ponovni uporabi in recikliranju; poziva, da se v okviru pregleda leta 2014 nameni pozornost plastičnim odpadkom in pri tem upošteva mnenje Odbora o tej temi;

| 32. | pričakuje, da bo Evropska komisija predlagala ambiciozno agendo za izvajanje v celoti povezanega in konkurenčnega notranjega energetskega trga; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja ukrepe za lažje širjenje mikroproizvodnje energije in njeno povezovanje v distribucijska omrežja ter v tem procesu zagotovi, da bodo potrošniki v celoti lahko izkoriščali energijo po zmernih cenah ter da bodo posodobljena pravila o državni pomoči v energetiki olajšala naložbe v trajnostno energijo na lokalni in regionalni ravni; na zaprosilo grškega predsedstva bo predstavil predloge za strategijo EU o cenovno ugodni energiji za vse; |
| --- | --- |

32.

pričakuje, da bo Evropska komisija predlagala ambiciozno agendo za izvajanje v celoti povezanega in konkurenčnega notranjega energetskega trga; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja ukrepe za lažje širjenje mikroproizvodnje energije in njeno povezovanje v distribucijska omrežja ter v tem procesu zagotovi, da bodo potrošniki v celoti lahko izkoriščali energijo po zmernih cenah ter da bodo posodobljena pravila o državni pomoči v energetiki olajšala naložbe v trajnostno energijo na lokalni in regionalni ravni; na zaprosilo grškega predsedstva bo predstavil predloge za strategijo EU o cenovno ugodni energiji za vse;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj nadzoruje, da bo zakonodajni okvir v energetskem sektorju na nacionalni ravni še naprej stabilen in usklajen s cilji iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj nadzoruje, da bo zakonodajni okvir v energetskem sektorju na nacionalni ravni še naprej stabilen in usklajen s cilji iz strategije Evropa 2020;

| 34. | z zanimanjem pričakuje predloge Komisije o potrebnem pravnem okviru za plin iz skrilavca/ujeti plin, da se zagotovita varnost in trajnost izkoriščanja nekonvencionalnih ogljikovodikov v Evropski uniji; |
| --- | --- |

34.

z zanimanjem pričakuje predloge Komisije o potrebnem pravnem okviru za plin iz skrilavca/ujeti plin, da se zagotovita varnost in trajnost izkoriščanja nekonvencionalnih ogljikovodikov v Evropski uniji;

Raziskave in inovacije

| 35. | z zanimanjem pričakuje pobudo Komisije o raziskavah in inovacijah kot novima viroma rasti ter njeno oceno tega, kako inovativno gospodarstvo spodbuja konkurenčnost in zagotavlja podatke za opredelitev prednostnih naložb, ki se bodo sofinancirale z Obzorjem 2020; |
| --- | --- |

35.

z zanimanjem pričakuje pobudo Komisije o raziskavah in inovacijah kot novima viroma rasti ter njeno oceno tega, kako inovativno gospodarstvo spodbuja konkurenčnost in zagotavlja podatke za opredelitev prednostnih naložb, ki se bodo sofinancirale z Obzorjem 2020;

| 36. | bo še naprej dejavno sodeloval v platformi pametne specializacije in z njo povezanimi projekti v regijah in bo spremljal naslednjo fazo priprave in izvajanja strategij pametne specializacije v regijah; |
| --- | --- |

36.

bo še naprej dejavno sodeloval v platformi pametne specializacije in z njo povezanimi projekti v regijah in bo spremljal naslednjo fazo priprave in izvajanja strategij pametne specializacije v regijah;

IKT

| 37. | pozdravlja poudarek na digitalnem gospodarstvu, inovacijah in storitvah ter poziva Svet in Komisijo, naj to agendo nadaljujeta, da se spodbudijo naložbe na tem področju, naj do leta 2015 dokončata enotni digitalni trg in uvedeta ukrepe za izboljšanje veščin in znanj ter zmanjšanje digitalnega razkoraka med regijami držav članic. Se zavezuje k spodbujanju posodabljanja lokalnih in regionalnih javnih uprav pri zagotavljanju storitev, kot so e-uprava, e-zdravje, izdajanje elektronskih računov in elektronska javna naročila; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja poudarek na digitalnem gospodarstvu, inovacijah in storitvah ter poziva Svet in Komisijo, naj to agendo nadaljujeta, da se spodbudijo naložbe na tem področju, naj do leta 2015 dokončata enotni digitalni trg in uvedeta ukrepe za izboljšanje veščin in znanj ter zmanjšanje digitalnega razkoraka med regijami držav članic. Se zavezuje k spodbujanju posodabljanja lokalnih in regionalnih javnih uprav pri zagotavljanju storitev, kot so e-uprava, e-zdravje, izdajanje elektronskih računov in elektronska javna naročila;

Izobraževanje, kultura in turizem

| 38. | pripisuje velik pomen zagotavljanju podpore in enakih možnosti za vse ciljne skupine iz preteklih programov v okviru prihodnjega programa Erasmus+ ter bo še naprej spremljal vidika razdeljevanja sredstev in upravljanja programa. OR bo podprl nadaljnje ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih, kot so predlog okvira za kakovost pripravništev in pobude za posodobitev šolskih politik in učiteljskih poklicev; pričakuje predloge Evropske komisije za vzpostavitev resničnega evropskega prostora spretnosti in kvalifikacij; |
| --- | --- |

38.

pripisuje velik pomen zagotavljanju podpore in enakih možnosti za vse ciljne skupine iz preteklih programov v okviru prihodnjega programa Erasmus+ ter bo še naprej spremljal vidika razdeljevanja sredstev in upravljanja programa. OR bo podprl nadaljnje ukrepe za povečanje zaposljivosti mladih, kot so predlog okvira za kakovost pripravništev in pobude za posodobitev šolskih politik in učiteljskih poklicev; pričakuje predloge Evropske komisije za vzpostavitev resničnega evropskega prostora spretnosti in kvalifikacij;

| 39. | ponavlja poziv k pripravi sporočila o trajnostnem in konkurenčnem kulturnem turizmu v EU, saj meni, da bi jasen strateški okvir na tem področju lahko izjemno koristil razvoju lokalnih malih in srednje velikih podjetij, promociji in ohranjanju pestre evropske dediščine in nadaljnjemu povezovanju evropskih državljanov; |
| --- | --- |

39.

ponavlja poziv k pripravi sporočila o trajnostnem in konkurenčnem kulturnem turizmu v EU, saj meni, da bi jasen strateški okvir na tem področju lahko izjemno koristil razvoju lokalnih malih in srednje velikih podjetij, promociji in ohranjanju pestre evropske dediščine in nadaljnjemu povezovanju evropskih državljanov;

Območje svobode, varnosti, pravice in pravic državljanov

| 40. | z zanimanjem pričakuje odziv Evropske komisije na prvi sklop uspešnih državljanskih pobud in ponavlja svojo ponudbo Evropski komisiji, da ji pomaga pri oceni teh pobud in sodeluje pri javnih predstavitvah, organiziranih v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

40.

z zanimanjem pričakuje odziv Evropske komisije na prvi sklop uspešnih državljanskih pobud in ponavlja svojo ponudbo Evropski komisiji, da ji pomaga pri oceni teh pobud in sodeluje pri javnih predstavitvah, organiziranih v Evropskem parlamentu;

| 41. | pričakuje predloge Evropske komisije za nadaljevanje stockholmskega programa in bo oblikoval svoja pričakovanja v zvezi s prihodnjim razvojem območja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

41.

pričakuje predloge Evropske komisije za nadaljevanje stockholmskega programa in bo oblikoval svoja pričakovanja v zvezi s prihodnjim razvojem območja svobode, varnosti in pravice;

| 42. | poziva k temu, naj celostne politike EU obravnavajo migracije, mobilnost in azil na podlagi spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin posameznika in naj bodo sposobne varovati meje EU, krepiti boj proti trgovini z ljudmi in nezakonitem priseljevanju, krepiti sodelovanje s tretjimi državami, iz katerih in skozi katere prihajajo priseljenci, ter ustvarjati resnično solidarnost med državami članicami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; zlasti poziva k pregledu uredbe Dublin II, da se omogoči pravična porazdelitev iskalcev azila v državah članicah; to bi bilo treba upoštevati tudi v načrtovani strategiji pomorske varnosti EU; |
| --- | --- |

42.

poziva k temu, naj celostne politike EU obravnavajo migracije, mobilnost in azil na podlagi spoštovanja temeljnih pravic in svoboščin posameznika in naj bodo sposobne varovati meje EU, krepiti boj proti trgovini z ljudmi in nezakonitem priseljevanju, krepiti sodelovanje s tretjimi državami, iz katerih in skozi katere prihajajo priseljenci, ter ustvarjati resnično solidarnost med državami članicami EU ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; zlasti poziva k pregledu uredbe Dublin II, da se omogoči pravična porazdelitev iskalcev azila v državah članicah; to bi bilo treba upoštevati tudi v načrtovani strategiji pomorske varnosti EU;

| 43. | namerava prispevati k pripravi prednostnih ukrepov, za katere je zaprosil Evropski svet, da se okrepi evropska strategija za migracije in vključevanje migrantov; v zvezi s tem meni, da je treba celostno razviti upravljanje migracijskih tokov, zlasti v Sredozemlju, da se spodbujajo trajne rešitve, v katere so vključeni vsi akterji, zlasti tretje države, države članice EU ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

43.

namerava prispevati k pripravi prednostnih ukrepov, za katere je zaprosil Evropski svet, da se okrepi evropska strategija za migracije in vključevanje migrantov; v zvezi s tem meni, da je treba celostno razviti upravljanje migracijskih tokov, zlasti v Sredozemlju, da se spodbujajo trajne rešitve, v katere so vključeni vsi akterji, zlasti tretje države, države članice EU ter regionalne in lokalne oblasti;

Evropa kot globalni akter

| 44. | si bo še naprej prizadeval za krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk v okviru procesa pridružitve; opozarja na delo Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) ter priložnosti, ki jih ponujata pri krepitvi demokracije prek ekonomskega, socialnega in teritorialnega sodelovanja v evropski soseščini; |
| --- | --- |

44.

si bo še naprej prizadeval za krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk v okviru procesa pridružitve; opozarja na delo Evro-sredozemske skupščine lokalnih in regionalnih oblasti (ARLEM) ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP) ter priložnosti, ki jih ponujata pri krepitvi demokracije prek ekonomskega, socialnega in teritorialnega sodelovanja v evropski soseščini;

| 45. | pozdravlja, da je Komisija ponovila zavezo o podpori procesov prehoda na demokracijo v sredozemskih partnerskih državah, ter ponavlja, da je za uspešen prehod potrebna udeležba na vseh ravneh; je pripravljen podpreti prizadevanja za decentralizacijo kot orodje za oblikovanje in izvajanje lokalnih in regionalnih javnih politik za povečanje gospodarske rasti ter socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja, da je Komisija ponovila zavezo o podpori procesov prehoda na demokracijo v sredozemskih partnerskih državah, ter ponavlja, da je za uspešen prehod potrebna udeležba na vseh ravneh; je pripravljen podpreti prizadevanja za decentralizacijo kot orodje za oblikovanje in izvajanje lokalnih in regionalnih javnih politik za povečanje gospodarske rasti ter socialne in teritorialne kohezije;

| 46. | pozdravlja predlog in skorajšnjo odločitev o evropskem letu razvoja 2015, da se zagotovi nadaljevanje razvojnih ciljev tisočletja in začne izvajati nova mednarodna agenda za trajnostni razvoj; ponavlja, da je treba lokalne in regionalne oblasti polno vključiti v izvajanje tako prihodnje agende po letu 2015 kot tudi evropskega leta razvoja 2015; zato znova poziva, naj se v proračunu zagotovi primerna finančna podpora za pobude lokalnih in regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

46.

pozdravlja predlog in skorajšnjo odločitev o evropskem letu razvoja 2015, da se zagotovi nadaljevanje razvojnih ciljev tisočletja in začne izvajati nova mednarodna agenda za trajnostni razvoj; ponavlja, da je treba lokalne in regionalne oblasti polno vključiti v izvajanje tako prihodnje agende po letu 2015 kot tudi evropskega leta razvoja 2015; zato znova poziva, naj se v proračunu zagotovi primerna finančna podpora za pobude lokalnih in regionalnih oblasti.

V Bruslju, 29. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2013) 739 final.

1

(2)  CdR 4044/2013.

2

(3)  Predlog direktive o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, COM(2012) 131 final.

3

(4)  Glej CdR 341/2010.

4

---

MNENJA

Odbor regij

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/6

---

Mnenje Odbora regij – Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2013

2014/C 114/02

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da ne glede na načine podeljevanja nacionalnega državljanstva državljanstvo Unije različnim nacionalnim identitetam omogoča sobivanje v Evropski uniji, državljane vključuje v proces evropskega povezovanja, prispeva pa tudi k utrjevanju evropske demokracije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ne glede na načine podeljevanja nacionalnega državljanstva državljanstvo Unije različnim nacionalnim identitetam omogoča sobivanje v Evropski uniji, državljane vključuje v proces evropskega povezovanja, prispeva pa tudi k utrjevanju evropske demokracije;

| 2. | poudarja, da je pravica prostega gibanja eden od temeljev nadaljnjega gospodarskega in političnega razvoja EU, da državljanom EU odpira poklicne možnosti in možnosti za učenje ter ustvarja tesnejše vezi med Evropejci in je s tem osrednji element državljanstva Unije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je pravica prostega gibanja eden od temeljev nadaljnjega gospodarskega in političnega razvoja EU, da državljanom EU odpira poklicne možnosti in možnosti za učenje ter ustvarja tesnejše vezi med Evropejci in je s tem osrednji element državljanstva Unije;

| 3. | opozarja, da se je zaradi nenehnega poglabljanja dolžniške krize in večanja brezposelnosti, ki prizadeva vse več evropskih državljanov in zlasti mladih, nujno osredotočiti na gospodarsko razsežnost, da se vzpostavi gospodarsko močna Evropa, ki bo sposobna okrepiti socialno razsežnost državljanstva EU; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se je zaradi nenehnega poglabljanja dolžniške krize in večanja brezposelnosti, ki prizadeva vse več evropskih državljanov in zlasti mladih, nujno osredotočiti na gospodarsko razsežnost, da se vzpostavi gospodarsko močna Evropa, ki bo sposobna okrepiti socialno razsežnost državljanstva EU;

| 4. | se zaveda oddaljenosti procesa odločanja na evropski ravni, ki jo občutijo nekateri evropski državljani, in poudarja, da je treba odločitve sprejemati čim bolj pregledno in čim bliže državljanom; |
| --- | --- |

4.

se zaveda oddaljenosti procesa odločanja na evropski ravni, ki jo občutijo nekateri evropski državljani, in poudarja, da je treba odločitve sprejemati čim bolj pregledno in čim bliže državljanom;

| 5. | se zaveda, da so lokalne in regionalne oblasti zato, ker so blizu državljanom, v najboljšem položaju, da prispevajo k boljšemu razumevanju pojma državljanstva Unije in ga spodbujajo skupaj z njegovimi konkretnimi prednostmi za vsakogar; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da so lokalne in regionalne oblasti zato, ker so blizu državljanom, v najboljšem položaju, da prispevajo k boljšemu razumevanju pojma državljanstva Unije in ga spodbujajo skupaj z njegovimi konkretnimi prednostmi za vsakogar;

| 6. | poudarja, da je sedaj, ko se poglablja ekonomska in monetarna unija ter istočasno potekajo pogajanja za okrepitev politične unije na podlagi morebitne revizije Pogodb, nujno tesnejše sodelovanje in hkrati tudi večja demokratična legitimnost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je sedaj, ko se poglablja ekonomska in monetarna unija ter istočasno potekajo pogajanja za okrepitev politične unije na podlagi morebitne revizije Pogodb, nujno tesnejše sodelovanje in hkrati tudi večja demokratična legitimnost;

Politični in pravni okvir državljanstva EU

| 7. | poudarja, da je bil z uvedbo pojma „državljanstvo Unije“ v Maastrichtski pogodbi, ki je bilo podeljeno vsem državljanom držav članic Evropske unije, s sprejetjem Amsterdamske pogodbe pa se razume kot dopolnitev nacionalnega državljanstva, storjen ključen in nadvse simboličen korak pri oblikovanju evropske identitete in demokracije; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je bil z uvedbo pojma „državljanstvo Unije“ v Maastrichtski pogodbi, ki je bilo podeljeno vsem državljanom držav članic Evropske unije, s sprejetjem Amsterdamske pogodbe pa se razume kot dopolnitev nacionalnega državljanstva, storjen ključen in nadvse simboličen korak pri oblikovanju evropske identitete in demokracije;

| 8. | izpostavlja tudi, da novi predpisi, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba, zaznamujejo krepitev državljanstva Unije, ki se razume kot dodatno in ne več le dopolnjujoče nacionalnemu državljanstvu, pri čemer pa ga ne nadomešča. Evropsko državljanstvo ni zasnovano kot izraz vnaprej obstoječih povezav političnega sveta, temveč kot ureditveni okvir, ki svobodo gibanja iz ene države v drugo preoblikuje v temeljni okvir pravic in ne izključevanja; |
| --- | --- |

8.

izpostavlja tudi, da novi predpisi, ki jih je uvedla Lizbonska pogodba, zaznamujejo krepitev državljanstva Unije, ki se razume kot dodatno in ne več le dopolnjujoče nacionalnemu državljanstvu, pri čemer pa ga ne nadomešča. Evropsko državljanstvo ni zasnovano kot izraz vnaprej obstoječih povezav političnega sveta, temveč kot ureditveni okvir, ki svobodo gibanja iz ene države v drugo preoblikuje v temeljni okvir pravic in ne izključevanja;

| 9. | ugotavlja, da pravice državljanov EU dve desetletji po njihovi uveljavitvi z Maastrichtsko pogodbo niso vedno del vsakodnevne resničnosti. To so potrdili tudi državljani EU na obsežnem javnem posvetovanju o evropskem državljanstvu, v okviru katerega je 12 000 državljanov EU navedlo primere birokratskih ovir, s katerimi se soočajo pri uveljavljanju pravic, kot je na primer pravica do prostega gibanja. (1) Raziskave Eurobarometra v zvezi z državljanskimi (2) in volilnimi (3) pravicami, vrsta neposrednih pogovorov, ki so bili organizirani med državljani in pristojnimi politiki na nacionalni in evropski ravni, in tudi vrsta vprašanj, ki jih je na temo pravic EU splošna javnost naslovila na informacijske točke Europe Direct, kažejo, da je na tem področju treba narediti več; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da pravice državljanov EU dve desetletji po njihovi uveljavitvi z Maastrichtsko pogodbo niso vedno del vsakodnevne resničnosti. To so potrdili tudi državljani EU na obsežnem javnem posvetovanju o evropskem državljanstvu, v okviru katerega je 12 000 državljanov EU navedlo primere birokratskih ovir, s katerimi se soočajo pri uveljavljanju pravic, kot je na primer pravica do prostega gibanja. (1) Raziskave Eurobarometra v zvezi z državljanskimi (2) in volilnimi (3) pravicami, vrsta neposrednih pogovorov, ki so bili organizirani med državljani in pristojnimi politiki na nacionalni in evropski ravni, in tudi vrsta vprašanj, ki jih je na temo pravic EU splošna javnost naslovila na informacijske točke Europe Direct, kažejo, da je na tem področju treba narediti več;

| 10. | poudarja, da so pravice, ki jih obravnava poročilo, pravice, ki jih državljanom Evropske unije dajejo Pogodbe EU, veliko teh pravic pa je temeljnih pravic, ki veljajo tudi za državljane tretjih držav; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so pravice, ki jih obravnava poročilo, pravice, ki jih državljanom Evropske unije dajejo Pogodbe EU, veliko teh pravic pa je temeljnih pravic, ki veljajo tudi za državljane tretjih držav;

| 11. | ugotavlja, da je razmerje med državljanstvom Unije in državljanstvom držav članic nejasno. Po eni strani je državljanstvo Unije neposredno odvisno od državljanstva držav članic, ki je – tako kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji – edini pogoj za pridobitev državljanstva EU. Ta vidik evropskega državljanstva omejuje njegovo vlogo dodatnega vira pravic, vezanih na državljanstvo držav članic. Hkrati državljanstvo EU koncept državljanstva ločuje od nacionalne države, pri čemer poudarek ni več na vključevanju posameznika v državljansko skupnost, v kateri prebiva, temveč na zagotovitvi enakosti individualnih, političnih in socialnih pravic ter pravic o prostem pretoku za evropske državljane; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je razmerje med državljanstvom Unije in državljanstvom držav članic nejasno. Po eni strani je državljanstvo Unije neposredno odvisno od državljanstva držav članic, ki je – tako kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji – edini pogoj za pridobitev državljanstva EU. Ta vidik evropskega državljanstva omejuje njegovo vlogo dodatnega vira pravic, vezanih na državljanstvo držav članic. Hkrati državljanstvo EU koncept državljanstva ločuje od nacionalne države, pri čemer poudarek ni več na vključevanju posameznika v državljansko skupnost, v kateri prebiva, temveč na zagotovitvi enakosti individualnih, političnih in socialnih pravic ter pravic o prostem pretoku za evropske državljane;

| 12. | ugotavlja, da je lahko pridobitev državljanstva ene od držav članic – in s tem državljanstva EU – ključni mehanizem vključevanja prebivalcev tretjih držav v evropske družbe in da mora biti zato dovolj dostopna za zakonite priseljence, ki so rezidenti v EU za daljši čas. Podelitev državljanstva tem priseljencem je ključni instrument za njihovo vključevanje v evropske družbe; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je lahko pridobitev državljanstva ene od držav članic – in s tem državljanstva EU – ključni mehanizem vključevanja prebivalcev tretjih držav v evropske družbe in da mora biti zato dovolj dostopna za zakonite priseljence, ki so rezidenti v EU za daljši čas. Podelitev državljanstva tem priseljencem je ključni instrument za njihovo vključevanje v evropske družbe;

| 13. | opozarja, da je že v mnenju o državljanstvu EU iz leta 2010 EU pozval k bolj demokratičnemu in preglednemu izvajanju njenih politik ter bolj demokratičnemu in preglednemu delovanju njenih organov odločanja. Pozval je tudi k sprejetju mehanizmov, na podlagi katerih bi bilo mogoče spodbuditi dvosmerni politični dialog in v prakso prenesti načelo participativne demokracije; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je že v mnenju o državljanstvu EU iz leta 2010 EU pozval k bolj demokratičnemu in preglednemu izvajanju njenih politik ter bolj demokratičnemu in preglednemu delovanju njenih organov odločanja. Pozval je tudi k sprejetju mehanizmov, na podlagi katerih bi bilo mogoče spodbuditi dvosmerni politični dialog in v prakso prenesti načelo participativne demokracije;

| 14. | ugotavlja, da je Komisija pripravila oceno ukrepov, ki so bili izvedeni do sedaj, in da si prizadeva za spoštovanje zavez za spodbujanje državljanstva EU s predlogi ukrepov na dvanajstih posebnih področjih; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je Komisija pripravila oceno ukrepov, ki so bili izvedeni do sedaj, in da si prizadeva za spoštovanje zavez za spodbujanje državljanstva EU s predlogi ukrepov na dvanajstih posebnih področjih;

| 15. | opozarja pa, da poročilo navaja predloge, ki se predvsem nanašajo na gospodarsko razsežnost EU, politična oziroma socialna razsežnost evropskega povezovanja pa imata zgolj drugotno vlogo. Tako na primer ne predlaga nič določnega in oprijemljivega, kar bi okrepilo pravice bolnikov ali zagotovilo čezmejne zdravstvene storitve, spodbudilo večkulturnost, dodatno pospešilo socialno Evropo, na primer s pomočjo boja proti revščini in socialni izključnosti ali pa postopoma oblikovalo evropsko identiteto; |
| --- | --- |

15.

opozarja pa, da poročilo navaja predloge, ki se predvsem nanašajo na gospodarsko razsežnost EU, politična oziroma socialna razsežnost evropskega povezovanja pa imata zgolj drugotno vlogo. Tako na primer ne predlaga nič določnega in oprijemljivega, kar bi okrepilo pravice bolnikov ali zagotovilo čezmejne zdravstvene storitve, spodbudilo večkulturnost, dodatno pospešilo socialno Evropo, na primer s pomočjo boja proti revščini in socialni izključnosti ali pa postopoma oblikovalo evropsko identiteto;

| 16. | ugotavlja, da so ukrepi, opredeljeni v obravnavanem poročilu, na prvi pogled v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vendar pa je nujno, da Evropska komisija podrobno upraviči kakršenkoli posamezen ukrep, ki ga bo uradno predlagala, saj bi nekateri posamezni predlogi lahko zahtevali bolj poglobljeno analizo (na primer neobvezno izdajanje enotnih evropskih dokumentov). Poleg tega predvideni ukrepi ne smejo povzročiti pretiranega upravnega in finančnega bremena za nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, na katere se nanašajo; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da so ukrepi, opredeljeni v obravnavanem poročilu, na prvi pogled v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vendar pa je nujno, da Evropska komisija podrobno upraviči kakršenkoli posamezen ukrep, ki ga bo uradno predlagala, saj bi nekateri posamezni predlogi lahko zahtevali bolj poglobljeno analizo (na primer neobvezno izdajanje enotnih evropskih dokumentov). Poleg tega predvideni ukrepi ne smejo povzročiti pretiranega upravnega in finančnega bremena za nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, na katere se nanašajo;

| 17. | meni, da je treba glede na prihodnje volitve v Evropski parlament leta 2014 na poročilo gledati tudi v luči nedavnega sporočila Evropske komisije in priporočila, ki se nanj nanaša. (4) Namen teh dokumentov je s spodbujanjem udeležbe na volitvah v Evropski parlament okrepiti demokratični proces in proces predstavniške demokracije v EU; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba glede na prihodnje volitve v Evropski parlament leta 2014 na poročilo gledati tudi v luči nedavnega sporočila Evropske komisije in priporočila, ki se nanj nanaša. (4) Namen teh dokumentov je s spodbujanjem udeležbe na volitvah v Evropski parlament okrepiti demokratični proces in proces predstavniške demokracije v EU;

| 18. | opozarja, da je OR tesno sodeloval pri pripravi poročila in da je to upoštevalo izsledke in priporočila študije, ki je bila glede vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju državljanstva Unije in pravic evropskih državljanov pripravljena po naročilu OR; (5) |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je OR tesno sodeloval pri pripravi poročila in da je to upoštevalo izsledke in priporočila študije, ki je bila glede vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri spodbujanju državljanstva Unije in pravic evropskih državljanov pripravljena po naročilu OR; (5)

Pogoji za učinkovito uveljavljanje državljanstva

| 19. | predlaga, da se sprejmejo ukrepi, ki bi zagotovili usposabljanje in izobraževanje o državljanstvu in bi državljanom zagotovili možnost, da zavestno in svobodno uveljavljajo svoje pravice in dolžnosti, v vse globlji gospodarski krizi okrepili socialno razsežnost državljanstva ter odpravili različne ovire, ki omejujejo izvajanje prostega gibanja za evropske državljane; |
| --- | --- |

19.

predlaga, da se sprejmejo ukrepi, ki bi zagotovili usposabljanje in izobraževanje o državljanstvu in bi državljanom zagotovili možnost, da zavestno in svobodno uveljavljajo svoje pravice in dolžnosti, v vse globlji gospodarski krizi okrepili socialno razsežnost državljanstva ter odpravili različne ovire, ki omejujejo izvajanje prostega gibanja za evropske državljane;

| 20. | poudarja, da je v svetu vse večje mobilnosti zelo pomembno ustvariti resnični prostor svobode, varnosti in pravice, ki služi državljanom, (6) in ugotavlja, da je zagotavljanje, da lahko državljani EU nemoteno uveljavljajo pravico prostega gibanja in prebivanja, ključno, saj gre za pravico iz Pogodbe EU, ki jo državljani najbolj cenijo in razumejo kot najpomembnejši dosežek povezovanja EU. Zato ni dovolj, da se uvedejo pravice, prav tako nujno je, da se zagotovi sodelovanje vseh ravni upravljanja in s tem njihovo neovirano uveljavljanje; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je v svetu vse večje mobilnosti zelo pomembno ustvariti resnični prostor svobode, varnosti in pravice, ki služi državljanom, (6) in ugotavlja, da je zagotavljanje, da lahko državljani EU nemoteno uveljavljajo pravico prostega gibanja in prebivanja, ključno, saj gre za pravico iz Pogodbe EU, ki jo državljani najbolj cenijo in razumejo kot najpomembnejši dosežek povezovanja EU. Zato ni dovolj, da se uvedejo pravice, prav tako nujno je, da se zagotovi sodelovanje vseh ravni upravljanja in s tem njihovo neovirano uveljavljanje;

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 21. | poudarja, da je bil eden glavnih sklepov poročila iz leta 2010, da so težave, na katere so pri uveljavljanju svojih pravic naleteli državljani Unije, ne toliko posledica zakonodajnega primanjkljaja na ravni EU, temveč dejavnikov, povezanih s prenosom in izvajanjem omenjene zakonodaje na nacionalni ravni. Glede na prejšnje pripombe Odbor meni, da poročilo Komisije ne posveča posebne pozornosti prispevku, ki ga lahko regionalne in lokalne oblasti prinesejo k učinkovitosti in kakovosti evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je bil eden glavnih sklepov poročila iz leta 2010, da so težave, na katere so pri uveljavljanju svojih pravic naleteli državljani Unije, ne toliko posledica zakonodajnega primanjkljaja na ravni EU, temveč dejavnikov, povezanih s prenosom in izvajanjem omenjene zakonodaje na nacionalni ravni. Glede na prejšnje pripombe Odbor meni, da poročilo Komisije ne posveča posebne pozornosti prispevku, ki ga lahko regionalne in lokalne oblasti prinesejo k učinkovitosti in kakovosti evropskega državljanstva;

| 22. | ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo vlogo v postopkih sodelovanja, ki jih je treba vzpostaviti za izvajanje resničnega pristopa od spodaj navzgor, s čimer bodo lahko državljani občutno prispevali k opredeljevanju politik EU, ki konkretno zagotavljajo njihove pravice; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo vlogo v postopkih sodelovanja, ki jih je treba vzpostaviti za izvajanje resničnega pristopa od spodaj navzgor, s čimer bodo lahko državljani občutno prispevali k opredeljevanju politik EU, ki konkretno zagotavljajo njihove pravice;

| 23. | vztraja, da lokalne in regionalne oblasti lahko prispevajo k reševanju problemov, povezanih s prostim gibanjem in prebivanjem državljanov Unije, ter vprašanj v zvezi s sprejemom priseljencev, in priznava, da so se zmožne približati skupinam, katerih stopnja sodelovanja v političnem procesu je pogosto nizka, kot so mladi in priseljenci; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da lokalne in regionalne oblasti lahko prispevajo k reševanju problemov, povezanih s prostim gibanjem in prebivanjem državljanov Unije, ter vprašanj v zvezi s sprejemom priseljencev, in priznava, da so se zmožne približati skupinam, katerih stopnja sodelovanja v političnem procesu je pogosto nizka, kot so mladi in priseljenci;

| 24. | pozdravlja predlog Evropske komisije, ki želi z oblikovanjem instrumenta za spletno usposabljanje lokalnih in regionalnih oblasti odpraviti informacijski primanjkljaj uslužbencev teh oblasti na področju pravic evropskih državljanov, ki pogosto privede do širjenja napačnih informacij zainteresiranim in zaplete uveljavljanje pravic, o katerih govorimo. Glede na to, da so člani Odbora regij v dobrem položaju, da poznajo potrebe in zmogljivosti lokalnih uradnikov svojih regij, je Odbor z Evropsko komisijo pripravljen dejavno sodelovati pri oblikovanju tega instrumenta in spodbujati njegovo uporabo v državah članicah; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja predlog Evropske komisije, ki želi z oblikovanjem instrumenta za spletno usposabljanje lokalnih in regionalnih oblasti odpraviti informacijski primanjkljaj uslužbencev teh oblasti na področju pravic evropskih državljanov, ki pogosto privede do širjenja napačnih informacij zainteresiranim in zaplete uveljavljanje pravic, o katerih govorimo. Glede na to, da so člani Odbora regij v dobrem položaju, da poznajo potrebe in zmogljivosti lokalnih uradnikov svojih regij, je Odbor z Evropsko komisijo pripravljen dejavno sodelovati pri oblikovanju tega instrumenta in spodbujati njegovo uporabo v državah članicah;

| 25. | pozdravlja nove pobude Komisije za odpravo ovir za dejansko uveljavljanje pravic, ki izvirajo iz državljanstva Unije, hkrati pa ugotavlja, da v državah članicah obstaja razkorak med veljavnimi pravnimi določbami in vsakdanjo stvarnostjo državljanov, zlasti na čezmejni ravni, in da bi Komisija morala tej problematiki nameniti več pozornosti; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja nove pobude Komisije za odpravo ovir za dejansko uveljavljanje pravic, ki izvirajo iz državljanstva Unije, hkrati pa ugotavlja, da v državah članicah obstaja razkorak med veljavnimi pravnimi določbami in vsakdanjo stvarnostjo državljanov, zlasti na čezmejni ravni, in da bi Komisija morala tej problematiki nameniti več pozornosti;

Razsežnosti evropskega državljanstva
   (7)

Aktivno državljanstvo

| 26. | meni, da je državljanstvo EU mogoče okrepiti z utrjevanjem aktivne udeležbe državljanov v življenju lokalnih skupnosti, zlasti mladih, ki so v evropskem prostoru bolj mobilni; |
| --- | --- |

26.

meni, da je državljanstvo EU mogoče okrepiti z utrjevanjem aktivne udeležbe državljanov v življenju lokalnih skupnosti, zlasti mladih, ki so v evropskem prostoru bolj mobilni;

Socialno državljanstvo

| 27. | meni, da je treba na evropski ravni nujno okrepiti pobude v prid socialnega državljanstva, saj je dostop do socialnih pravic v nekaterih primerih povezan z zahtevami in merili, ki jih določijo države članice, to stanje pa spodbuja različne oblike diskriminacije in je v nasprotju z načelom enakosti in enake obravnave, določenem v pravu EU; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba na evropski ravni nujno okrepiti pobude v prid socialnega državljanstva, saj je dostop do socialnih pravic v nekaterih primerih povezan z zahtevami in merili, ki jih določijo države članice, to stanje pa spodbuja različne oblike diskriminacije in je v nasprotju z načelom enakosti in enake obravnave, določenem v pravu EU;

| 28. | priznava, da poročilo Evropske komisije vključuje nekatere ukrepe, ki krepijo socialno državljanstvo, kakor je na primer pozitivni ukrep vzpostavitve kakovostnega okvira za pripravništva, če izpostavimo le en primer, in za katere lahko zgolj informativno rečemo, da so smiselni; |
| --- | --- |

28.

priznava, da poročilo Evropske komisije vključuje nekatere ukrepe, ki krepijo socialno državljanstvo, kakor je na primer pozitivni ukrep vzpostavitve kakovostnega okvira za pripravništva, če izpostavimo le en primer, in za katere lahko zgolj informativno rečemo, da so smiselni;

| 29. | glede na nenehno večanje brezposelnosti v državah članicah odločno podpira krepitev pravice do prostega gibanja, zlasti v zvezi z mobilnostjo mladih; |
| --- | --- |

29.

glede na nenehno večanje brezposelnosti v državah članicah odločno podpira krepitev pravice do prostega gibanja, zlasti v zvezi z mobilnostjo mladih;

Civilno državljanstvo

| 30. | ugotavlja, da je treba v zvezi s tem sprejeti dodatne ukrepe. Izsledki posebne raziskave Eurobarometra (8) so namreč razkrili, da je bila zgolj polovica vprašanih seznanjena z obstojem in obsegom pooblastil Evropskega varuha človekovih pravic, slednji po so bili tudi zelo slabo seznanjeni s pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament; (9) |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je treba v zvezi s tem sprejeti dodatne ukrepe. Izsledki posebne raziskave Eurobarometra (8) so namreč razkrili, da je bila zgolj polovica vprašanih seznanjena z obstojem in obsegom pooblastil Evropskega varuha človekovih pravic, slednji po so bili tudi zelo slabo seznanjeni s pravico nasloviti peticijo na Evropski parlament; (9)

| 31. | predlaga, da lokalne in regionalne oblasti v zvezi s tem s pomočjo ustreznih evropskih sredstev pripravijo posebne in učinkovite ukrepe seznanjanja evropskih državljanov o institutu Evropskega varuha človekovih pravic in pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament; |
| --- | --- |

31.

predlaga, da lokalne in regionalne oblasti v zvezi s tem s pomočjo ustreznih evropskih sredstev pripravijo posebne in učinkovite ukrepe seznanjanja evropskih državljanov o institutu Evropskega varuha človekovih pravic in pravici nasloviti peticijo na Evropski parlament;

Politično državljanstvo

| 32. | ugotavlja, da se udeležba na volitvah v Evropski parlament vse od leta 1979 zmanjšuje, leta 2009 (10) je tako padla na 43 %. Ta trend potrjujejo tudi izsledki raziskave Eurobarometra, v kateri je 68 % vprašanih evropskih državljanov izrazilo vtis, da se v evropskem procesu odločanja njihovo mnenje ne upošteva dovolj; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da se udeležba na volitvah v Evropski parlament vse od leta 1979 zmanjšuje, leta 2009 (10) je tako padla na 43 %. Ta trend potrjujejo tudi izsledki raziskave Eurobarometra, v kateri je 68 % vprašanih evropskih državljanov izrazilo vtis, da se v evropskem procesu odločanja njihovo mnenje ne upošteva dovolj;

| 33. | opozarja na primere dobre prakse (11), na podlagi katerih lahko lokalne in regionalne oblasti s pomočjo ustreznih evropskih sredstev organizirajo programe in kampanje ozaveščanja na lokalni in regionalni ravni za obveščanje prebivalcev svojih regij o volilni pravici, pa tudi pravici, da kandidirajo na evropskih volitvah. Odbor regij med drugim poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno vlogo pri obveščanju in ozaveščanju zlasti učencev in študentov, tako da jih pripravijo na aktivno uveljavljanje njihove volilne pravice; |
| --- | --- |

33.

opozarja na primere dobre prakse (11), na podlagi katerih lahko lokalne in regionalne oblasti s pomočjo ustreznih evropskih sredstev organizirajo programe in kampanje ozaveščanja na lokalni in regionalni ravni za obveščanje prebivalcev svojih regij o volilni pravici, pa tudi pravici, da kandidirajo na evropskih volitvah. Odbor regij med drugim poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno vlogo pri obveščanju in ozaveščanju zlasti učencev in študentov, tako da jih pripravijo na aktivno uveljavljanje njihove volilne pravice;

| 34. | ugotavlja, da je treba še naprej krepiti politične pravice prebivalcev tretjih držav, in spodbuja države članice, naj ne izvajajo pretirano omejevalnih določb glede dostopa državljanom tretjih držav do njihovega državljanstva. OR je v preteklih mnenjih priznal, da priseljenci, ki zakonito bivajo v državah članicah, pričakujejo pridobitev državljanstva Unije, hkrati pa je ocenil, da je udeležba zakonitih priseljencev v političnem življenju zelo pomemben dejavnik za njihovo boljše vključevanje v lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je treba še naprej krepiti politične pravice prebivalcev tretjih držav, in spodbuja države članice, naj ne izvajajo pretirano omejevalnih določb glede dostopa državljanom tretjih držav do njihovega državljanstva. OR je v preteklih mnenjih priznal, da priseljenci, ki zakonito bivajo v državah članicah, pričakujejo pridobitev državljanstva Unije, hkrati pa je ocenil, da je udeležba zakonitih priseljencev v političnem življenju zelo pomemben dejavnik za njihovo boljše vključevanje v lokalne skupnosti;

| 35. | poziva vse države članice brez izjeme, naj svojim državljanom olajšajo uveljavljanje njihove pravice, da volijo in kandidirajo na nacionalnih volitvah, pa naj prebivajo oz. se nahajajo na nacionalnem ozemlju ali ne. Posledica njihovega uveljavljanja pravice do mobilnosti v EU ne bi smela biti, da bi jim bile odvzete politične pravice; |
| --- | --- |

35.

poziva vse države članice brez izjeme, naj svojim državljanom olajšajo uveljavljanje njihove pravice, da volijo in kandidirajo na nacionalnih volitvah, pa naj prebivajo oz. se nahajajo na nacionalnem ozemlju ali ne. Posledica njihovega uveljavljanja pravice do mobilnosti v EU ne bi smela biti, da bi jim bile odvzete politične pravice;

| 36. | meni, da so izpolnjeni pogoji za vzpostavitev ali poglobitev dialoga o razširitvi volilne pravice državljanov EU, tako da lahko volijo tudi na lokalnih in nacionalnih volitvah države, v kateri prebivajo, pri čemer se v vsakem primeru ohrani suverenost vsake države članice (jus domicilii); |
| --- | --- |

36.

meni, da so izpolnjeni pogoji za vzpostavitev ali poglobitev dialoga o razširitvi volilne pravice državljanov EU, tako da lahko volijo tudi na lokalnih in nacionalnih volitvah države, v kateri prebivajo, pri čemer se v vsakem primeru ohrani suverenost vsake države članice (jus domicilii);

| 37. | poudarja dinamiko, ki jo lahko koncept evropskega državljanstva zagotovi procesu širitve EU, ki ne zajema zgolj gospodarskega in zakonodajnega prilagajanja pravnemu redu Unije, temveč vključuje tudi potrebo po sprejetju političnih ukrepov v državah pristopnicah, da se okrepijo demokratične strukture in pravna država. Perspektiva evropskega državljanstva je lahko konkretni prikaz pomena teh ukrepov; |
| --- | --- |

37.

poudarja dinamiko, ki jo lahko koncept evropskega državljanstva zagotovi procesu širitve EU, ki ne zajema zgolj gospodarskega in zakonodajnega prilagajanja pravnemu redu Unije, temveč vključuje tudi potrebo po sprejetju političnih ukrepov v državah pristopnicah, da se okrepijo demokratične strukture in pravna država. Perspektiva evropskega državljanstva je lahko konkretni prikaz pomena teh ukrepov;

Upravno državljanstvo

| 38. | poudarja, da je treba na lokalni in regionalni ravni sprejeti ukrepe za upravno poenostavitev, s katerimi bi uresničili pravice državljanov EU, zlasti pravico do prostega gibanja, in odpraviti vse odvračajoče prakse ali druge obstoječe oblike diskriminacije, ki pomenijo neenako obravnavo državljanov EU, zlasti pri priznavanju pravice do bivanja. Poleg tega bi morale biti lokalne in regionalne oblasti s pomočjo opredelitve problemov, s katerimi se soočajo, sposobne ponuditi ustrezne rešitve; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba na lokalni in regionalni ravni sprejeti ukrepe za upravno poenostavitev, s katerimi bi uresničili pravice državljanov EU, zlasti pravico do prostega gibanja, in odpraviti vse odvračajoče prakse ali druge obstoječe oblike diskriminacije, ki pomenijo neenako obravnavo državljanov EU, zlasti pri priznavanju pravice do bivanja. Poleg tega bi morale biti lokalne in regionalne oblasti s pomočjo opredelitve problemov, s katerimi se soočajo, sposobne ponuditi ustrezne rešitve;

| 39. | priznava, da ukrepi, ki jih je napovedala Komisija, s tega vidika prinašajo določen napredek. Glede na to, da eno področje ukrepov aktivno vključuje lokalne in regionalne oblasti, (12) je hkrati treba izvesti študijo o oceni učinka in predvideti financiranje iz evropskih skladov; |
| --- | --- |

39.

priznava, da ukrepi, ki jih je napovedala Komisija, s tega vidika prinašajo določen napredek. Glede na to, da eno področje ukrepov aktivno vključuje lokalne in regionalne oblasti, (12) je hkrati treba izvesti študijo o oceni učinka in predvideti financiranje iz evropskih skladov;

| 40. | pozdravlja predloge Evropske komisije za spodbujanje lažjega čezmejnega priznavanja potrdil o opravljenem tehničnem pregledu avtomobilov v EU in tudi predlagano uskladitev standardov za tehnične preglede motornih vozil, ki bi jih bilo treba uresničiti čim prej in to tako, da bodo državljani lahko lažje uveljavljali svojo pravico prostega gibanja, vključno s prenosom registracije vozil med državami; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja predloge Evropske komisije za spodbujanje lažjega čezmejnega priznavanja potrdil o opravljenem tehničnem pregledu avtomobilov v EU in tudi predlagano uskladitev standardov za tehnične preglede motornih vozil, ki bi jih bilo treba uresničiti čim prej in to tako, da bodo državljani lahko lažje uveljavljali svojo pravico prostega gibanja, vključno s prenosom registracije vozil med državami;

Kultura državljanstva

| 41. | predlaga okrepitev pobud sodelovanja, katerih cilj je spodbuditi seznanjanje državljanov z njihovo pravico prostega gibanja, kot so na primer pobratenje mest, pobude čezmejnega sodelovanja itd.; |
| --- | --- |

41.

predlaga okrepitev pobud sodelovanja, katerih cilj je spodbuditi seznanjanje državljanov z njihovo pravico prostega gibanja, kot so na primer pobratenje mest, pobude čezmejnega sodelovanja itd.;

| 42. | ponovno poudarja, (13) da je pred volitvami v Evropski parlament leta 2014 zelo pomembno, da se vsem državljanom Unije omogoči dodatno seznanjanje s pravicami, zlasti volilnimi pravicami, ki jih uživajo v državi članici, v kateri prebivajo, ter se olajša njihovo uveljavljanje; |
| --- | --- |

42.

ponovno poudarja, (13) da je pred volitvami v Evropski parlament leta 2014 zelo pomembno, da se vsem državljanom Unije omogoči dodatno seznanjanje s pravicami, zlasti volilnimi pravicami, ki jih uživajo v državi članici, v kateri prebivajo, ter se olajša njihovo uveljavljanje;

Načini financiranja ukrepov, možnosti oblikovanja mreže in partnerstev

| 43. | glede na novi večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 poudarja pomemben zagon, ki ga programa Temeljne pravice in državljanstvo ter Evropa za državljane lahko zagotovita za krepitev evropskega državljanstva in podporo dejavnosti, namenjenih spodbujanju poznavanja in izvajanja zakonodaje in politik EU v državah članicah; |
| --- | --- |

43.

glede na novi večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020 poudarja pomemben zagon, ki ga programa Temeljne pravice in državljanstvo ter Evropa za državljane lahko zagotovita za krepitev evropskega državljanstva in podporo dejavnosti, namenjenih spodbujanju poznavanja in izvajanja zakonodaje in politik EU v državah članicah;

| 44. | priporoča, da se za dosego strateških in političnih ciljev sprejme enostavnejši in učinkovitejši pristop na področju financiranja ukrepov programov evropskega državljanstva, tako da se natančneje določijo prednostne naloge, ki bi bile v skladu s političnimi odločitvami, in se namenja pozornost širjenju rezultatov ukrepov, da se poveča njihova prepoznavnost. Za konkretno dosego tega cilja je bistveno, da se v načrtovanje teh ukrepov, zlasti na področju usposabljanja in oblikovanja letnih delovnih programov, vključijo lokalne in regionalne oblasti. |
| --- | --- |

44.

priporoča, da se za dosego strateških in političnih ciljev sprejme enostavnejši in učinkovitejši pristop na področju financiranja ukrepov programov evropskega državljanstva, tako da se natančneje določijo prednostne naloge, ki bi bile v skladu s političnimi odločitvami, in se namenja pozornost širjenju rezultatov ukrepov, da se poveča njihova prepoznavnost. Za konkretno dosego tega cilja je bistveno, da se v načrtovanje teh ukrepov, zlasti na področju usposabljanja in oblikovanja letnih delovnih programov, vključijo lokalne in regionalne oblasti.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/eu-citizen-brochure_sl.pdf.

1

(2)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_365_en.pdf.

2

(3)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_364_en.pdf (na voljo zgolj v angleškem jeziku).

3

(4)  COM(2013) 126 final, sporočilo Evropske komisije – Priprava evropskih volitev leta 2014: nadaljnja krepitev demokratične in učinkovite izvedbe evropskih volitev in C(2013) 1303 final, priporočilo Komisije o krepitvi demokratičnosti in učinkovitosti volitev v Evropski parlament;

4

(5)  Študija Odbora regij iz leta 2012 „Lokalni in regionalni organi spodbujajo državljanstvo EU in pravice državljanov“. Povzetek študije je na voljo na spletni strani: http://cor.europa.eu/sl/events/forums/Pages/ey2013-toolkit.aspx.

5

(6)  CdR 201/2009.

6

(7)  To razlikovanje je bilo predlagano v mnenju OR Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU (poročevalec: Roberto Pella, Italija, EPP), CdR 355/2010 fin ter je v tem osnutku mnenja tudi sprejeto.

7

Poročilo o državljanstvu EU iz leta 2010 – Odpravljanje ovir za pravice državljanov EU

(8)  Študija Odbora regij iz leta 2012 Lokalni in regionalni organi spodbujajo državljanstvo EU in pravice državljanov. Povzetek študije je na voljo na spletni strani: http://cor.europa.eu/sl/events/forums/Pages/ey2013-toolkit.aspx, str. 12.

8

Lokalni in regionalni organi spodbujajo državljanstvo EU in pravice državljanov

(9)  Glej člen 227 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

9

(10)  Študija Odbora regij iz leta 2012 „Lokalni in regionalni organi spodbujajo državljanstvo EU in pravice državljanov“, str. 10.

10

(11)  Prav tam, str. 11.

11

(12)  Natančneje povedano, gre za spodbujanje razpoložljivosti ciljno usmerjenih in dostopnih podatkov o Evropski uniji, tako da se lokalnim in regionalnim oblastem dajo na voljo orodja za e-usposabljanje in se državljanom zagotovijo informacije, ki bi jim na uporabniku prijazen način pomagale reševati težave.

12

(13)  Glej mnenje o krepitvi državljanstva, 2013.

13

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/11

---

Mnenje Odbora regij – Smernice EU o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom

2014/C 114/03

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da je bil letalski promet v okviru širšega procesa posodabljanja zakonodaje o državni pomoči, ki ga je začela Evropska komisija leta 2012 (1), eden prvih sektorjev, za katerega se je zdelo potrebno posodobiti zakonodajni okvir, ki ureja javno financiranje, in sicer glede infrastrukture in pomoči za poslovanje letališč ter zagonske državne pomoči letalskim prevoznikom (2); |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je bil letalski promet v okviru širšega procesa posodabljanja zakonodaje o državni pomoči, ki ga je začela Evropska komisija leta 2012 (1), eden prvih sektorjev, za katerega se je zdelo potrebno posodobiti zakonodajni okvir, ki ureja javno financiranje, in sicer glede infrastrukture in pomoči za poslovanje letališč ter zagonske državne pomoči letalskim prevoznikom (2);

| 2. | opozarja, da je Evropska komisija leta 1994 (3) uvedla prvi okvir za državno pomoč civilnemu letalstvu, po postopni izvedbi programa liberalizacije na področju letalskega prometa, ki je bistveno spodbudil konkurenco in zaradi katerega je nastala potreba po regulativnem posegu, ki bi konkurenci omogočal poslovanje v skladu s poštenimi pravili igre za vse akterje v sektorju; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je Evropska komisija leta 1994 (3) uvedla prvi okvir za državno pomoč civilnemu letalstvu, po postopni izvedbi programa liberalizacije na področju letalskega prometa, ki je bistveno spodbudil konkurenco in zaradi katerega je nastala potreba po regulativnem posegu, ki bi konkurenci omogočal poslovanje v skladu s poštenimi pravili igre za vse akterje v sektorju;

| 3. | poudarja, da je v letu 2005 (4) utrditev liberalizacije zračnega prometa – skupaj s hitrim razvojem sektorja v naslednjih letih, ko je na trg revolucionarno vstopil novi poslovni model nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki sloni na manjših letališčih – privedla do potrebe po posodobitvi obstoječega zakonodajnega okvira z novimi smernicami Evropske komisije o javnem financiranju letališč in letalskih prevoznikov, ki delujejo na regionalnih letališčih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je v letu 2005 (4) utrditev liberalizacije zračnega prometa – skupaj s hitrim razvojem sektorja v naslednjih letih, ko je na trg revolucionarno vstopil novi poslovni model nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki sloni na manjših letališčih – privedla do potrebe po posodobitvi obstoječega zakonodajnega okvira z novimi smernicami Evropske komisije o javnem financiranju letališč in letalskih prevoznikov, ki delujejo na regionalnih letališčih;

| 4. | ugotavlja, da so dogajanja na evropskem trgu v samo osmih letih privedla do korenite spremembe obsega letalskega prometa, predvsem zaradi eksponentne rasti tržnih deležev nizkocenovnih letalskih prevoznikov, katerih poslovni model se v bistvu opira na majhna, regionalna letališča, ki so v primerjavi s tradicionalnimi nacionalnimi letališči in velikimi vozlišči bolj oddaljena od mest; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so dogajanja na evropskem trgu v samo osmih letih privedla do korenite spremembe obsega letalskega prometa, predvsem zaradi eksponentne rasti tržnih deležev nizkocenovnih letalskih prevoznikov, katerih poslovni model se v bistvu opira na majhna, regionalna letališča, ki so v primerjavi s tradicionalnimi nacionalnimi letališči in velikimi vozlišči bolj oddaljena od mest;

| 5. | se strinja z Evropsko komisijo, da je potreben in nujen poseg v zakonodajni okvir, ki ureja javno podporo letališčem, v skladu s programom posodabljanja, s katerim bi državam članicam zagotovili posodobljen, racionalen in učinkovit sveženj pravil za varstvo konkurence in enotnega trga za programsko obdobje 2014–2020, ter se pri tem sklicuje na priporočila, ki so bila že izražena v mnenju o posodobitvi državnih pomoči (5); |
| --- | --- |

5.

se strinja z Evropsko komisijo, da je potreben in nujen poseg v zakonodajni okvir, ki ureja javno podporo letališčem, v skladu s programom posodabljanja, s katerim bi državam članicam zagotovili posodobljen, racionalen in učinkovit sveženj pravil za varstvo konkurence in enotnega trga za programsko obdobje 2014–2020, ter se pri tem sklicuje na priporočila, ki so bila že izražena v mnenju o posodobitvi državnih pomoči (5);

| 6. | izraža zadovoljstvo z javnim posvetovanjem, katerega prvi del je Evropska komisija začela 6. junija 2011, drugi del, ki je v teku, pa 3. julija 2013, s ciljem, da se zberejo mnenja vseh udeleženih strani o reviziji obstoječega zakonodajnega okvira in predlaganih novih smernicah; podpira pristop Evropske komisije, s katerim želi vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za različne akterje v evropskem letalskem prevozništvu, ne glede na njihov poslovni model, da se tako zagotovi pravilno delovanje in konkurenčnost evropskega letalskega prevozništva; |
| --- | --- |

6.

izraža zadovoljstvo z javnim posvetovanjem, katerega prvi del je Evropska komisija začela 6. junija 2011, drugi del, ki je v teku, pa 3. julija 2013, s ciljem, da se zberejo mnenja vseh udeleženih strani o reviziji obstoječega zakonodajnega okvira in predlaganih novih smernicah; podpira pristop Evropske komisije, s katerim želi vzpostaviti enake konkurenčne pogoje za različne akterje v evropskem letalskem prevozništvu, ne glede na njihov poslovni model, da se tako zagotovi pravilno delovanje in konkurenčnost evropskega letalskega prevozništva;

| 7. | vendar obžaluje, da proces oblikovanja evropske zakonodaje na področju konkurence, za katerega je pristojna izključno Evropska komisija, kakor tudi pretiravanje z neobvezujočimi predpisi („soft law“) lokalnim in regionalnim oblastem preprečujeta, da bi znatno posegale na nekatera ključna področja regionalnega in lokalnega razvoja, kot so regionalna letališča in ukrepi v podporo regionalnemu razvoju; |
| --- | --- |

7.

vendar obžaluje, da proces oblikovanja evropske zakonodaje na področju konkurence, za katerega je pristojna izključno Evropska komisija, kakor tudi pretiravanje z neobvezujočimi predpisi („soft law“) lokalnim in regionalnim oblastem preprečujeta, da bi znatno posegale na nekatera ključna področja regionalnega in lokalnega razvoja, kot so regionalna letališča in ukrepi v podporo regionalnemu razvoju;

| 8. | opozarja Komisijo na heterogenost položajev obstoječih letališč v Evropi, zlasti na položaj letališč v najbolj oddaljenih regij, kjer izoliranost in oddaljenost teh regij tamkajšnjim letališčem, ne glede na registriran potniški promet, ne omogočata, da bi bila finančno vzdržna ali da bi konkurirala drugim letališčem v EU, kaj šele, da bi predstavljala kakršno koli grožnjo drugim načinom prevoza, bodisi po cesti ali železnici; |
| --- | --- |

8.

opozarja Komisijo na heterogenost položajev obstoječih letališč v Evropi, zlasti na položaj letališč v najbolj oddaljenih regij, kjer izoliranost in oddaljenost teh regij tamkajšnjim letališčem, ne glede na registriran potniški promet, ne omogočata, da bi bila finančno vzdržna ali da bi konkurirala drugim letališčem v EU, kaj šele, da bi predstavljala kakršno koli grožnjo drugim načinom prevoza, bodisi po cesti ali železnici;

| 9. | opozarja, da so regionalne in lokalne oblasti na teh področjih – tudi s pomočjo državne pomoči – protagonisti politike razvoja in rasti za lokalne in regionalne skupnosti, ter da zato, ker so blizu gospodarskim in družbenim akterjem, poglobljeno poznajo lokalna gospodarstva, ki jih evropska zakonodaja ne more spregledati, če resnično želi služiti lokalnim in regionalnim skupnostim ter njihovi koheziji na enotnem trgu in krepiti teritorialno kohezijo v vsej EU; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so regionalne in lokalne oblasti na teh področjih – tudi s pomočjo državne pomoči – protagonisti politike razvoja in rasti za lokalne in regionalne skupnosti, ter da zato, ker so blizu gospodarskim in družbenim akterjem, poglobljeno poznajo lokalna gospodarstva, ki jih evropska zakonodaja ne more spregledati, če resnično želi služiti lokalnim in regionalnim skupnostim ter njihovi koheziji na enotnem trgu in krepiti teritorialno kohezijo v vsej EU;

| 10. | ponavlja svoje ugotovitve iz mnenja o smernicah o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (6), torej izraža željo, da bi se Evropska komisija pri predlaganju pravil o državni pomoči predhodno in sistematično posvetovala z Odborom regij (OR) (7), da bi pridobila vse elemente za pripravo ocene učinka, ob tem pa tudi upoštevala načelo upravljanja na več ravneh (8); |
| --- | --- |

10.

ponavlja svoje ugotovitve iz mnenja o smernicah o regionalni državni pomoči za obdobje 2014–2020 (6), torej izraža željo, da bi se Evropska komisija pri predlaganju pravil o državni pomoči predhodno in sistematično posvetovala z Odborom regij (OR) (7), da bi pridobila vse elemente za pripravo ocene učinka, ob tem pa tudi upoštevala načelo upravljanja na več ravneh (8);

Vloga javnih institucij pri financiranju infrastrukture

| 11. | se pridružuje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru (9), ki opozarja Komisijo, da so regionalna letališča prevzela osrednjo vlogo v evropskem letalstvu: v letu 2010 je namreč prek približno 60 % letališč EU potovalo manj kot po milijon potnikov. Zato upa, da bo ta osrednja vloga upoštevana tudi v novih smernicah; |
| --- | --- |

11.

se pridružuje Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru (9), ki opozarja Komisijo, da so regionalna letališča prevzela osrednjo vlogo v evropskem letalstvu: v letu 2010 je namreč prek približno 60 % letališč EU potovalo manj kot po milijon potnikov. Zato upa, da bo ta osrednja vloga upoštevana tudi v novih smernicah;

| 12. | poudarja pomen regionalnih letališč za spodbujanje lokalnega razvoja in izboljševanje dostopnosti, s čimer prispevajo k ciljem teritorialne kohezije, gospodarske rasti lokalnih in regionalnih skupnosti in zaposlovanja. Dostopnost (na primer v obliki ustreznih zračnih povezav) je eden ključnih dejavnikov, da se tudi redkeje poseljenim območjem EU ter najbolj oddaljenim regijam (ki so odvisne izključno od letalskega prevoza) omogoči, da dejavno sodelujejo na enotnem trgu; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen regionalnih letališč za spodbujanje lokalnega razvoja in izboljševanje dostopnosti, s čimer prispevajo k ciljem teritorialne kohezije, gospodarske rasti lokalnih in regionalnih skupnosti in zaposlovanja. Dostopnost (na primer v obliki ustreznih zračnih povezav) je eden ključnih dejavnikov, da se tudi redkeje poseljenim območjem EU ter najbolj oddaljenim regijam (ki so odvisne izključno od letalskega prevoza) omogoči, da dejavno sodelujejo na enotnem trgu;

| 13. | meni, da je ta vloga še posebej pomembna in strateška v sedanjem zgodovinskem trenutku, v katerem se EU bori za izhod iz gospodarske krize. Sedanja kriza namreč že vse od začetkov v letu 2008 zahteva močno in odločno proticiklično ukrepanje evropskih in nacionalnih oblasti v gospodarstvu, kar je priznala in upravičila tudi sama Evropska komisija z obsežno uporabo izvzetja, v skladu s členom 107.3 b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (10). V gospodarsko težkih časih je zato še posebej pomembno, da se omogoči spodbujanje in izboljšanje dostopnosti vseh delov trga; |
| --- | --- |

13.

meni, da je ta vloga še posebej pomembna in strateška v sedanjem zgodovinskem trenutku, v katerem se EU bori za izhod iz gospodarske krize. Sedanja kriza namreč že vse od začetkov v letu 2008 zahteva močno in odločno proticiklično ukrepanje evropskih in nacionalnih oblasti v gospodarstvu, kar je priznala in upravičila tudi sama Evropska komisija z obsežno uporabo izvzetja, v skladu s členom 107.3 b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (10). V gospodarsko težkih časih je zato še posebej pomembno, da se omogoči spodbujanje in izboljšanje dostopnosti vseh delov trga;

| 14. | ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski politiki na področju letališč poudarja tudi pomen regionalnih letališč (11), ki omogočajo znatno zmanjševanje vedno večjih zastojev na velikih vozliščih, ki močno obremenjujejo tamkajšnje prebivalstvo in okolje, obenem pa spodbujajo turizem v EU, podpirajo MSP pri dostopu do trgov in s tem izboljšujejo njihovo konkurenčnost (12); |
| --- | --- |

14.

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropski politiki na področju letališč poudarja tudi pomen regionalnih letališč (11), ki omogočajo znatno zmanjševanje vedno večjih zastojev na velikih vozliščih, ki močno obremenjujejo tamkajšnje prebivalstvo in okolje, obenem pa spodbujajo turizem v EU, podpirajo MSP pri dostopu do trgov in s tem izboljšujejo njihovo konkurenčnost (12);

| 15. | zato meni, da sta trajnost in učinkovitost letalskega prometa Unije močno odvisni od ustreznega infrastrukturnega omrežja manjših letališč; |
| --- | --- |

15.

zato meni, da sta trajnost in učinkovitost letalskega prometa Unije močno odvisni od ustreznega infrastrukturnega omrežja manjših letališč;

| 16. | deli zaskrbljenost z Evropsko komisijo (13) glede naraščajočih infrastrukturnih potreb zaradi izvajanja strategije Evropa 2020, ki zahteva sodobna omrežja, ki so ustrezna in prožna na področju energije, IKT in prometa. Ta bodo lahko podprla preoblikovanje Evrope v gospodarstvo, ki ima visoko stopnjo znanja, nizke izpuste in je zelo konkurenčno; |
| --- | --- |

16.

deli zaskrbljenost z Evropsko komisijo (13) glede naraščajočih infrastrukturnih potreb zaradi izvajanja strategije Evropa 2020, ki zahteva sodobna omrežja, ki so ustrezna in prožna na področju energije, IKT in prometa. Ta bodo lahko podprla preoblikovanje Evrope v gospodarstvo, ki ima visoko stopnjo znanja, nizke izpuste in je zelo konkurenčno;

| 17. | prav tako se strinja s stališčem, da trg ne more vedno zagotoviti infrastrukture, ki bi jo Evropa potrebovala, in da brez javnih posegov ne bi bilo številnih vlaganj, potrebnih za uresničitev ciljev evropske strategije, ali pa bi bila preložena v obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

17.

prav tako se strinja s stališčem, da trg ne more vedno zagotoviti infrastrukture, ki bi jo Evropa potrebovala, in da brez javnih posegov ne bi bilo številnih vlaganj, potrebnih za uresničitev ciljev evropske strategije, ali pa bi bila preložena v obdobje po letu 2020;

| 18. | z zadovoljstvom sprejema poziv Komisije za povečanje infrastrukturnih vlaganj Unije, za katera bo po ocenah za obdobje 2010–2020 potrebnih več kot 1,5 bilijona EUR, da bi zadovoljili današnje potrebe prometa, pri čemer poudarja močno soodvisnost med geografsko dostopnostjo in gospodarsko rastjo ozemelj; |
| --- | --- |

18.

z zadovoljstvom sprejema poziv Komisije za povečanje infrastrukturnih vlaganj Unije, za katera bo po ocenah za obdobje 2010–2020 potrebnih več kot 1,5 bilijona EUR, da bi zadovoljili današnje potrebe prometa, pri čemer poudarja močno soodvisnost med geografsko dostopnostjo in gospodarsko rastjo ozemelj;

| 19. | se seznanja z načeli, ki jih je oblikovala sodna praksa Sodišča v primeru Leipzig/Halle (14), vendar poudarja posebni dejanski okvir njihovega izvora; zato poziva Komisijo, naj v svojih smernicah upošteva veliko raznolikost javnih posegov v podporo infrastrukturi. Delna udeležba javnega sektorja poleg zasebnega kapitala je pogosto ključna za zagotovitev napredka pri večjih infrastrukturnih projektih, kot so letališča, pa naj gre pri njihovih končni uporabi za komercialne namene ali ne; |
| --- | --- |

19.

se seznanja z načeli, ki jih je oblikovala sodna praksa Sodišča v primeru Leipzig/Halle (14), vendar poudarja posebni dejanski okvir njihovega izvora; zato poziva Komisijo, naj v svojih smernicah upošteva veliko raznolikost javnih posegov v podporo infrastrukturi. Delna udeležba javnega sektorja poleg zasebnega kapitala je pogosto ključna za zagotovitev napredka pri večjih infrastrukturnih projektih, kot so letališča, pa naj gre pri njihovih končni uporabi za komercialne namene ali ne;

| 20. | opozarja, da sme biti absolutno število potnikov le v običajnih primerih ustrezno merilo za oceno možne učinkovitosti letališča kot infrastrukturnega objekta in njegovo kategorizacijo. Zato se zavzema za bolj prilagodljiva pravila o skladnosti, ki bodo omogočala upoštevanje posebnosti v posameznih primerih; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da sme biti absolutno število potnikov le v običajnih primerih ustrezno merilo za oceno možne učinkovitosti letališča kot infrastrukturnega objekta in njegovo kategorizacijo. Zato se zavzema za bolj prilagodljiva pravila o skladnosti, ki bodo omogočala upoštevanje posebnosti v posameznih primerih;

| 21. | poziva tudi, da bi v sedanjih razmerah boja za izhod iz krize kazalo dati prednost pozitivnim učinkom javnega financiranja infrastrukture na kohezijo, rast in zaposlovanje ter jih primerno upoštevati v skladu s pravili o konkurenci; |
| --- | --- |

21.

poziva tudi, da bi v sedanjih razmerah boja za izhod iz krize kazalo dati prednost pozitivnim učinkom javnega financiranja infrastrukture na kohezijo, rast in zaposlovanje ter jih primerno upoštevati v skladu s pravili o konkurenci;

| 22. | se seznanja z merili, ki jih je pripravila Komisija glede načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, vendar izraža zaskrbljenost zaradi učinkov uporabe načela za infrastrukturo, kjer je vloga države zgodovinsko in institucionalno nenadomestljiva: ob upoštevanju obsega potrebnih naložb in dejstva, da refinanciranja stroškov vlaganj ni mogoče v celoti prevaliti na skupnost, ki infrastrukturo uporablja, je velik del naložb v infrastrukturo za zasebnega vlagatelja načelno nevzdržen. Predpostavka, da je državo mogoče enačiti z zasebnikom, in zanemarjanje vsakršnega premisleka družbene, politično-regionalne in sektorske narave, sta nerealna in ogrožata javno korist, kadar gre za posege pri gradnji infrastrukture na ozemljih, ki so bistven del nalog javnih organov; |
| --- | --- |

22.

se seznanja z merili, ki jih je pripravila Komisija glede načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, vendar izraža zaskrbljenost zaradi učinkov uporabe načela za infrastrukturo, kjer je vloga države zgodovinsko in institucionalno nenadomestljiva: ob upoštevanju obsega potrebnih naložb in dejstva, da refinanciranja stroškov vlaganj ni mogoče v celoti prevaliti na skupnost, ki infrastrukturo uporablja, je velik del naložb v infrastrukturo za zasebnega vlagatelja načelno nevzdržen. Predpostavka, da je državo mogoče enačiti z zasebnikom, in zanemarjanje vsakršnega premisleka družbene, politično-regionalne in sektorske narave, sta nerealna in ogrožata javno korist, kadar gre za posege pri gradnji infrastrukture na ozemljih, ki so bistven del nalog javnih organov;

| 23. | poziva Komisijo, naj upošteva, da so javni posegi v podporo gradnji in širitvi infrastrukture (15), vključno s tistimi, ki so namenjeni odpravi pomanjkanja dostopnosti za tamkajšnje prebivalstvo, pogosto resnični splošni ukrepi ekonomske politike, ki pa ne pomenijo državne pomoči, ampak so ukrepi splošnega pomena. Zato poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem pravil o državni pomoči, ob upoštevanju temeljnih načel, ki so podlaga javne politike in institucionalne vloge države; opozarja, da letališča, enako kot ceste in železnica, opravljajo naloge javne infrastrukture; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj upošteva, da so javni posegi v podporo gradnji in širitvi infrastrukture (15), vključno s tistimi, ki so namenjeni odpravi pomanjkanja dostopnosti za tamkajšnje prebivalstvo, pogosto resnični splošni ukrepi ekonomske politike, ki pa ne pomenijo državne pomoči, ampak so ukrepi splošnega pomena. Zato poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem pravil o državni pomoči, ob upoštevanju temeljnih načel, ki so podlaga javne politike in institucionalne vloge države; opozarja, da letališča, enako kot ceste in železnica, opravljajo naloge javne infrastrukture;

Mala letališča in mikroletališča, ki ne sodijo na področje uporabe pravil o državni pomoči

| 24. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem, ki mora dejansko pomeniti poenostavitev, in naj osredotoča pozornost na okoliščine in primere, ki najbolj izkrivljajo konkurenco in so resna grožnja za celovitost notranjega trga; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem, ki mora dejansko pomeniti poenostavitev, in naj osredotoča pozornost na okoliščine in primere, ki najbolj izkrivljajo konkurenco in so resna grožnja za celovitost notranjega trga;

| 25. | se strinja, da so potrebna pravila, ki v evropskem gospodarskem prostoru zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki se ukvarjajo z letalskim prometom, ob čemer ta pravila kar čimbolj zmanjšujejo izkrivljajoče javne posege na pomembnih trgih in preprečujejo, da bi države članice tekmovale na področju subvencij; |
| --- | --- |

25.

se strinja, da so potrebna pravila, ki v evropskem gospodarskem prostoru zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, ki se ukvarjajo z letalskim prometom, ob čemer ta pravila kar čimbolj zmanjšujejo izkrivljajoče javne posege na pomembnih trgih in preprečujejo, da bi države članice tekmovale na področju subvencij;

| 26. | kljub temu meni, da bi se morala prizadevanja Komisije osredotočiti na velika letališča, in da je treba ukrepe v podporo malim letališčem s povprečnim letnim prometom manj kot 300 000 potnikov obravnavati, kot da so zunaj področja uporabe državne pomoči, saj ne morejo vplivati na trgovino med državami članicami in, kot takšna, ta letališča strukturno ne zmorejo kriti stroškov obratovanja in vlaganj; poudarja, da je Komisija že priznala, da je določitev praga 300 000 potnikov ustrezna, in sicer s sklepom z dne 20. decembra 2011 o izvajanju določb člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, ki se dodeljujejo določenim podjetjem za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, s tem da jih je omejila na letalske povezave z otoki ali pristanišči ter določila nižji prag za SSGP, ki so povezane z letališči. Zato zahteva, naj Komisija skladneje in bolj poenostavljeno ureja pragove v različnih pravnih podlagah in posledično spremeni predlog novih smernic, zlasti odstavka 80.1 in 80.2, ki se nanašata na razvrstitev letališč, odstavek 92 o intenzivnosti pomoči, v katerem bi bilo treba predvideti uvedbo kategorije letališč z manj kot 300 000 potniki, kakor tudi člen 2(1) prej navedenega sklepa; |
| --- | --- |

26.

kljub temu meni, da bi se morala prizadevanja Komisije osredotočiti na velika letališča, in da je treba ukrepe v podporo malim letališčem s povprečnim letnim prometom manj kot 300 000 potnikov obravnavati, kot da so zunaj področja uporabe državne pomoči, saj ne morejo vplivati na trgovino med državami članicami in, kot takšna, ta letališča strukturno ne zmorejo kriti stroškov obratovanja in vlaganj; poudarja, da je Komisija že priznala, da je določitev praga 300 000 potnikov ustrezna, in sicer s sklepom z dne 20. decembra 2011 o izvajanju določb člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v primeru državnih pomoči v obliki nadomestil za javne storitve, ki se dodeljujejo določenim podjetjem za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena, s tem da jih je omejila na letalske povezave z otoki ali pristanišči ter določila nižji prag za SSGP, ki so povezane z letališči. Zato zahteva, naj Komisija skladneje in bolj poenostavljeno ureja pragove v različnih pravnih podlagah in posledično spremeni predlog novih smernic, zlasti odstavka 80.1 in 80.2, ki se nanašata na razvrstitev letališč, odstavek 92 o intenzivnosti pomoči, v katerem bi bilo treba predvideti uvedbo kategorije letališč z manj kot 300 000 potniki, kakor tudi člen 2(1) prej navedenega sklepa;

| 27. | izraža zadovoljstvo, da je Komisija namenila pozornost kategoriji letališč z zelo majhno zmogljivostjo v smislu letnega prometa potnikov in da je priznala, da ta letališča, kot tudi vsa letališča z letnim prometom do 5 milijonov potnikov, pogosto strukturno niso sposobna kriti stroškov kapitala in poslovanja brez državne pomoči. Obenem obžaluje, da Komisija ni enako pozorno obravnavala okvira meril za združljivost pomoči tem letališčem (16); |
| --- | --- |

27.

izraža zadovoljstvo, da je Komisija namenila pozornost kategoriji letališč z zelo majhno zmogljivostjo v smislu letnega prometa potnikov in da je priznala, da ta letališča, kot tudi vsa letališča z letnim prometom do 5 milijonov potnikov, pogosto strukturno niso sposobna kriti stroškov kapitala in poslovanja brez državne pomoči. Obenem obžaluje, da Komisija ni enako pozorno obravnavala okvira meril za združljivost pomoči tem letališčem (16);

| 28. | poudarja zlasti, da je za takšna letališča značilno: |
| --- | --- |

28.

poudarja zlasti, da je za takšna letališča značilno:

| — | omejeno število potnikov; |
| --- | --- |

—

omejeno število potnikov;

| — | slaba dostopnosti regije, v kateri se nahajajo, zaradi njene oddaljenosti, iz orografskih razlogov ali zaradi pomanjkljive infrastrukture za alternativne povezave z okoliškim območjem; |
| --- | --- |

—

slaba dostopnosti regije, v kateri se nahajajo, zaradi njene oddaljenosti, iz orografskih razlogov ali zaradi pomanjkljive infrastrukture za alternativne povezave z okoliškim območjem;

| — | majhen krog uporabnikov, posledično pa tudi omejene možnosti za rast; |
| --- | --- |

—

majhen krog uporabnikov, posledično pa tudi omejene možnosti za rast;

Zaradi teh značilnosti so izključno lokalna in v čezmejnem smislu niso privlačna;

| 29. | poudarja, da gre v številnih primerih za majhna letališča, ki jih druga letališča ali druga sredstva javnega prevoza v smislu prevoznih zmogljivosti le težko nadomestijo ali pa sploh ne; morebitna porazdelitev potnikov majhnih letališč ne bi imela prav nobenega vpliva na obseg prometa drugih letališč; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da gre v številnih primerih za majhna letališča, ki jih druga letališča ali druga sredstva javnega prevoza v smislu prevoznih zmogljivosti le težko nadomestijo ali pa sploh ne; morebitna porazdelitev potnikov majhnih letališč ne bi imela prav nobenega vpliva na obseg prometa drugih letališč;

| 30. | zato meni, da financiranje teh letališč ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj ne more izkrivljati konkurence in vplivati na trgovino med državami članicami, zato bi moralo biti izvzeto iz področja uporabe novih smernic; |
| --- | --- |

30.

zato meni, da financiranje teh letališč ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj ne more izkrivljati konkurence in vplivati na trgovino med državami članicami, zato bi moralo biti izvzeto iz področja uporabe novih smernic;

| 31. | predlaga (17), da se največ desetletno prehodno obdobje, v katerem je po mnenju Komisije mogoče namenjati državno pomoč za delovanje letališč, uporablja zgolj za letališča z letnim prometom preko milijona potnikov. Predlagana prepoved ne bi smela povzročiti obsežnega zapiranja manjših letališč. Predlaga pa tudi, da se v preglednici, v kateri so navedeni največji zneski pomoči pri naložbah, kategorija letališč z manj kot milijonom potnikov preimenuje, in sicer v kategorijo letališč z letnim prometom od 300 000 do milijona potnikov; |
| --- | --- |

31.

predlaga (17), da se največ desetletno prehodno obdobje, v katerem je po mnenju Komisije mogoče namenjati državno pomoč za delovanje letališč, uporablja zgolj za letališča z letnim prometom preko milijona potnikov. Predlagana prepoved ne bi smela povzročiti obsežnega zapiranja manjših letališč. Predlaga pa tudi, da se v preglednici, v kateri so navedeni največji zneski pomoči pri naložbah, kategorija letališč z manj kot milijonom potnikov preimenuje, in sicer v kategorijo letališč z letnim prometom od 300 000 do milijona potnikov;

| 32. | se strinja z Evropsko komisijo, da se kaže izogibati podvajanju nedonosnih letališč in preprečevati nastajanje presežnih zmogljivosti, vendar meni, da takšna priporočila – če ni zakonskih pogojev za dodeljevanje državne pomoči, kot za majhna letališča lokalnega pomena – ne bi smela biti predmet pravil o državni pomoči, katerih namen je varstvo konkurenčnega ravnotežja med državami članicami zaradi celovitosti enotnega trga, ne pa ocenjevanje kakovosti odločitev vlad o javni porabi; |
| --- | --- |

32.

se strinja z Evropsko komisijo, da se kaže izogibati podvajanju nedonosnih letališč in preprečevati nastajanje presežnih zmogljivosti, vendar meni, da takšna priporočila – če ni zakonskih pogojev za dodeljevanje državne pomoči, kot za majhna letališča lokalnega pomena – ne bi smela biti predmet pravil o državni pomoči, katerih namen je varstvo konkurenčnega ravnotežja med državami članicami zaradi celovitosti enotnega trga, ne pa ocenjevanje kakovosti odločitev vlad o javni porabi;

Storitve splošnega gospodarskega pomena

| 33. | se seznanja, da Komisija obravnava gradnjo in vzdrževanje letališč kot skupino primerov, v kateri se lahko nameni nadomestilo za obveznosti javnih storitev, vendar meni, da je obseg uporabe veliko preozek; |
| --- | --- |

33.

se seznanja, da Komisija obravnava gradnjo in vzdrževanje letališč kot skupino primerov, v kateri se lahko nameni nadomestilo za obveznosti javnih storitev, vendar meni, da je obseg uporabe veliko preozek;

| 34. | meni, da pride ohranitev letališča v poštev tudi zunaj območij, ki bi bila brez letališča tako močno odrezana od preostale EU, da bi bil prizadet njihov družbeni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

34.

meni, da pride ohranitev letališča v poštev tudi zunaj območij, ki bi bila brez letališča tako močno odrezana od preostale EU, da bi bil prizadet njihov družbeni in gospodarski razvoj;

| 35. | opozarja, da sodi določanje nalog splošnega gospodarskega pomena načeloma v okvir avtonomije držav članic ter njihovih regionalnih in lokalnih enot, in da Komisija lahko to preverja le z ozirom na očitne napake; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da sodi določanje nalog splošnega gospodarskega pomena načeloma v okvir avtonomije držav članic ter njihovih regionalnih in lokalnih enot, in da Komisija lahko to preverja le z ozirom na očitne napake;

| 36. | meni, da gradnja in vzdrževanje letališča ustrezata naročilu za skupno korist še posebej tudi tedaj, če to v strukturno šibki regiji pomeni takšno izboljšavo, da se sploh lahko omogoči perspektiva za gospodarski razvoj regije; |
| --- | --- |

36.

meni, da gradnja in vzdrževanje letališča ustrezata naročilu za skupno korist še posebej tudi tedaj, če to v strukturno šibki regiji pomeni takšno izboljšavo, da se sploh lahko omogoči perspektiva za gospodarski razvoj regije;

| 37. | meni, da je treba izvajati politiko sodelovanja med evropskimi čezmejnimi regijami z vidika usklajevanja in/ali vzpostavljanja letališč za regionalne namene, ki bi vključevala regije več kot ene države. |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba izvajati politiko sodelovanja med evropskimi čezmejnimi regijami z vidika usklajevanja in/ali vzpostavljanja letališč za regionalne namene, ki bi vključevala regije več kot ene države.

Pomoč za poslovanje letališč z letnim prometom od 300 000 do milijona potnikov

| 38. | ugotavlja, da Evropska komisija priznava, da je dodeljevanje pomoči za poslovanje malih regionalnih letališč v veliki meri odvisno od tega, da niso zmožna kriti stroškov poslovanja. Komisija tudi meni, da bi bilo mogoče ta letališča v roku največ desetih let spodbuditi k prehodu na načine upravljanja, ki bi bili bolj tržno usmerjeni in bi omogočali zbrati zadostna sredstva za pokrivanje stroškov poslovanja; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da Evropska komisija priznava, da je dodeljevanje pomoči za poslovanje malih regionalnih letališč v veliki meri odvisno od tega, da niso zmožna kriti stroškov poslovanja. Komisija tudi meni, da bi bilo mogoče ta letališča v roku največ desetih let spodbuditi k prehodu na načine upravljanja, ki bi bili bolj tržno usmerjeni in bi omogočali zbrati zadostna sredstva za pokrivanje stroškov poslovanja;

| 39. | močno dvomi, da bi do takšnega prehoda lahko prišlo kdajkoli, preden bi bil dosežen letni promet več kot milijon potnikov, ne le v obdobju 10 let, ki ga predvideva Komisija, in sicer zaradi tržnih značilnosti majhnih regionalnih letališč; |
| --- | --- |

39.

močno dvomi, da bi do takšnega prehoda lahko prišlo kdajkoli, preden bi bil dosežen letni promet več kot milijon potnikov, ne le v obdobju 10 let, ki ga predvideva Komisija, in sicer zaradi tržnih značilnosti majhnih regionalnih letališč;

| 40. | se načeloma strinja s pristopom Evropske komisije, ki je usmerjen k trgu, dodeljevanju javnih sredstev za modele učinkovitih letališč, preprečevanju množenja neučinkovitih letališč in varstvu konkurence med letališči in letalskimi prevozniki; |
| --- | --- |

40.

se načeloma strinja s pristopom Evropske komisije, ki je usmerjen k trgu, dodeljevanju javnih sredstev za modele učinkovitih letališč, preprečevanju množenja neučinkovitih letališč in varstvu konkurence med letališči in letalskimi prevozniki;

| 41. | meni pa, da Komisija namerava uresničevati te cilje na neustrezen način, saj se dogajanja na trgu močno razlikujejo glede na velikost in značilnosti letališča, zaradi česar podjetja, ki upravljajo z letališči, delujejo le navidezno na istem trgu; |
| --- | --- |

41.

meni pa, da Komisija namerava uresničevati te cilje na neustrezen način, saj se dogajanja na trgu močno razlikujejo glede na velikost in značilnosti letališča, zaradi česar podjetja, ki upravljajo z letališči, delujejo le navidezno na istem trgu;

| 42. | opozarja, kot je poudaril Mednarodni svet letališč (ACI) (18) v nedavni analizi, da je 80 % stroškov letališča fiksnih stroškov, neodvisnih od potniškega prometa, ter da ti stroški nastajajo tako zaradi infrastrukture kot zaradi poslovanja in v veliki meri izhajajo iz varnostnih zahtev: zaradi tega je strošek na potnika na majhnem letališču precej višji kot na velikem, ki lahko stroške porazdeli na veliko število potnikov, to pa močno otežuje, da bi dosegli prag dobička; |
| --- | --- |

42.

opozarja, kot je poudaril Mednarodni svet letališč (ACI) (18) v nedavni analizi, da je 80 % stroškov letališča fiksnih stroškov, neodvisnih od potniškega prometa, ter da ti stroški nastajajo tako zaradi infrastrukture kot zaradi poslovanja in v veliki meri izhajajo iz varnostnih zahtev: zaradi tega je strošek na potnika na majhnem letališču precej višji kot na velikem, ki lahko stroške porazdeli na veliko število potnikov, to pa močno otežuje, da bi dosegli prag dobička;

| 43. | prav tako poudarja, da so za majhna letališča značilne strukturne konkurenčne slabosti, ki preprečujejo izravnavo fiksnih stroškov bodisi s komercialnimi dohodki, ki so tesno povezani s številom tranzitnih potnikov, bodisi s povečanjem letaliških pristojbin, ki veljajo za letalske prevoznike, kar bi imelo za posledico, da bi letališče postalo še manj privlačno, in to ob že sicer majhnem krogu uporabnikov in ob nezadostnih povezavah, zaradi česar bi se letalski prevozniki preusmerili na večja letališča; |
| --- | --- |

43.

prav tako poudarja, da so za majhna letališča značilne strukturne konkurenčne slabosti, ki preprečujejo izravnavo fiksnih stroškov bodisi s komercialnimi dohodki, ki so tesno povezani s številom tranzitnih potnikov, bodisi s povečanjem letaliških pristojbin, ki veljajo za letalske prevoznike, kar bi imelo za posledico, da bi letališče postalo še manj privlačno, in to ob že sicer majhnem krogu uporabnikov in ob nezadostnih povezavah, zaradi česar bi se letalski prevozniki preusmerili na večja letališča;

| 44. | opozarja tudi, da velik del malih letališč z letnim prometom od 300 000 do milijona potnikov ponavadi ostane majhen zaradi neugodnih značilnosti ozemlja, na katerem se nahajajo (otoška ali gorska lega, odročnost, pomanjkanje infrastrukture, slaba povezljivost z drugimi načini prevoza ...). Kljub temu pa ta letališča predstavljajo kar 20 % (19) glavnega in splošnega omrežja TEN-T in prevzemajo bistveno vlogo v prihodnosti vseevropskih omrežij in ciljev povezljivosti strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

44.

opozarja tudi, da velik del malih letališč z letnim prometom od 300 000 do milijona potnikov ponavadi ostane majhen zaradi neugodnih značilnosti ozemlja, na katerem se nahajajo (otoška ali gorska lega, odročnost, pomanjkanje infrastrukture, slaba povezljivost z drugimi načini prevoza ...). Kljub temu pa ta letališča predstavljajo kar 20 % (19) glavnega in splošnega omrežja TEN-T in prevzemajo bistveno vlogo v prihodnosti vseevropskih omrežij in ciljev povezljivosti strategije Evropa 2020;

| 45. | poudarja, da so novejše analize (20) pokazale, da v primerjavi s celotnim obsegom izgub letališč z manj kot milijonom potnikov na leto, ki znašajo 445 milijonov EUR na leto, prispevek teh letališč k rasti BDP EU znaša 16,15 milijarde EUR na leto in vključuje več kot 265 000 delovnih mest; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da so novejše analize (20) pokazale, da v primerjavi s celotnim obsegom izgub letališč z manj kot milijonom potnikov na leto, ki znašajo 445 milijonov EUR na leto, prispevek teh letališč k rasti BDP EU znaša 16,15 milijarde EUR na leto in vključuje več kot 265 000 delovnih mest;

| 46. | zato meni, da nove smernice ne bi smele prepovedovati pomoči za delovanje letališč s prometom, ki ne presega milijona potnikov na leto, čeprav je po največ desetletnem obdobju takšna pomoč edino orodje za blaženje izkrivljanj, ki izhajajo iz že omenjenih strukturnih primanjkljajev, in je popolnoma utemeljena s pozitivnimi zunanjimi učinki, ki jih ustvarja; |
| --- | --- |

46.

zato meni, da nove smernice ne bi smele prepovedovati pomoči za delovanje letališč s prometom, ki ne presega milijona potnikov na leto, čeprav je po največ desetletnem obdobju takšna pomoč edino orodje za blaženje izkrivljanj, ki izhajajo iz že omenjenih strukturnih primanjkljajev, in je popolnoma utemeljena s pozitivnimi zunanjimi učinki, ki jih ustvarja;

| 47. | poziva Komisijo, naj prizna koristi, ki jih javna podpora malim regionalnim letališčem prinaša državljanom EU v primerjavi z izključno finančnimi in gospodarskimi premisleki; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj prizna koristi, ki jih javna podpora malim regionalnim letališčem prinaša državljanom EU v primerjavi z izključno finančnimi in gospodarskimi premisleki;

| 48. | opozarja Komisijo na pozitivne zunanje učinke široke in raznolike ponudbe majhnih regionalnih letališč: povečanje mobilnosti ne samo na nacionalni, temveč predvsem na vseevropski ravni zaradi povečanega pritiska konkurence na cene letalskih prevozov in zmanjšanja stroškov, utrjevanje socialne, kulturne in ozemeljske kohezije EU; |
| --- | --- |

48.

opozarja Komisijo na pozitivne zunanje učinke široke in raznolike ponudbe majhnih regionalnih letališč: povečanje mobilnosti ne samo na nacionalni, temveč predvsem na vseevropski ravni zaradi povečanega pritiska konkurence na cene letalskih prevozov in zmanjšanja stroškov, utrjevanje socialne, kulturne in ozemeljske kohezije EU;

| 49. | se strinja, da je treba paziti, da se javna podpora majhnim letališčem ne pretvori v navzkrižno subvencioniranje v korist prejemnikov zunaj letališke infrastrukture; |
| --- | --- |

49.

se strinja, da je treba paziti, da se javna podpora majhnim letališčem ne pretvori v navzkrižno subvencioniranje v korist prejemnikov zunaj letališke infrastrukture;

| 50. | predlaga, da se iztek prehodnega obdobja razume kot „vmesni pregled“, ki ne izključuje možnosti nadaljnjega dodeljevanja pomoči za tekoče poslovanje tudi po prehodnem obdobju, če še vedno obstajajo pogoji. Predlaga tudi, da se – tako kot je predvideno za pomoči pri naložbah – pomoč za poslovanje dodeljuje v sorazmerju z velikostjo letališč in morebiti z izboljšanjem učinkovitosti njihovega upravljanja, kar ne more in ne sme biti togo omejeno na 10 % letno brez razlike za vsa letališča; |
| --- | --- |

50.

predlaga, da se iztek prehodnega obdobja razume kot „vmesni pregled“, ki ne izključuje možnosti nadaljnjega dodeljevanja pomoči za tekoče poslovanje tudi po prehodnem obdobju, če še vedno obstajajo pogoji. Predlaga tudi, da se – tako kot je predvideno za pomoči pri naložbah – pomoč za poslovanje dodeljuje v sorazmerju z velikostjo letališč in morebiti z izboljšanjem učinkovitosti njihovega upravljanja, kar ne more in ne sme biti togo omejeno na 10 % letno brez razlike za vsa letališča;

| 51. | meni, da je treba maksimalno obdobje 24 mesecev, dovoljeno za spodbujanje novih linij, razumeti tudi kot 24 nezaporednih mesecev, ker je med majhnimi regionalnimi letališči še posebej razširjen komercialni model sezonskih letov, pogosto povezanih s turizmom; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba maksimalno obdobje 24 mesecev, dovoljeno za spodbujanje novih linij, razumeti tudi kot 24 nezaporednih mesecev, ker je med majhnimi regionalnimi letališči še posebej razširjen komercialni model sezonskih letov, pogosto povezanih s turizmom;

Pomoči letališčem za naložbe

| 52. | meni, da stroge kvote pomoči glede na velikost, kakor predlaga Komisija v zvezi s stroški naložb, niso v skladu s posebnostmi posameznih primerov, in jo zato poziva, naj na podlagi svoje pretekle prakse odločanja dodeli prilagodljivo finančno pomoč, če letališče služi skupnemu cilju (zlasti prometni povezanosti ali regionalnemu razvoju), če se mu na podlagi prometnih napovedi in poslovnega načrta na dolgi rok obeta donosnost ter če je zagotovljen nediskriminatoren dostop za potnike in letalske družbe; prav tako meni, da je predlog, da bi pogojevali državno pomoč za naložbe teh letališč do največ 25 % z vračilom pomoči v primeru uspešnosti naložbe, neustrezen; predlaga, naj delež 25 % ne bi bil v celoti vezan na obliko vračljivega predujma; |
| --- | --- |

52.

meni, da stroge kvote pomoči glede na velikost, kakor predlaga Komisija v zvezi s stroški naložb, niso v skladu s posebnostmi posameznih primerov, in jo zato poziva, naj na podlagi svoje pretekle prakse odločanja dodeli prilagodljivo finančno pomoč, če letališče služi skupnemu cilju (zlasti prometni povezanosti ali regionalnemu razvoju), če se mu na podlagi prometnih napovedi in poslovnega načrta na dolgi rok obeta donosnost ter če je zagotovljen nediskriminatoren dostop za potnike in letalske družbe; prav tako meni, da je predlog, da bi pogojevali državno pomoč za naložbe teh letališč do največ 25 % z vračilom pomoči v primeru uspešnosti naložbe, neustrezen; predlaga, naj delež 25 % ne bi bil v celoti vezan na obliko vračljivega predujma;

| 53. | opozarja na rezultate analiz sektorja (21), ki kažejo, da letališča uspevajo doseči konkurenčne prihranke zaradi obsega poslovanja šele, ko dosežejo letni promet 5 milijonov potnikov: kot priznava tudi Evropska komisija, letališča z letnim prometom od 3 do 5 milijonov potnikov ne uspevajo vedno pokrivati vseh svojih stroškov; |
| --- | --- |

53.

opozarja na rezultate analiz sektorja (21), ki kažejo, da letališča uspevajo doseči konkurenčne prihranke zaradi obsega poslovanja šele, ko dosežejo letni promet 5 milijonov potnikov: kot priznava tudi Evropska komisija, letališča z letnim prometom od 3 do 5 milijonov potnikov ne uspevajo vedno pokrivati vseh svojih stroškov;

Financiranje intermodalnosti letališč

| 54. | se zavzema za podporo načrtov za pretvorbo obstoječe letališke infrastrukture v regionalnih središčih, ki bo usklajena z razvojem intermodalnosti prometa v regiji; se strinja, da je potrebno in nujno – kot poudarja že bela knjiga o prometni politiki iz leta 2011 (22) – hitro posredovanje Unije v korist intermodalnega povezovanja premikov, zlasti somodalnosti železniškega in letalskega prevoza; zato poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem državnih pomoči, da bi novi predpisi spodbujali državne pomoči s ciljem odpraviti te nevarne infrastrukturne vrzeli ter modalno razdrobljenost sistema letalskega prevoza, in da jih šteje kot sestavni del javne politike, ki podpira mobilnost evropskih državljanov. |
| --- | --- |

54.

se zavzema za podporo načrtov za pretvorbo obstoječe letališke infrastrukture v regionalnih središčih, ki bo usklajena z razvojem intermodalnosti prometa v regiji; se strinja, da je potrebno in nujno – kot poudarja že bela knjiga o prometni politiki iz leta 2011 (22) – hitro posredovanje Unije v korist intermodalnega povezovanja premikov, zlasti somodalnosti železniškega in letalskega prevoza; zato poziva Komisijo, naj nadaljuje s posodabljanjem državnih pomoči, da bi novi predpisi spodbujali državne pomoči s ciljem odpraviti te nevarne infrastrukturne vrzeli ter modalno razdrobljenost sistema letalskega prevoza, in da jih šteje kot sestavni del javne politike, ki podpira mobilnost evropskih državljanov.

Izzivi svetovne konkurenčnosti

| 55. | opozarja na nadvse pomembno vlogo, ki jo ima letalstvo v evropskem gospodarstvu, tako za državljane kot za podjetja Unije, saj zagotavlja več kot 5 milijonov delovnih mest in prispeva 365 milijard EUR, kar ustreza 2,4 % BDP EU, s čimer bistveno prispeva h gospodarski rasti, zaposlovanju, turizmu, medčloveškim stikom ter regionalni in socialni koheziji Unije, zaradi česar ostaja eno bistvenih področij za povezave med Evropo in preostalim svetom; |
| --- | --- |

55.

opozarja na nadvse pomembno vlogo, ki jo ima letalstvo v evropskem gospodarstvu, tako za državljane kot za podjetja Unije, saj zagotavlja več kot 5 milijonov delovnih mest in prispeva 365 milijard EUR, kar ustreza 2,4 % BDP EU, s čimer bistveno prispeva h gospodarski rasti, zaposlovanju, turizmu, medčloveškim stikom ter regionalni in socialni koheziji Unije, zaradi česar ostaja eno bistvenih področij za povezave med Evropo in preostalim svetom;

| 56. | se strinja, da konkurence ne znotraj ne zunaj EU ne smejo izkrivljati nepoštene prakse. Poziva Komisijo, naj zagotovi, da prizadevanja za dokončno oblikovanje notranjega trga ne bodo omejevala sposobnosti Unije, da se spopade z izzivi svetovne konkurence tistih držav, ki so danes naše najpomembnejše konkurentke, v razmerju do katerih je tudi Komisija ugotovila zaskrbljujočo, vse bolj upadajočo konkurenčnost evropskega letalstva (23); |
| --- | --- |

56.

se strinja, da konkurence ne znotraj ne zunaj EU ne smejo izkrivljati nepoštene prakse. Poziva Komisijo, naj zagotovi, da prizadevanja za dokončno oblikovanje notranjega trga ne bodo omejevala sposobnosti Unije, da se spopade z izzivi svetovne konkurence tistih držav, ki so danes naše najpomembnejše konkurentke, v razmerju do katerih je tudi Komisija ugotovila zaskrbljujočo, vse bolj upadajočo konkurenčnost evropskega letalstva (23);

| 57. | meni, da konkuriranje za nove linije ni omejeno na Evropo in je globalno. Če naj obrobne regije ostanejo ali postanejo gospodarsko konkurenčne, potem je potrebna pomoč za boljšo povezljivost, da se deli tveganje pri odpiranju novih linij. Takšne povezave zunaj EU so vse bolj pomembne za ohranjanje in razvoj povezav z obstoječimi in na novo nastajajočimi tržišči ter za neposredne gospodarske koristi, ki jih te lahko zagotovijo in bi jih bilo pod določenimi pogoji tudi mogoče podpreti; |
| --- | --- |

57.

meni, da konkuriranje za nove linije ni omejeno na Evropo in je globalno. Če naj obrobne regije ostanejo ali postanejo gospodarsko konkurenčne, potem je potrebna pomoč za boljšo povezljivost, da se deli tveganje pri odpiranju novih linij. Takšne povezave zunaj EU so vse bolj pomembne za ohranjanje in razvoj povezav z obstoječimi in na novo nastajajočimi tržišči ter za neposredne gospodarske koristi, ki jih te lahko zagotovijo in bi jih bilo pod določenimi pogoji tudi mogoče podpreti;

| 58. | opozarja, da je strog nadzorni sistem državne pomoči Unije edinstven v svetu in da konkurenčnost evropskega letalstva na svetovni ravni ne more zanemarjati velikanskega obsega javnih sredstev, ki jih v Združenih državah, Aziji in na Bližnjem vzhodu še naprej namenjajo za letališko infrastrukturo in letalske prevoznike, kar Unijo postavlja v tvegan slabši konkurenčni položaj: pri posodabljanju tega scenarija ni mogoče spregledati in Unija si danes ne more privoščiti, da bi vztrajala pri omejevalnem pristopu, zlasti v zvezi z javno pomočjo za infrastrukturo, ki lahko dodatno ogrozi konkurenčnost evropskega letalstva in celotnega gospodarstva EU. |
| --- | --- |

58.

opozarja, da je strog nadzorni sistem državne pomoči Unije edinstven v svetu in da konkurenčnost evropskega letalstva na svetovni ravni ne more zanemarjati velikanskega obsega javnih sredstev, ki jih v Združenih državah, Aziji in na Bližnjem vzhodu še naprej namenjajo za letališko infrastrukturo in letalske prevoznike, kar Unijo postavlja v tvegan slabši konkurenčni položaj: pri posodabljanju tega scenarija ni mogoče spregledati in Unija si danes ne more privoščiti, da bi vztrajala pri omejevalnem pristopu, zlasti v zvezi z javno pomočjo za infrastrukturo, ki lahko dodatno ogrozi konkurenčnost evropskega letalstva in celotnega gospodarstva EU.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 209 final.

1

(2)  Javno posvetovanje, ki se je začelo 7. aprila in končalo 7. junija 2011.

2

(3)  94/C 350/07.

3

(4)  2005/C 312/01.

4

(5)  CdR 1528/2012.

5

(6)  CdR 2232/2012.

6

(7)  CdR 76/2005, str. 1.

7

(8)  Glej CdR 2232/2012, točke od 18 do 20.

8

(9)  2012/C 299/10.

9

(10)  Glej ukrepe, ki jih je Evropska komisija sprejela v odziv na gospodarsko in finančno krizo po letu 2008: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/temporary.html.

10

(11)  COM(2011) 823 final.

11

(12)  COM(2006) 819 final.

12

(13)  SEC(2011) 391 final.

13

(14)  Sodba Sodišča EU z dne 19. decembra 2012 – Mitteldeutsche Flughafen AG, Flughafen Leipzig/Halle GmbH/Evropska komisija, Zvezna republika Nemčija, Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen ev.

14

Mitteldeutsche Flughafen AG, Flughafen Leipzig/Halle GmbH

Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen ev.

(15)  94/C 350/07, str. 1.

15

(16)  Glej člena 80(1) in 92 osnutka sporočila Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (2013).

16

Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom

(17)  Glej prav tam, str. 102.

17

(18)  Airports and State Aid: How To Protect Both Growth and Competition, ACI, 2013.

18

Airports and State Aid: How To Protect Both Growth and Competition, ACI, 2013.

(19)  Prav tam.

19

(20)  Prav tam.

20

(21)  Prav tam.

21

(22)  COM(2011) 144 final.

22

(23)  COM(2012) 556 final.

23

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/18

---

Mnenje Odbora regij – Dodana vrednost makroregionalnih strategij

2014/C 114/04

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | je zadovoljen s poročilom Komisije z dne 27. junija 2013 in ocenami v njem, ki temeljijo na dveh sedanjih makroregionalnih strategijah (za Podonavje in regijo Baltskega morja). Odbor pozdravlja tudi predloge Komisije za pojasnitev koncepta, ki je osnova makroregionalnih strategij, in tudi njena priporočila za naknadne ukrepe, ob upoštevanju nadaljevanja dela v zvezi z obstoječima makroregionalnima strategijama in akcijskim načrtom za Atlantik, strategije, ki se ravno pripravlja za jadransko-jonsko regijo, makroregionalne strategije za Alpe ter drugih strategij, ki bodo morda razvite v prihodnosti; |
| --- | --- |

1.

je zadovoljen s poročilom Komisije z dne 27. junija 2013 in ocenami v njem, ki temeljijo na dveh sedanjih makroregionalnih strategijah (za Podonavje in regijo Baltskega morja). Odbor pozdravlja tudi predloge Komisije za pojasnitev koncepta, ki je osnova makroregionalnih strategij, in tudi njena priporočila za naknadne ukrepe, ob upoštevanju nadaljevanja dela v zvezi z obstoječima makroregionalnima strategijama in akcijskim načrtom za Atlantik, strategije, ki se ravno pripravlja za jadransko-jonsko regijo, makroregionalne strategije za Alpe ter drugih strategij, ki bodo morda razvite v prihodnosti;

| 2. | izraža zadovoljstvo s sklepi Sveta z dne 22. oktobra 2013 o dodani vrednosti makroregionalnih strategij, v katerih je poudarjena velika vloga teh strategij v obstoječih makroregijah in v katerih se Komisiji in državam članicam priporoča, naj prilagodijo, če je to ustrezno, najboljše prakse makroregionalnega pristopa tudi za uporabo na manjših in manj intenzivnih področjih sodelovanja; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo s sklepi Sveta z dne 22. oktobra 2013 o dodani vrednosti makroregionalnih strategij, v katerih je poudarjena velika vloga teh strategij v obstoječih makroregijah in v katerih se Komisiji in državam članicam priporoča, naj prilagodijo, če je to ustrezno, najboljše prakse makroregionalnega pristopa tudi za uporabo na manjših in manj intenzivnih področjih sodelovanja;

| 3. | soglaša s Komisijo, da so prizadevanja makroregionalnih strategij in strategij morskih bazenov podobna, saj oba pristopa dejansko temeljita na isti filozofiji, zasledujeta iste cilje, zajemata enak spekter ukrepov na zadevnih področjih in sodita v isti evropski politični okvir. Oba tipa strategij omogočata večsektorsko sodelovanje in upravljanje na več ravneh. OR prosi Komisijo, naj pojasni, kakšne so možnosti za vzajemno učenje med prihodnjim izvajanjem obeh pristopov; |
| --- | --- |

3.

soglaša s Komisijo, da so prizadevanja makroregionalnih strategij in strategij morskih bazenov podobna, saj oba pristopa dejansko temeljita na isti filozofiji, zasledujeta iste cilje, zajemata enak spekter ukrepov na zadevnih področjih in sodita v isti evropski politični okvir. Oba tipa strategij omogočata večsektorsko sodelovanje in upravljanje na več ravneh. OR prosi Komisijo, naj pojasni, kakšne so možnosti za vzajemno učenje med prihodnjim izvajanjem obeh pristopov;

| 4. | je zadovoljen s časom objave poročila Komisije glede na novo programsko obdobje 2014–2020 in spominja, da je OR že v mnenju o strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (CdR 99/2010 fin) pozval k pripravi zelene knjige, v kateri bi Komisija podrobneje preučila in določila vlogo in naloge makroregij; |
| --- | --- |

4.

je zadovoljen s časom objave poročila Komisije glede na novo programsko obdobje 2014–2020 in spominja, da je OR že v mnenju o strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (CdR 99/2010 fin) pozval k pripravi zelene knjige, v kateri bi Komisija podrobneje preučila in določila vlogo in naloge makroregij;

| 5. | ponovno opozarja, da podpira razvoj in izvajanje makroregionalnih strategij, ter poudarja politični in strateški pomen dosedanjega dela v zvezi s strategijama za Baltsko morje in Podonavje za spodbujanje sodelovanja teh makroregij tako znotraj EU kot z državami zunaj EU. Ti strategiji orjeta ledino, saj uporabljata nove pristope k sodelovanju in pospešujeta evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

5.

ponovno opozarja, da podpira razvoj in izvajanje makroregionalnih strategij, ter poudarja politični in strateški pomen dosedanjega dela v zvezi s strategijama za Baltsko morje in Podonavje za spodbujanje sodelovanja teh makroregij tako znotraj EU kot z državami zunaj EU. Ti strategiji orjeta ledino, saj uporabljata nove pristope k sodelovanju in pospešujeta evropsko povezovanje;

| 6. | ugotavlja, da so med osnovnimi načeli dela v okviru makroregionalnih strategij sinergije, ki jih ustvari sodelovanje pri iskanju rešitev za probleme, ki zadevajo geografsko območje, ali zamisli za udejanjenje potenciala tega območja. Ključnega pomena je tudi izboljšanje usklajevanja razpoložljivih sredstev in krepitev sodelovanja med obstoječimi institucijami, zlasti z vidika vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ne da bi pri tem ustvarili dodatno upravno raven; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so med osnovnimi načeli dela v okviru makroregionalnih strategij sinergije, ki jih ustvari sodelovanje pri iskanju rešitev za probleme, ki zadevajo geografsko območje, ali zamisli za udejanjenje potenciala tega območja. Ključnega pomena je tudi izboljšanje usklajevanja razpoložljivih sredstev in krepitev sodelovanja med obstoječimi institucijami, zlasti z vidika vloge lokalnih in regionalnih oblasti, ne da bi pri tem ustvarili dodatno upravno raven;

| 7. | poudarja dodano vrednost EU pri razvoju in izvajanju makroregionalnih strategij ter ugotavlja, kako pomembno je, da Evropska komisija ostane ključni akter strateškega usklajevanja pri sodelovanju med državami članicami za razvoj in izvajanje makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

7.

poudarja dodano vrednost EU pri razvoju in izvajanju makroregionalnih strategij ter ugotavlja, kako pomembno je, da Evropska komisija ostane ključni akter strateškega usklajevanja pri sodelovanju med državami članicami za razvoj in izvajanje makroregionalnih strategij;

| 8. | opozarja na pomen predloga Komisije, da je treba o zadevah, povezanih z makroregionalnimi strategijami, redno razpravljati v ustreznih sestavah Sveta. Evropska komisija in Evropski parlament imata pomembno vlogo pri odobritvi in spodbujanju strategije; |
| --- | --- |

8.

opozarja na pomen predloga Komisije, da je treba o zadevah, povezanih z makroregionalnimi strategijami, redno razpravljati v ustreznih sestavah Sveta. Evropska komisija in Evropski parlament imata pomembno vlogo pri odobritvi in spodbujanju strategije;

| 9. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo ustvarjanje inovativnih sistemov upravljanja ter regije, občine in evropske strukture, na primer EZTS in druge instrumente teritorialnega sodelovanja, kot so delovne skupnosti, vključijo v resnični postopek soodločanja, še posebej pri pripravi in izvajanju makroregionalnih strategij. Odbor regij poudarja, da bi bilo mogoče z vključevanjem EZTS in drugih instrumentov teritorialnega sodelovanja v makroregionalne strategije še povečati dodano vrednost teh združenj; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo ustvarjanje inovativnih sistemov upravljanja ter regije, občine in evropske strukture, na primer EZTS in druge instrumente teritorialnega sodelovanja, kot so delovne skupnosti, vključijo v resnični postopek soodločanja, še posebej pri pripravi in izvajanju makroregionalnih strategij. Odbor regij poudarja, da bi bilo mogoče z vključevanjem EZTS in drugih instrumentov teritorialnega sodelovanja v makroregionalne strategije še povečati dodano vrednost teh združenj;

| 10. | meni, da je treba okrepiti sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ga razširiti, da bo obsegalo različna področja politike Unije ter različne sektorje. Makroregionalne strategije bi morale biti orodje za sodelovanje med lokalno in regionalno ravnjo, državami članicami in EU pri spodbujanju teh ciljev; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba okrepiti sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter ga razširiti, da bo obsegalo različna področja politike Unije ter različne sektorje. Makroregionalne strategije bi morale biti orodje za sodelovanje med lokalno in regionalno ravnjo, državami članicami in EU pri spodbujanju teh ciljev;

Učinkovita uporaba pristopa na podlagi makroregionalnih strategij – rezultati poročila

| 11. | opozarja na ključne ugotovitve v poročilu Komisije o dosedanjem delu v makroregijah v zvezi s strategijo; to izboljšuje usmerjenost razpoložljivih sredstev v doseganje skupnih ciljev, spodbuja medsektorski pristop, npr. k okoljskim vprašanjem in izboljševanju konkurenčnosti regij, ter krepi sodelovanje med udeleženimi državami in med različnimi nacionalnimi akterji; |
| --- | --- |

11.

opozarja na ključne ugotovitve v poročilu Komisije o dosedanjem delu v makroregijah v zvezi s strategijo; to izboljšuje usmerjenost razpoložljivih sredstev v doseganje skupnih ciljev, spodbuja medsektorski pristop, npr. k okoljskim vprašanjem in izboljševanju konkurenčnosti regij, ter krepi sodelovanje med udeleženimi državami in med različnimi nacionalnimi akterji;

| 12. | na podlagi tega poročila ugotavlja, da je pristop na podlagi makroregionalnih strategij nedvomno zagotovil dodano vrednost pri spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne kohezije v Evropi; |
| --- | --- |

12.

na podlagi tega poročila ugotavlja, da je pristop na podlagi makroregionalnih strategij nedvomno zagotovil dodano vrednost pri spodbujanju socialne, ekonomske in regionalne kohezije v Evropi;

| 13. | poudarja, da sedanji makroregionalni strategiji izčrpno in z različnih zornih kotov izpostavljata prednostne naloge, ki zahtevajo tesno sodelovanje. Revidirana strategija za Baltsko morje ima 17 prednostnih področij in pet horizontalnih ukrepov, strategija za Podonavje pa ima 11 prednostnih področij. Teme obsegajo potrebo po sodelovanju na področju prometa, okolja, podjetništva in gospodarstva, znanj in kulture ter dobrega počutja. Akcijski načrt za strategijo Baltskega morja ima več kot 100 vodilnih pobud, podonavski pa več kot 400 projektov sodelovanja, od katerih se jih 150 že izvaja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sedanji makroregionalni strategiji izčrpno in z različnih zornih kotov izpostavljata prednostne naloge, ki zahtevajo tesno sodelovanje. Revidirana strategija za Baltsko morje ima 17 prednostnih področij in pet horizontalnih ukrepov, strategija za Podonavje pa ima 11 prednostnih področij. Teme obsegajo potrebo po sodelovanju na področju prometa, okolja, podjetništva in gospodarstva, znanj in kulture ter dobrega počutja. Akcijski načrt za strategijo Baltskega morja ima več kot 100 vodilnih pobud, podonavski pa več kot 400 projektov sodelovanja, od katerih se jih 150 že izvaja;

| 14. | meni, da mora biti mogoče ponovno oceniti prednostne naloge makroregionalnih strategij, medtem ko se izvajajo, če pride do korenite spremembe okoliščin ali če to utemeljujejo zbrana spoznanja. To bo zagotovilo učinkovito usmerjanje virov v času izvajanja; |
| --- | --- |

14.

meni, da mora biti mogoče ponovno oceniti prednostne naloge makroregionalnih strategij, medtem ko se izvajajo, če pride do korenite spremembe okoliščin ali če to utemeljujejo zbrana spoznanja. To bo zagotovilo učinkovito usmerjanje virov v času izvajanja;

| 15. | ugotavlja, da je treba makroregionalne strategije osredotočiti na jasno opredeljene realistične cilje z makroregionalnimi vidiki, ki bi jih bilo treba stalno spremljati in ocenjevati v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je treba makroregionalne strategije osredotočiti na jasno opredeljene realistične cilje z makroregionalnimi vidiki, ki bi jih bilo treba stalno spremljati in ocenjevati v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 16. | poudarja ključno vlogo praktičnih projektov sodelovanja pri ustvarjanju resnične dodane vrednosti makroregionalnih strategij. Pri praktičnem izvajanju je treba več pozornosti posvetiti možnostim ustvarjanja novih in inovativnih projektnih dejavnosti, ki na usmerjen način uresničujejo cilje makroregionalnih strategij. Projektno sodelovanje trenutno bolj usmerjajo pravila finančnih instrumentov, kar omogoča le malo manevrskega prostora za inovativnost. Tak pristop ni najboljši za spodbujanje izvajanja makroregionalnih strategij. V prihodnosti bo potrebna prilagodljivost tako znotraj finančnih instrumentov kot med njimi in tudi možnost za izboljšanje usklajevanja različnih finančnih instrumentov. Poleg tega si je treba bolj prizadevati za poenostavitev pravil, ki urejajo finančne instrumente. V zvezi s tem poudarja poseben pomen programa INTERREG B, v okviru katerega naj bi se v obdobju 2014–2020 uresničevali projekti sodelovanja v makroregijah; |
| --- | --- |

16.

poudarja ključno vlogo praktičnih projektov sodelovanja pri ustvarjanju resnične dodane vrednosti makroregionalnih strategij. Pri praktičnem izvajanju je treba več pozornosti posvetiti možnostim ustvarjanja novih in inovativnih projektnih dejavnosti, ki na usmerjen način uresničujejo cilje makroregionalnih strategij. Projektno sodelovanje trenutno bolj usmerjajo pravila finančnih instrumentov, kar omogoča le malo manevrskega prostora za inovativnost. Tak pristop ni najboljši za spodbujanje izvajanja makroregionalnih strategij. V prihodnosti bo potrebna prilagodljivost tako znotraj finančnih instrumentov kot med njimi in tudi možnost za izboljšanje usklajevanja različnih finančnih instrumentov. Poleg tega si je treba bolj prizadevati za poenostavitev pravil, ki urejajo finančne instrumente. V zvezi s tem poudarja poseben pomen programa INTERREG B, v okviru katerega naj bi se v obdobju 2014–2020 uresničevali projekti sodelovanja v makroregijah;

| 17. | poudarja, da bo treba v prihodnosti ubrati bolj strateški pristop k projektnemu delu, ki bo usklajen s strategijo Evropa 2020, splošnimi smernicami EU za programsko obdobje 2014–2020 ter z nacionalnimi in regionalnimi strategijami in programi. V okviru projektnega dela v podporo izvajanju makroregionalnih strategij je treba omogočiti sodelovanje med vsemi sektorji in prednostnimi področji ter dovolj prilagodljivosti in odzivnosti, da bo mogoče izkoristiti nove priložnosti in se soočati z novimi izzivi; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bo treba v prihodnosti ubrati bolj strateški pristop k projektnemu delu, ki bo usklajen s strategijo Evropa 2020, splošnimi smernicami EU za programsko obdobje 2014–2020 ter z nacionalnimi in regionalnimi strategijami in programi. V okviru projektnega dela v podporo izvajanju makroregionalnih strategij je treba omogočiti sodelovanje med vsemi sektorji in prednostnimi področji ter dovolj prilagodljivosti in odzivnosti, da bo mogoče izkoristiti nove priložnosti in se soočati z novimi izzivi;

| 18. | opozarja, da je treba spodbujati nove oblike sodelovanja in nove pobude za projekte, in kot primer navaja pomen začetnega kapitala za razvoj novega sodelovanja. V prvem krogu prijav za začetni kapital za strategijo Baltskega morja so bila sredstva dodeljena 14 pripravljalnim projektom za razvoj projektov sodelovanja, ki bi spodbudili izvajanje strategije. Tudi pripravljalni projekti v okviru strategije za Podonavje so prejeli pomoč; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je treba spodbujati nove oblike sodelovanja in nove pobude za projekte, in kot primer navaja pomen začetnega kapitala za razvoj novega sodelovanja. V prvem krogu prijav za začetni kapital za strategijo Baltskega morja so bila sredstva dodeljena 14 pripravljalnim projektom za razvoj projektov sodelovanja, ki bi spodbudili izvajanje strategije. Tudi pripravljalni projekti v okviru strategije za Podonavje so prejeli pomoč;

| 19. | spodbuja države članice, ki so del makroregionalne strategije, in Evropsko komisijo, naj pri načrtovanju večletnega finančnega okvira 2014–2020 skupaj razmislijo, kako bi lahko znotraj nacionalnega in regionalnega načrtovanja čim bolje podprle spodbujanje mednarodne projektne dejavnosti. Države članice bi s pomočjo smernic Evropske komisije morale jasno prikazati povezavo med različnimi programi financiranja EU in izvajanjem makroregionalnih strategij ter po možnosti opredeliti nacionalne instrumente financiranja, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v ta namen; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice, ki so del makroregionalne strategije, in Evropsko komisijo, naj pri načrtovanju večletnega finančnega okvira 2014–2020 skupaj razmislijo, kako bi lahko znotraj nacionalnega in regionalnega načrtovanja čim bolje podprle spodbujanje mednarodne projektne dejavnosti. Države članice bi s pomočjo smernic Evropske komisije morale jasno prikazati povezavo med različnimi programi financiranja EU in izvajanjem makroregionalnih strategij ter po možnosti opredeliti nacionalne instrumente financiranja, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v ta namen;

| 20. | poudarja, da je za pripravo novih naborov projektov za uresničevanje ciljev makroregionalnih strategij tako za strategijo Baltskega morja kot za strategijo Podonavja izjemno pomembno sodelovanje med koordinatorji prednostnih področij in horizontalnih ukrepov ter sodelovanje na regionalni in lokalni ravni. Tem akterjem je treba poleg tega zagotoviti ustrezne pogoje delovanja. Evropsko komisijo in vpletene akterje poziva, naj preučijo vse možnosti za enostavno in zanesljivo finančno pomoč koordinatorjem prednostnih področij in vodjem horizontalnih ukrepov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je za pripravo novih naborov projektov za uresničevanje ciljev makroregionalnih strategij tako za strategijo Baltskega morja kot za strategijo Podonavja izjemno pomembno sodelovanje med koordinatorji prednostnih področij in horizontalnih ukrepov ter sodelovanje na regionalni in lokalni ravni. Tem akterjem je treba poleg tega zagotoviti ustrezne pogoje delovanja. Evropsko komisijo in vpletene akterje poziva, naj preučijo vse možnosti za enostavno in zanesljivo finančno pomoč koordinatorjem prednostnih področij in vodjem horizontalnih ukrepov;

| 21. | opozarja, da se – kljub pojasnilom Komisije glede strukture upravljanja strategij za Baltsko morje in Podonavje ter navedbi nalog in pristojnosti različnih akterjev (nacionalne kontaktne točke, koordinatorji prednostnih področij, vodje horizontalnih ukrepov in vodje vodilnih projektov) – upravljanje še vedno dojema kot problematično, kar je pokazala njena anketa. Odbor regij poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo, kako bi bilo mogoče poenostaviti sedanje strukture upravljanja. Vlogo lokalne in regionalne ravni je treba dodatno okrepiti; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da se – kljub pojasnilom Komisije glede strukture upravljanja strategij za Baltsko morje in Podonavje ter navedbi nalog in pristojnosti različnih akterjev (nacionalne kontaktne točke, koordinatorji prednostnih področij, vodje horizontalnih ukrepov in vodje vodilnih projektov) – upravljanje še vedno dojema kot problematično, kar je pokazala njena anketa. Odbor regij poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo, kako bi bilo mogoče poenostaviti sedanje strukture upravljanja. Vlogo lokalne in regionalne ravni je treba dodatno okrepiti;

| 22. | poudarja, kako pomembno je čim več zainteresiranih strani obveščati o ciljih makroregionalnih strategij in tekočem sodelovanju, da se okrepi ozaveščenost o evropskem sodelovanju in spodbudi obsežna zavezanost izvajanju teh strategij. Odbor meni, da je treba na makroregionalni in nacionalni ravni pripraviti smernice za spodbujanje komuniciranja in dejavnosti zainteresiranih strani. Za seznanjanje z izkušnjami in primeri najboljše prakse, zbranimi v teh projektih, je treba bolje izkoristiti elektronske komunikacijske instrumente; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembno je čim več zainteresiranih strani obveščati o ciljih makroregionalnih strategij in tekočem sodelovanju, da se okrepi ozaveščenost o evropskem sodelovanju in spodbudi obsežna zavezanost izvajanju teh strategij. Odbor meni, da je treba na makroregionalni in nacionalni ravni pripraviti smernice za spodbujanje komuniciranja in dejavnosti zainteresiranih strani. Za seznanjanje z izkušnjami in primeri najboljše prakse, zbranimi v teh projektih, je treba bolje izkoristiti elektronske komunikacijske instrumente;

Vodenje

| 23. | meni, da morajo politični akterji na visoki ravni pokazati jasno zavezanost in prevzeti vodilno vlogo, če naj bi se dosegel napredek pri izvajanju strategije v vseh sodelujočih državah. Tudi na ravni držav članic je treba zagotoviti zavezanost, da se čim bolj podprejo lokalna in regionalna prizadevanja za izvajanje strategije; |
| --- | --- |

23.

meni, da morajo politični akterji na visoki ravni pokazati jasno zavezanost in prevzeti vodilno vlogo, če naj bi se dosegel napredek pri izvajanju strategije v vseh sodelujočih državah. Tudi na ravni držav članic je treba zagotoviti zavezanost, da se čim bolj podprejo lokalna in regionalna prizadevanja za izvajanje strategije;

| 24. | pozdravlja ločen pregled krepitve vodenja v sedanjih strategijah, ki bo opravljen v povezavi z letnimi forumi za strategije leta 2014; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja ločen pregled krepitve vodenja v sedanjih strategijah, ki bo opravljen v povezavi z letnimi forumi za strategije leta 2014;

Upravljanje na več ravneh: ključni vidik izvajanja

| 25. | opozarja na prejšnja mnenja o revidirani strategiji za Baltsko morje (2012), strategiji za Podonavje (2011), teritorialnem sodelovanju v Sredozemlju prek jadransko-jonske makroregije (2011) in strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (2010), v katerih je odločno poudaril pomen upravljanja na več ravneh pri izvajanju strategij. Za doseganje ciljev strategije in za njen uspeh je ključno, da so dosledno in neprekinjeno vključene vse vpletene strani; |
| --- | --- |

25.

opozarja na prejšnja mnenja o revidirani strategiji za Baltsko morje (2012), strategiji za Podonavje (2011), teritorialnem sodelovanju v Sredozemlju prek jadransko-jonske makroregije (2011) in strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (2010), v katerih je odločno poudaril pomen upravljanja na več ravneh pri izvajanju strategij. Za doseganje ciljev strategije in za njen uspeh je ključno, da so dosledno in neprekinjeno vključene vse vpletene strani;

| 26. | želi omeniti predlog Komisije, da bi razmislili o vključitvi javnih in drugih institucionalnih forumov EU v upravljanje strategij, in priporoča, da se zlasti preuči, kako bi lahko pritegnili organizacije. Različne organizacije in platforme za sodelovanje so lahko še učinkovitejše pri pridobivanju akterjev za izvajanje makroregionalnih strategij. Odbor sam je pripravljen sodelovati v različnih strokovnih forumih; |
| --- | --- |

26.

želi omeniti predlog Komisije, da bi razmislili o vključitvi javnih in drugih institucionalnih forumov EU v upravljanje strategij, in priporoča, da se zlasti preuči, kako bi lahko pritegnili organizacije. Različne organizacije in platforme za sodelovanje so lahko še učinkovitejše pri pridobivanju akterjev za izvajanje makroregionalnih strategij. Odbor sam je pripravljen sodelovati v različnih strokovnih forumih;

| 27. | ugotavlja, da je tretjina sodelujočih v anketi, ki jo je opravila Komisija za namen ocene, odgovorila, da načelo upravljanja na več ravneh ni bilo v celoti upoštevano v političnih smernicah na ravni držav članic ali projektov ter v sklepih o izvajanju projektov. Odbor meni, da je treba bolj poudarjati krepitev načel upravljanja na več ravneh, zlasti pri izvajanju strategij. Za to bodo potrebni ukrepi, še posebej držav članic, ki sodelujejo v strategiji, in sicer v sodelovanju s Komisijo; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je tretjina sodelujočih v anketi, ki jo je opravila Komisija za namen ocene, odgovorila, da načelo upravljanja na več ravneh ni bilo v celoti upoštevano v političnih smernicah na ravni držav članic ali projektov ter v sklepih o izvajanju projektov. Odbor meni, da je treba bolj poudarjati krepitev načel upravljanja na več ravneh, zlasti pri izvajanju strategij. Za to bodo potrebni ukrepi, še posebej držav članic, ki sodelujejo v strategiji, in sicer v sodelovanju s Komisijo;

| 28. | predlaga, da se v skladu z načeloma partnerstva in preglednosti izboljšajo priložnosti za vključevanje ne le lokalnih in regionalnih akterjev, temveč tudi akterjev civilne družbe, v izvajanje makroregionalnih strategij. Na vseh ravneh upravljanja je treba pri izvajanju makroregionalnih strategij uvesti redna posvetovanja s predstavniki lokalnih oblasti in civilne družbe; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se v skladu z načeloma partnerstva in preglednosti izboljšajo priložnosti za vključevanje ne le lokalnih in regionalnih akterjev, temveč tudi akterjev civilne družbe, v izvajanje makroregionalnih strategij. Na vseh ravneh upravljanja je treba pri izvajanju makroregionalnih strategij uvesti redna posvetovanja s predstavniki lokalnih oblasti in civilne družbe;

Nove strategije

| 29. | predlaga, da se pozitivne izkušnje s strategijama za Baltsko morje in Podonavje upoštevajo pri pripravi strategije za jadransko-jonsko regijo, in zlasti v zvezi s tem priporoča tesnejše sodelovanje med različnimi makroregionalnimi strategijami; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se pozitivne izkušnje s strategijama za Baltsko morje in Podonavje upoštevajo pri pripravi strategije za jadransko-jonsko regijo, in zlasti v zvezi s tem priporoča tesnejše sodelovanje med različnimi makroregionalnimi strategijami;

| 30. | spominja na svoje soglasno sprejeto mnenje o strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (CdR 99/2010 fin), v katerem se je na podlagi velikih izzivov na tem območju izrecno zavzel za oblikovanje makroregionalne strategije za Severno morje – Rokavski preliv, in obžaluje, ker Komisija doslej še ni predložila napovedanega sporočila o izvajanju celostne pomorske politike v širšem Severnem morju; |
| --- | --- |

30.

spominja na svoje soglasno sprejeto mnenje o strategiji za območje Severno morje – Rokavski preliv (CdR 99/2010 fin), v katerem se je na podlagi velikih izzivov na tem območju izrecno zavzel za oblikovanje makroregionalne strategije za Severno morje – Rokavski preliv, in obžaluje, ker Komisija doslej še ni predložila napovedanega sporočila o izvajanju celostne pomorske politike v širšem Severnem morju;

| 31. | bi pozdravil tudi oceno učinkovitosti „strategij morskih bazenov“ in jo primerjal z izkušnjami s sedanjimi makroregionalnimi strategijami, preden se pripravijo nove strategije morskih bazenov; |
| --- | --- |

31.

bi pozdravil tudi oceno učinkovitosti „strategij morskih bazenov“ in jo primerjal z izkušnjami s sedanjimi makroregionalnimi strategijami, preden se pripravijo nove strategije morskih bazenov;

| 32. | ponavlja stališče, ki ga je izrazil v prejšnjih mnenjih o tem, kako resnično pritegniti različne akterje v izvajanje makroregionalnih strategij: potrebni so pregledno sprejemanje odločitev, celovita izmenjava informacij in razvoj skupnega načina dela na vseh ravneh; |
| --- | --- |

32.

ponavlja stališče, ki ga je izrazil v prejšnjih mnenjih o tem, kako resnično pritegniti različne akterje v izvajanje makroregionalnih strategij: potrebni so pregledno sprejemanje odločitev, celovita izmenjava informacij in razvoj skupnega načina dela na vseh ravneh;

| 33. | poziva Evropsko komisijo in Svet, naj podpreta razvoj prihodnjih makroregionalnih strategij in s tem povezanih akcijskih načrtov v tesnem sodelovanju z vsemi vpletenimi stranmi. To bo omogočilo tudi inovativne sisteme upravljanja, ki dajejo lokalnim in regionalnim oblastem vlogo akterja, ki resnično soodloča pri načrtovanju in izvajanju strategij; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo in Svet, naj podpreta razvoj prihodnjih makroregionalnih strategij in s tem povezanih akcijskih načrtov v tesnem sodelovanju z vsemi vpletenimi stranmi. To bo omogočilo tudi inovativne sisteme upravljanja, ki dajejo lokalnim in regionalnim oblastem vlogo akterja, ki resnično soodloča pri načrtovanju in izvajanju strategij;

| 34. | poudarja, da morajo biti makroregionalne strategije še naprej usmerjene v regionalne izzive, ki jih same države članice v svoji regiji ne morejo rešiti oziroma jih rešujejo z velikimi težavami, ali ki so tako značilni za neko makroregijo, da jih je treba posebej obravnavati v širšem okviru politike EU. Zato makroregionalne strategije ne bi smele biti osredotočene le na skupne regionalne interese, temveč bi morale nuditi tudi prilagojene odzivne strategije za reševanje posebnih regionalnih izzivov. Učinkovite prometne povezave znotraj makroregije so med osnovnimi pogoji za sodelovanje in Odbor meni, da je to treba upoštevati pri pripravi novih strategij. Poleg tega je za prihodnost mnogih evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti ključnega pomena vprašanje demografskega razvoja, z njim povezane posebne težave pa se skladajo z geografskimi dejavniki makroregij; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morajo biti makroregionalne strategije še naprej usmerjene v regionalne izzive, ki jih same države članice v svoji regiji ne morejo rešiti oziroma jih rešujejo z velikimi težavami, ali ki so tako značilni za neko makroregijo, da jih je treba posebej obravnavati v širšem okviru politike EU. Zato makroregionalne strategije ne bi smele biti osredotočene le na skupne regionalne interese, temveč bi morale nuditi tudi prilagojene odzivne strategije za reševanje posebnih regionalnih izzivov. Učinkovite prometne povezave znotraj makroregije so med osnovnimi pogoji za sodelovanje in Odbor meni, da je to treba upoštevati pri pripravi novih strategij. Poleg tega je za prihodnost mnogih evropskih lokalnih in regionalnih skupnosti ključnega pomena vprašanje demografskega razvoja, z njim povezane posebne težave pa se skladajo z geografskimi dejavniki makroregij;

| 35. | se strinja s Komisijo, da je treba poiskati ustrezne metode za okrepitev sodelovanja in regionalnega povezovanja in še naprej podpirati že obstoječe oblike sodelovanja, ki so se izkazale koristne in učinkovite ter med katerimi bodo makroregionalne strategije le ena od možnosti; |
| --- | --- |

35.

se strinja s Komisijo, da je treba poiskati ustrezne metode za okrepitev sodelovanja in regionalnega povezovanja in še naprej podpirati že obstoječe oblike sodelovanja, ki so se izkazale koristne in učinkovite ter med katerimi bodo makroregionalne strategije le ena od možnosti;

| 36. | poziva države članice, naj ocenijo pripravo novih makroregionalnih strategij ob upoštevanju skupnih izzivov in priložnosti zadevnega geografskega območja, pa tudi načel socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, ter posebno pozornost namenijo podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam. Lokalno in regionalno raven je treba vključiti v razpravo že v zgodnji fazi določanja ciljev posamezne strategije, kakor je to na primer potekalo pri pripravi strategije za Baltsko morje. Prav tako ne bi smeli pozabiti na vključitev civilne družbe v ta proces. Poznavanje potreb in potenciala regije, ki ga imajo lokalna in regionalna raven ter civilna družba, pa tudi obstoječe lokalne mreže sodelovanja tvorijo trden temelj za oblikovanje in izvajanje strategije; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj ocenijo pripravo novih makroregionalnih strategij ob upoštevanju skupnih izzivov in priložnosti zadevnega geografskega območja, pa tudi načel socialne, ekonomske in teritorialne kohezije, ter posebno pozornost namenijo podeželju, območjem, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, in regijam, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, kot so najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva, ter otoškim, čezmejnim in gorskim regijam. Lokalno in regionalno raven je treba vključiti v razpravo že v zgodnji fazi določanja ciljev posamezne strategije, kakor je to na primer potekalo pri pripravi strategije za Baltsko morje. Prav tako ne bi smeli pozabiti na vključitev civilne družbe v ta proces. Poznavanje potreb in potenciala regije, ki ga imajo lokalna in regionalna raven ter civilna družba, pa tudi obstoječe lokalne mreže sodelovanja tvorijo trden temelj za oblikovanje in izvajanje strategije;

Države nečlanice EU in izvajanje makroregionalnih strategij

| 37. | ugotavlja, da je Svet upošteval stališča, ki jih je Odbor izrazil v mnenju o revidirani strategiji EU za regijo Baltskega morja (CdR 1272/2012 fin), in sicer priporočilo, naj se ukrepanje nadaljuje, da se pri izvajanju strategije za Baltsko morje čim bolj izkoristijo severna dimenzija in njena partnerstva. Strategija za Podonavje je ključna za krepitev sodelovanja med 14 državami, med katerimi so države članice EU in tretje države; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je Svet upošteval stališča, ki jih je Odbor izrazil v mnenju o revidirani strategiji EU za regijo Baltskega morja (CdR 1272/2012 fin), in sicer priporočilo, naj se ukrepanje nadaljuje, da se pri izvajanju strategije za Baltsko morje čim bolj izkoristijo severna dimenzija in njena partnerstva. Strategija za Podonavje je ključna za krepitev sodelovanja med 14 državami, med katerimi so države članice EU in tretje države;

| 38. | poudarja, da bi morale makroregionalne strategije okrepiti položaj EU in makroregij ter njihovo medsebojno delovanje in interakcijo z regijami zunaj EU. Gre sicer za strategije EU, vendar veliko njihovih ciljev ne bo mogoče uresničiti brez sodelovanja in uskladitve prednostnih nalog s partnerji zunaj EU. Sodelovanje z regijami zunaj EU je ključno za delovanje strategij za Baltsko morje in Podonavje, in sicer ne le za krepitev gospodarske konkurenčnosti in kohezije makroregij, temveč tudi za vzpostavljanje zunanjih odnosov EU. S tega vidika je vključevanje tretjih držav, skupaj z nastalimi posledicami za sosedsko in širitveno politiko, lahko od vsega začetka bistvenega pomena za uspeh prihodnjih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da bi morale makroregionalne strategije okrepiti položaj EU in makroregij ter njihovo medsebojno delovanje in interakcijo z regijami zunaj EU. Gre sicer za strategije EU, vendar veliko njihovih ciljev ne bo mogoče uresničiti brez sodelovanja in uskladitve prednostnih nalog s partnerji zunaj EU. Sodelovanje z regijami zunaj EU je ključno za delovanje strategij za Baltsko morje in Podonavje, in sicer ne le za krepitev gospodarske konkurenčnosti in kohezije makroregij, temveč tudi za vzpostavljanje zunanjih odnosov EU. S tega vidika je vključevanje tretjih držav, skupaj z nastalimi posledicami za sosedsko in širitveno politiko, lahko od vsega začetka bistvenega pomena za uspeh prihodnjih makroregionalnih strategij;

Sklepi

| 39. | poudarja, da dosedanje delo, povezano s strategijami, še ne omogoča daljnosežnih sklepov o vplivu tega pristopa na doseganje horizontalnih in krovnih ciljev EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da dosedanje delo, povezano s strategijami, še ne omogoča daljnosežnih sklepov o vplivu tega pristopa na doseganje horizontalnih in krovnih ciljev EU;

| 40. | opozarja, da nudi novo finančno obdobje EU od leta 2014 dobre možnosti za učinkovitejše in produktivnejše delo v zvezi s strategijami. Odbor poziva k ciljno usmerjenemu sodelovanju med državami članicami in organi financiranja tako na ravni EU kot v okviru nacionalnih razvojnih prizadevanj; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da nudi novo finančno obdobje EU od leta 2014 dobre možnosti za učinkovitejše in produktivnejše delo v zvezi s strategijami. Odbor poziva k ciljno usmerjenemu sodelovanju med državami članicami in organi financiranja tako na ravni EU kot v okviru nacionalnih razvojnih prizadevanj;

| 41. | priporoča, da Komisija še naprej dosledno spremlja izvajanje makroregionalnih strategij in tudi strategij morskih bazenov ter ocenjuje njihovo dodano vrednost za celo Evropo in ne le za posamezne makroregije. |
| --- | --- |

41.

priporoča, da Komisija še naprej dosledno spremlja izvajanje makroregionalnih strategij in tudi strategij morskih bazenov ter ocenjuje njihovo dodano vrednost za celo Evropo in ne le za posamezne makroregije.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/23

---

Mnenje Odbora regij – Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno jeklarsko industrijo v Evropi

2014/C 114/05

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | meni, da ima jeklarstvo odločilno vlogo v celotnem gospodarstvu Evropske unije in da se uvršča med strateško najpomembnejše panoge, saj neposredno vpliva na gospodarski, družbeni in okoljski razvoj vseh držav članic Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

meni, da ima jeklarstvo odločilno vlogo v celotnem gospodarstvu Evropske unije in da se uvršča med strateško najpomembnejše panoge, saj neposredno vpliva na gospodarski, družbeni in okoljski razvoj vseh držav članic Evropske unije;

| 2. | meni, da prihodnji razvoj evropske jeklarske industrije neposredno učinkuje tudi na lokalni in regionalni razvoj ter da konkurenčna in trajnostna jeklarska industrija pogojuje in vpliva na oživitev gospodarstva v mnogih evropskih regijah; |
| --- | --- |

2.

meni, da prihodnji razvoj evropske jeklarske industrije neposredno učinkuje tudi na lokalni in regionalni razvoj ter da konkurenčna in trajnostna jeklarska industrija pogojuje in vpliva na oživitev gospodarstva v mnogih evropskih regijah;

| 3. | meni, da je uvedba politike podpore neodvisni evropski jeklarski industriji nujna, da bi dolgoročno zagotovili varno oskrbo Evropske unije. Da si bo jeklarska industrija zagotovila neodvisnost, mora z inovacijami in prijaznostjo do okolja pokazati, da se je pripravljena spoprijeti z izzivi prihodnosti. Morebitna podpora EU naj le doda zagon spremembam, ki se jih mora jeklarska industrija lotiti sama; |
| --- | --- |

3.

meni, da je uvedba politike podpore neodvisni evropski jeklarski industriji nujna, da bi dolgoročno zagotovili varno oskrbo Evropske unije. Da si bo jeklarska industrija zagotovila neodvisnost, mora z inovacijami in prijaznostjo do okolja pokazati, da se je pripravljena spoprijeti z izzivi prihodnosti. Morebitna podpora EU naj le doda zagon spremembam, ki se jih mora jeklarska industrija lotiti sama;

| 4. | poudarja, da se v težkih gospodarskih razmerah Evropska unija – katere celotna proizvodna zmogljivost znaša 217 milijonov ton jekla letno, realno pa proizvede okrog 11 % svetovne proizvodnje – sooča s težavami na mednarodni ravni, in sicer s presežnimi zmogljivostmi ter šibkim povpraševanjem na trgu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se v težkih gospodarskih razmerah Evropska unija – katere celotna proizvodna zmogljivost znaša 217 milijonov ton jekla letno, realno pa proizvede okrog 11 % svetovne proizvodnje – sooča s težavami na mednarodni ravni, in sicer s presežnimi zmogljivostmi ter šibkim povpraševanjem na trgu;

| 5. | glede na to, da je jeklarstvo „odvisno od gospodarskega in finančnega stanja nekaj ključnih industrij, ki uporabljajo jeklo – gradbeništvo in avtomobilski sektor“, (1)se Odbor sklicuje na svoje mnenje o industrijski politiki (2) in na mnenje „CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi“ (3); |
| --- | --- |

5.

glede na to, da je jeklarstvo „odvisno od gospodarskega in finančnega stanja nekaj ključnih industrij, ki uporabljajo jeklo – gradbeništvo in avtomobilski sektor“, (1)se Odbor sklicuje na svoje mnenje o industrijski politiki (2) in na mnenje „CARS 2020: Akcijski načrt za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi“ (3);

| 6. | poudarja, da je gradbeništvo eden ključnih sektorjev porabnikov jekla in meni, da je pri tem treba dati prednost vsemu, kar je povezano s trajnostno gradnjo in energetsko učinkovitostjo, zlasti v okviru tega, kar bi lahko poimenovali „obnova javnega nepremičninskega parka“, ki bi lahko potekala zlasti v povezavi z evropskim programom zagotavljanja socialnih stanovanj, ki sta ga OR in Evropski parlament večkrat zahtevala; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je gradbeništvo eden ključnih sektorjev porabnikov jekla in meni, da je pri tem treba dati prednost vsemu, kar je povezano s trajnostno gradnjo in energetsko učinkovitostjo, zlasti v okviru tega, kar bi lahko poimenovali „obnova javnega nepremičninskega parka“, ki bi lahko potekala zlasti v povezavi z evropskim programom zagotavljanja socialnih stanovanj, ki sta ga OR in Evropski parlament večkrat zahtevala;

| 7. | opozarja, da se je v zadnjih letih zaradi očitne upočasnitve industrijske dejavnosti mnogo izmed 500 proizvodnih obratov, porazdeljenih po 23 državah članicah, soočilo z znatnim upadom proizvodnje; nekatere so dokončno zaprli, zato lahko obžalujemo izgubo kakih 40 000 delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se je v zadnjih letih zaradi očitne upočasnitve industrijske dejavnosti mnogo izmed 500 proizvodnih obratov, porazdeljenih po 23 državah članicah, soočilo z znatnim upadom proizvodnje; nekatere so dokončno zaprli, zato lahko obžalujemo izgubo kakih 40 000 delovnih mest;

| 8. | izpostavlja dejstvo, da je ta težak gospodarski položaj slabo vplival na ekonomsko in socialno kohezijo prizadetih lokalnih in regionalnih skupnosti, |
| --- | --- |

8.

izpostavlja dejstvo, da je ta težak gospodarski položaj slabo vplival na ekonomsko in socialno kohezijo prizadetih lokalnih in regionalnih skupnosti,

| 9. | priznava potrebo po razvoju evropske strategije o prihodnosti jeklarstva na splošno; |
| --- | --- |

9.

priznava potrebo po razvoju evropske strategije o prihodnosti jeklarstva na splošno;

| 10. | meni, da je nujno, da so lokalne in regionalne n oblasti neposredno vključene v ta proces, pri čemer je treba upoštevati lokalne in regionalne posebnosti in značilnosti ter dejstvo, da lahko te oblasti bolje ocenijo izzive na gospodarskem in socialnem področju ter presojajo, kakšne so potrebe in možnosti, da bi se nadaljnja vlaganja v ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest obnesla, ter prepoznavajo možne vire za tovrstna vlaganja; bolje so tudi seznanjene s problemi, povezanimi s presojo vplivov na okolje; |
| --- | --- |

10.

meni, da je nujno, da so lokalne in regionalne n oblasti neposredno vključene v ta proces, pri čemer je treba upoštevati lokalne in regionalne posebnosti in značilnosti ter dejstvo, da lahko te oblasti bolje ocenijo izzive na gospodarskem in socialnem področju ter presojajo, kakšne so potrebe in možnosti, da bi se nadaljnja vlaganja v ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest obnesla, ter prepoznavajo možne vire za tovrstna vlaganja; bolje so tudi seznanjene s problemi, povezanimi s presojo vplivov na okolje;

| 11. | meni, da mora prizadevanje za krepitev konkurenčnosti EU temeljiti na načelu preglednosti in ugodnem okolju za podjetja. Evropsko jeklarstvo se mora od konkurence razlikovati med drugim tudi po odličnosti, sposobnosti inovacij ter kakovosti; |
| --- | --- |

11.

meni, da mora prizadevanje za krepitev konkurenčnosti EU temeljiti na načelu preglednosti in ugodnem okolju za podjetja. Evropsko jeklarstvo se mora od konkurence razlikovati med drugim tudi po odličnosti, sposobnosti inovacij ter kakovosti;

| 12. | podpira smelo industrijsko politiko, katere cilj je izboljšati konkurenčnost jeklarske industrije EU in, kjer je to mogoče, zaščititi in razširiti obstoječe jeklarske obrate in delovna mesta, zlasti z uporabo predelave in reciklaže, da sektor ne bi izgubil znanja in spretnosti na področju jeklarstva, ki so jih delavci pridobivali skozi več desetletij; |
| --- | --- |

12.

podpira smelo industrijsko politiko, katere cilj je izboljšati konkurenčnost jeklarske industrije EU in, kjer je to mogoče, zaščititi in razširiti obstoječe jeklarske obrate in delovna mesta, zlasti z uporabo predelave in reciklaže, da sektor ne bi izgubil znanja in spretnosti na področju jeklarstva, ki so jih delavci pridobivali skozi več desetletij;

| 13. | zato zlasti zahteva uvedbo protokolov o vseživljenjskem poklicnem usposabljanju za delavce, ki delajo v obratih, ki jih lahko doleti prestrukturiranje, da bi lahko razvijali svoja znanja in spretnosti na področju jeklarstva; |
| --- | --- |

13.

zato zlasti zahteva uvedbo protokolov o vseživljenjskem poklicnem usposabljanju za delavce, ki delajo v obratih, ki jih lahko doleti prestrukturiranje, da bi lahko razvijali svoja znanja in spretnosti na področju jeklarstva;

| 14. | poleg tega zahteva uvedbo dodatnih ukrepov za poklicno prekvalifikacijo delavcev, ki jih je prizadelo zaprtje ali prestrukturiranje obratov, tako da se z revizijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji razširijo možnosti uporabe strukturnih skladov ter da se ponudijo programi, ki bodo prilagojeni posameznikom ter lokalnim posebnostim, obenem pa bodo ohranjali in poudarjali njihova znanja in usposobljenosti v tem sektorju; |
| --- | --- |

14.

poleg tega zahteva uvedbo dodatnih ukrepov za poklicno prekvalifikacijo delavcev, ki jih je prizadelo zaprtje ali prestrukturiranje obratov, tako da se z revizijo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji razširijo možnosti uporabe strukturnih skladov ter da se ponudijo programi, ki bodo prilagojeni posameznikom ter lokalnim posebnostim, obenem pa bodo ohranjali in poudarjali njihova znanja in usposobljenosti v tem sektorju;

| 15. | zahteva uvedbo sistema za finančno pomoč območjem, ki jih je prizadelo prestrukturiranje ali zapiranje proizvodnih obratov, usmerjeno v prekvalificiranje delavcev in diverzifikacijo gospodarstva ter temelječe na sredstvih, ki vključujejo javne in zasebne gospodarske subjekte; |
| --- | --- |

15.

zahteva uvedbo sistema za finančno pomoč območjem, ki jih je prizadelo prestrukturiranje ali zapiranje proizvodnih obratov, usmerjeno v prekvalificiranje delavcev in diverzifikacijo gospodarstva ter temelječe na sredstvih, ki vključujejo javne in zasebne gospodarske subjekte;

| 16. | poudarja potrebo po usklajenem pristopu vseh javnih organov pri pripravi in izvajanju ukrepov prestrukturiranja v jeklarstvu; |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po usklajenem pristopu vseh javnih organov pri pripravi in izvajanju ukrepov prestrukturiranja v jeklarstvu;

| 17. | pozdravlja dejstvo, da je bila na evropski ravni ustanovljena okrogla miza na visoki ravni za jeklo, vendar obžaluje odločitev o tem, da se bo ta sestajala le enkrat letno, in predlaga, da se vanjo vključi predstavnika Odbora regij ter predstavnike lokalnih in regionalnih skupnosti, da bi spodbujali sodelovanje, izmenjavo informacij ter dobre prakse med glavnimi udeleženimi stranmi v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja dejstvo, da je bila na evropski ravni ustanovljena okrogla miza na visoki ravni za jeklo, vendar obžaluje odločitev o tem, da se bo ta sestajala le enkrat letno, in predlaga, da se vanjo vključi predstavnika Odbora regij ter predstavnike lokalnih in regionalnih skupnosti, da bi spodbujali sodelovanje, izmenjavo informacij ter dobre prakse med glavnimi udeleženimi stranmi v državah članicah;

| 18. | poleg tega se mu zdi potrebno predvideti oceno akcijskega načrta 12 mesecev po njegovem sprejetju; |
| --- | --- |

18.

poleg tega se mu zdi potrebno predvideti oceno akcijskega načrta 12 mesecev po njegovem sprejetju;

| 19. | zahteva uvedbo okrepljenega socialnega dialoga za premagovanje krize ter neposredno in tesno povezavo socialnih partnerjev z industrijsko politiko na splošno ter posebej s politiko v korist jeklarstva; |
| --- | --- |

19.

zahteva uvedbo okrepljenega socialnega dialoga za premagovanje krize ter neposredno in tesno povezavo socialnih partnerjev z industrijsko politiko na splošno ter posebej s politiko v korist jeklarstva;

| 20. | opaža, da je celovit industrijski model, ki se opira na inovacije in znatna vlaganja v nove tehnologije, pogoj za trajnostno rast Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

opaža, da je celovit industrijski model, ki se opira na inovacije in znatna vlaganja v nove tehnologije, pogoj za trajnostno rast Evropske unije;

| 21. | ugotavlja, da mora evropska jeklarska industrija nuditi inovativne kakovostne izdelke, ki ustrezajo potrebam na trgu in evropskemu jeklarstvu omogočajo, da se razlikuje od konkurence, četudi takšen pristop zahteva znatne naložbe v drage oblike proizvodnje ali predelave ter v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da mora evropska jeklarska industrija nuditi inovativne kakovostne izdelke, ki ustrezajo potrebam na trgu in evropskemu jeklarstvu omogočajo, da se razlikuje od konkurence, četudi takšen pristop zahteva znatne naložbe v drage oblike proizvodnje ali predelave ter v raziskave in razvoj;

| 22. | meni, da je podporo inovacijam treba razširiti na vse dejavnosti, povezane z jeklarsko dejavnostjo. Tako je treba v okviru Obzorja 2020 uvesti finančne instrumente EIB za spodbujanje sodelovanja na področju raziskav, razvoja in inovacij med jeklarskimi podjetji in regijami, kjer ta domujejo, zaradi spodbujanja gospodarske dejavnosti in njene trajnosti; |
| --- | --- |

22.

meni, da je podporo inovacijam treba razširiti na vse dejavnosti, povezane z jeklarsko dejavnostjo. Tako je treba v okviru Obzorja 2020 uvesti finančne instrumente EIB za spodbujanje sodelovanja na področju raziskav, razvoja in inovacij med jeklarskimi podjetji in regijami, kjer ta domujejo, zaradi spodbujanja gospodarske dejavnosti in njene trajnosti;

| 23. | ponavlja svojo zahtevo po naložbah v poklicno usposabljanje in izobraževanje, s katerimi bi spodbudili diverzifikacijo, specializacijo in inovativnost jeklarskega sektorja, da bi bil v prihodnosti konkurenčnejši; |
| --- | --- |

23.

ponavlja svojo zahtevo po naložbah v poklicno usposabljanje in izobraževanje, s katerimi bi spodbudili diverzifikacijo, specializacijo in inovativnost jeklarskega sektorja, da bi bil v prihodnosti konkurenčnejši;

| 24. | podpira prizadevanja Komisije za spodbujanje ukrepov v korist razvoja znanj in spretnosti ter ukrepe, usmerjene v zaposlovanje mladih v jeklarstvu, vendar obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu ne predlaga nobenega ukrepa za spodbujanje prenosa znanja in veščin znotraj podjetij; |
| --- | --- |

24.

podpira prizadevanja Komisije za spodbujanje ukrepov v korist razvoja znanj in spretnosti ter ukrepe, usmerjene v zaposlovanje mladih v jeklarstvu, vendar obžaluje, da Komisija v svojem sporočilu ne predlaga nobenega ukrepa za spodbujanje prenosa znanja in veščin znotraj podjetij;

| 25. | pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt poudarja spodbujanje inovativnosti, namenjene razvoju čistejših ter – z vidika virov in energije – varčnejših tehnologij, da bi zmanjšali stroške ter upoštevali okvir evropskih politik glede podnebja do leta 2030; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja dejstvo, da akcijski načrt poudarja spodbujanje inovativnosti, namenjene razvoju čistejših ter – z vidika virov in energije – varčnejših tehnologij, da bi zmanjšali stroške ter upoštevali okvir evropskih politik glede podnebja do leta 2030;

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj na ravni EU daje prednost proizvodnji jekla v elektroobločnih pečeh, ki ima precej manj izpustov CO2 kot proizvodnja jekla iz železove rude; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko komisijo, naj na ravni EU daje prednost proizvodnji jekla v elektroobločnih pečeh, ki ima precej manj izpustov CO2 kot proizvodnja jekla iz železove rude;

| 27. | ponovno poudarja, da podpira pristop industrijske ekologije, ki se osredotoča na recikliranje surovin in nadzorovanje porabe energije; |
| --- | --- |

27.

ponovno poudarja, da podpira pristop industrijske ekologije, ki se osredotoča na recikliranje surovin in nadzorovanje porabe energije;

| 28. | v tem okviru poudarja, da se jeklo lahko učinkovito reciklira, in dejstvo, da proizvodnja jekla iz odpadnega železa namesto iz surove rude omogoča za približno 75 % zmanjšati potrebe po energiji ter za 90 % potrebe po surovinah; |
| --- | --- |

28.

v tem okviru poudarja, da se jeklo lahko učinkovito reciklira, in dejstvo, da proizvodnja jekla iz odpadnega železa namesto iz surove rude omogoča za približno 75 % zmanjšati potrebe po energiji ter za 90 % potrebe po surovinah;

| 29. | ponavlja svojo podporo vlaganjem v inovacije, izboljšanju pogojev za dostop na trg, do kapitala, do človeških virov in znanja, saj so to stebri močnejše industrijske politike; |
| --- | --- |

29.

ponavlja svojo podporo vlaganjem v inovacije, izboljšanju pogojev za dostop na trg, do kapitala, do človeških virov in znanja, saj so to stebri močnejše industrijske politike;

| 30. | spodbuja Komisijo, naj nadaljuje z ocenjevanjem stroškov, ki zaradi predpisov obremenjujejo jeklarstvo, ter presodi njihove posledice za konkurenčnost; |
| --- | --- |

30.

spodbuja Komisijo, naj nadaljuje z ocenjevanjem stroškov, ki zaradi predpisov obremenjujejo jeklarstvo, ter presodi njihove posledice za konkurenčnost;

| 31. | podpira prizadevanja Komisije, da bi začeli razmislek o zmanjšanju proizvodnih stroškov evropskega jeklarstva. Posvetovanja morajo biti osredotočena na inovacije, energetsko učinkovitost in prijaznost do okolja; |
| --- | --- |

31.

podpira prizadevanja Komisije, da bi začeli razmislek o zmanjšanju proizvodnih stroškov evropskega jeklarstva. Posvetovanja morajo biti osredotočena na inovacije, energetsko učinkovitost in prijaznost do okolja;

| 32. | še posebej poudarja potrebo, da bi velikim industrijskim porabnikom električne energije omogočili sklepanje pogodb za dolgoročno oskrbo, ki bi zajemale obdobje vsaj desetih let in vsebovale dovolj natančne klavzule o reviziji, da se zagotovi rednost dobave v trajnostnem pogodbenem okviru, obvladovanje stroškov, s tem pa tudi konkurenčnost proizvodnje; |
| --- | --- |

32.

še posebej poudarja potrebo, da bi velikim industrijskim porabnikom električne energije omogočili sklepanje pogodb za dolgoročno oskrbo, ki bi zajemale obdobje vsaj desetih let in vsebovale dovolj natančne klavzule o reviziji, da se zagotovi rednost dobave v trajnostnem pogodbenem okviru, obvladovanje stroškov, s tem pa tudi konkurenčnost proizvodnje;

| 33. | meni, da je treba okrepiti omrežja za tovorni promet, ki so ključni dejavnik za regije, zlasti za oddaljene in čezmejne regije; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba okrepiti omrežja za tovorni promet, ki so ključni dejavnik za regije, zlasti za oddaljene in čezmejne regije;

| 34. | izraža zadovoljstvo s predlogom Komisije, da podpre povpraševanje po jeklu, ki je izdelano v EU, tako znotraj kot zunaj njenih meja, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v povečanje povpraševanja v avtomobilskem sektorju ter v sektorju trajnostne gradnje; |
| --- | --- |

34.

izraža zadovoljstvo s predlogom Komisije, da podpre povpraševanje po jeklu, ki je izdelano v EU, tako znotraj kot zunaj njenih meja, zlasti z ukrepi, usmerjenimi v povečanje povpraševanja v avtomobilskem sektorju ter v sektorju trajnostne gradnje;

| 35. | poziva Komisijo, da spodbuja diverzifikacijo jeklarstva, da bi zmanjšala odvisnost od povpraševanja ter čimbolj zmanjšala tveganja, ki jih ta prinaša; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, da spodbuja diverzifikacijo jeklarstva, da bi zmanjšala odvisnost od povpraševanja ter čimbolj zmanjšala tveganja, ki jih ta prinaša;

| 36. | podpira prizadevanja za uvedbo evropskih standardov trajnostne proizvodnje jeklenih gradbenih izdelkov ter njihove oznake kakovosti (SustSteel), ki bi okrepila dodano vrednost konkurenčnosti evropskih izdelkov; |
| --- | --- |

36.

podpira prizadevanja za uvedbo evropskih standardov trajnostne proizvodnje jeklenih gradbenih izdelkov ter njihove oznake kakovosti (SustSteel), ki bi okrepila dodano vrednost konkurenčnosti evropskih izdelkov;

| 37. | opozarja, da je – v korist ekonomske in socialne kohezije Evropske unije in konkurenčnosti evropskih podjetij – pomembno ščititi evropske standarde na področju socialne politike, okolja, zaščite podnebja, varnosti pri delu in delovnih pogojev; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je – v korist ekonomske in socialne kohezije Evropske unije in konkurenčnosti evropskih podjetij – pomembno ščititi evropske standarde na področju socialne politike, okolja, zaščite podnebja, varnosti pri delu in delovnih pogojev;

| 38. | podpira prizadevanja Komisije za ukrepanje proti nelojalnim poslovnim praksam skupaj s tretjimi državami ter med drugim za spodbujanje enake obravnave; |
| --- | --- |

38.

podpira prizadevanja Komisije za ukrepanje proti nelojalnim poslovnim praksam skupaj s tretjimi državami ter med drugim za spodbujanje enake obravnave;

| 39. | meni, da je za panogo dolgoročno pomembno, da si zagotovi prosto in odprto trgovino z jeklom in jeklarskimi proizvodi in ugotavlja, da kljub prizadevanjem Komisije za liberalizacijo mednarodne trgovine v okviru STO ocene industrije izhajajo iz načela, da se kakih 65 % svetovnega trga jekla še vedno spopada s protekcionističnimi ovirami vseh vrst; |
| --- | --- |

39.

meni, da je za panogo dolgoročno pomembno, da si zagotovi prosto in odprto trgovino z jeklom in jeklarskimi proizvodi in ugotavlja, da kljub prizadevanjem Komisije za liberalizacijo mednarodne trgovine v okviru STO ocene industrije izhajajo iz načela, da se kakih 65 % svetovnega trga jekla še vedno spopada s protekcionističnimi ovirami vseh vrst;

| 40. | se strinja s Komisijo, da so lahko dvostranska pogajanja o trgovinskih sporazumih, zlasti pogajanja o sporazumih o prosti trgovini, ključni instrument za uvedbo poštenih pogojev za podjetja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

40.

se strinja s Komisijo, da so lahko dvostranska pogajanja o trgovinskih sporazumih, zlasti pogajanja o sporazumih o prosti trgovini, ključni instrument za uvedbo poštenih pogojev za podjetja v Evropski uniji;

| 41. | poziva Komisijo, naj upošteva načelo recipročnosti standardov pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih in o sporazumih na ravni STO; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj upošteva načelo recipročnosti standardov pri pogajanjih o dvostranskih sporazumih in o sporazumih na ravni STO;

| 42. | spodbuja Komisijo, naj po potrebi trdno in odločno izvaja predvidene ukrepe proti nepoštenim trgovinskim politikam tretjih držav ter sproti posodablja lastne instrumente za zaščito trgovine; |
| --- | --- |

42.

spodbuja Komisijo, naj po potrebi trdno in odločno izvaja predvidene ukrepe proti nepoštenim trgovinskim politikam tretjih držav ter sproti posodablja lastne instrumente za zaščito trgovine;

| 43. | poziva Komisijo, naj natančno preveri, ali sistem „Surveillance 2“ lahko jamči vsaj enako spremljanje in nadzor nad subvencijami in nelojalnim dampingom kot predhodni sistem nadzora nad uvozom določenih jeklarskih izdelkov (EU) št. 1241/2009; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj natančno preveri, ali sistem „Surveillance 2“ lahko jamči vsaj enako spremljanje in nadzor nad subvencijami in nelojalnim dampingom kot predhodni sistem nadzora nad uvozom določenih jeklarskih izdelkov (EU) št. 1241/2009;

| 44. | izraža tudi zaskrbljenost glede dolžine rokov – povprečno dve leti – ki jih potrebuje Evropska komisija za uvedbo protidampinških postopkov, medtem ko ZDA za to potrebujejo le šest mesecev, in poziva Komisijo, naj stori, kar je potrebno, da bo hitreje ukrepala; |
| --- | --- |

44.

izraža tudi zaskrbljenost glede dolžine rokov – povprečno dve leti – ki jih potrebuje Evropska komisija za uvedbo protidampinških postopkov, medtem ko ZDA za to potrebujejo le šest mesecev, in poziva Komisijo, naj stori, kar je potrebno, da bo hitreje ukrepala;

| 45. | podpira Komisijo pri tem, da naredi vse za zagotovitev prostega dostopa do trga primarnih in sekundarnih surovin, zlasti do trga železove rude, premoga za koksanje ter surovin za reciklažo, saj meni, da je prost dostop nujen pogoj za konkurenčnost evropske jeklarske industrije v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

45.

podpira Komisijo pri tem, da naredi vse za zagotovitev prostega dostopa do trga primarnih in sekundarnih surovin, zlasti do trga železove rude, premoga za koksanje ter surovin za reciklažo, saj meni, da je prost dostop nujen pogoj za konkurenčnost evropske jeklarske industrije v svetovnem merilu;

| 46. | meni, da so boljša produktivnost, dobro okolje za naložbe in inovacijska prizadevanja pomembni pogoji za razvoj in dolgoročno preživetje jeklarske industrije v EU. Poleg tega bi bila boljša energetska učinkovitost dober način za znižanje stroškov energije, kar bi lahko pripomoglo k okrepitvi konkurenčnosti; |
| --- | --- |

46.

meni, da so boljša produktivnost, dobro okolje za naložbe in inovacijska prizadevanja pomembni pogoji za razvoj in dolgoročno preživetje jeklarske industrije v EU. Poleg tega bi bila boljša energetska učinkovitost dober način za znižanje stroškov energije, kar bi lahko pripomoglo k okrepitvi konkurenčnosti;

| 47. | ugotavlja, da sporočilo Komisije ne navaja logističnih stroškov, zlasti pomorskega prevoza, oskrbe s primarnimi surovinami, varnostjo oskrbe ter gospodarskega razvoja, povezanega z dejavnostmi pristanišč. |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da sporočilo Komisije ne navaja logističnih stroškov, zlasti pomorskega prevoza, oskrbe s primarnimi surovinami, varnostjo oskrbe ter gospodarskega razvoja, povezanega z dejavnostmi pristanišč.

| 48. | se strinja z namero Komisije, da si bo prizadevala za boljše okvirne pogoje za potencial rasti jeklarstva v EU, med katere spadajo varnost oskrbe z energijo in konkurenčne cene energije, kakor tudi spodbujanje proizvodnje, ki bo varčnejša z vidika virov in bo imela manj izpustov CO2. |
| --- | --- |

48.

se strinja z namero Komisije, da si bo prizadevala za boljše okvirne pogoje za potencial rasti jeklarstva v EU, med katere spadajo varnost oskrbe z energijo in konkurenčne cene energije, kakor tudi spodbujanje proizvodnje, ki bo varčnejša z vidika virov in bo imela manj izpustov CO2.

| 49. | podpira vse pobude za spremljanje in nadzor trgov primarnih surovin, vključno trga odpadnega železa, s katerimi bi se borili proti nezakonitemu izvažanju odpadnega železa; |
| --- | --- |

49.

podpira vse pobude za spremljanje in nadzor trgov primarnih surovin, vključno trga odpadnega železa, s katerimi bi se borili proti nezakonitemu izvažanju odpadnega železa;

| 50. | poziva Komisijo, naj ne zanemarja analize stroškov in koristi predlaganih ukrepov v prid evropskega jeklarstva ter naj zagotovi, da ne bodo v nasprotju z drugimi evropskimi politikami, zlasti s politiko varstva okolja in podnebja ter trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj ne zanemarja analize stroškov in koristi predlaganih ukrepov v prid evropskega jeklarstva ter naj zagotovi, da ne bodo v nasprotju z drugimi evropskimi politikami, zlasti s politiko varstva okolja in podnebja ter trajnostnega razvoja;

| 51. | meni, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarstvo v Evropi, niso sami sebi namen, temveč jih morajo obvezno spremljati prizadevanja industrije za spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest v evropskih proizvodnih obratih; |
| --- | --- |

51.

meni, da ukrepi, predlagani v akcijskem načrtu za konkurenčno in trajnostno jeklarstvo v Evropi, niso sami sebi namen, temveč jih morajo obvezno spremljati prizadevanja industrije za spodbujanje naložb in ustvarjanje delovnih mest v evropskih proizvodnih obratih;

| 52. | opaža, da akcijski načrt v sedanji obliki ne ogroža načela subsidiarnosti in sorazmernosti, saj je v skladu s členom 173 PDEU, ki določa, da ima EU pristojnost za nudenje podpore industrijski politiki; |
| --- | --- |

52.

opaža, da akcijski načrt v sedanji obliki ne ogroža načela subsidiarnosti in sorazmernosti, saj je v skladu s členom 173 PDEU, ki določa, da ima EU pristojnost za nudenje podpore industrijski politiki;

| 53. | vztraja, naj Komisija v skladu s členom 173 PDEU izkoristi možnosti, ki jih Lizbonska pogodba daje na področju industrijske politike, s katerokoli koristno pobudo za spodbujanje usklajevanja držav članic na področju industrijske politike, s pripravo smernic in kazalnikov, z organiziranjem izmenjave dobrih praks ter s pripravo potrebnih elementov za redno nadziranje in ocenjevanje. |
| --- | --- |

53.

vztraja, naj Komisija v skladu s členom 173 PDEU izkoristi možnosti, ki jih Lizbonska pogodba daje na področju industrijske politike, s katerokoli koristno pobudo za spodbujanje usklajevanja držav članic na področju industrijske politike, s pripravo smernic in kazalnikov, z organiziranjem izmenjave dobrih praks ter s pripravo potrebnih elementov za redno nadziranje in ocenjevanje.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2013) 407 final.

1

(2)  Mnenje OR z dne 11. aprila 2013Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva, poročevalec Claude Gewerc (PES/F), CDR2255-2012_00_00_TRA_AC.

2

Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva

(3)  Osnutek mnenja OR (poročevalec: Christian Buchmann (EPP/AT)), CDR1997-2013_00_00_TRA_PA.

3

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/27

---

Mnenje Odbora regij – Šport, invalidnost in prosti čas

2014/C 114/06

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Opredelitev ozadja

| 1. | opozarja na dejstvo, da je v Evropski uniji po ocenah približno 80 milijonov invalidov, kar pomeni okoli 15 % prebivalstva. Ocenjuje se, da osebe z omejeno mobilnostjo predstavljajo več kot 40 % prebivalcev; |
| --- | --- |

1.

opozarja na dejstvo, da je v Evropski uniji po ocenah približno 80 milijonov invalidov, kar pomeni okoli 15 % prebivalstva. Ocenjuje se, da osebe z omejeno mobilnostjo predstavljajo več kot 40 % prebivalcev;

| 2. | poudarja, da bi se lahko zaradi večjega tveganja invalidnosti pri starejših in splošnega porasta kroničnih bolezni število invalidov še povečalo. Evropske regije se bodo zato morale v prihodnosti soočati z novimi izzivi; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi se lahko zaradi večjega tveganja invalidnosti pri starejših in splošnega porasta kroničnih bolezni število invalidov še povečalo. Evropske regije se bodo zato morale v prihodnosti soočati z novimi izzivi;

| 3. | opozarja na dejstvo, da EU nima skupne opredelitve invalidnosti in da so bile pravne opredelitve predmet številnih razprav in pomenskih razlag. Invalidnost je zapleteno stanje, povezano z večplastnimi izkušnjami, ki so posledica interakcije med telesnimi in intelektualnimi značilnostmi posameznika ter razmerami v družbi, v kateri živi. Zato je treba uvesti pojem invalida; |
| --- | --- |

3.

opozarja na dejstvo, da EU nima skupne opredelitve invalidnosti in da so bile pravne opredelitve predmet številnih razprav in pomenskih razlag. Invalidnost je zapleteno stanje, povezano z večplastnimi izkušnjami, ki so posledica interakcije med telesnimi in intelektualnimi značilnostmi posameznika ter razmerami v družbi, v kateri živi. Zato je treba uvesti pojem invalida;

| 4. | opozarja na pomanjkljivo znanje in tudi napačne predstave o resničnih posledicah invalidnosti in poudarja, da se je treba osredotočiti na „sposobnosti“, ki se lahko kažejo tudi v športnih dosežkih; |
| --- | --- |

4.

opozarja na pomanjkljivo znanje in tudi napačne predstave o resničnih posledicah invalidnosti in poudarja, da se je treba osredotočiti na „sposobnosti“, ki se lahko kažejo tudi v športnih dosežkih;

| 5. | priznava, da imata fizična aktivnost in šport invalidov veliko vrednost in pomen ter da lahko učinkovito prispevata k uresničevanju strateških ciljev EU, vključno s cilji strategije Evropa 2020. Ugotavlja, da sta prilagojeni šport in šport, pri katerem se udejstvujejo invalidi, v zadnjih letih močno napredovala. Zadnji primer so paraolimpijske igre v Londonu 2012, kjer so mediji intenzivno spremljali in spodbujali paraolimpijsko gibanje; |
| --- | --- |

5.

priznava, da imata fizična aktivnost in šport invalidov veliko vrednost in pomen ter da lahko učinkovito prispevata k uresničevanju strateških ciljev EU, vključno s cilji strategije Evropa 2020. Ugotavlja, da sta prilagojeni šport in šport, pri katerem se udejstvujejo invalidi, v zadnjih letih močno napredovala. Zadnji primer so paraolimpijske igre v Londonu 2012, kjer so mediji intenzivno spremljali in spodbujali paraolimpijsko gibanje;

| 6. | opozarja na neizpodbiten pomen športa za človekovo splošno dobro počutje ter njegov pozitiven vpliv na možnost rehabilitacije in lajšanja življenja invalidov, pa tudi na dejstvo, da je ukvarjanje s športom za invalidne osebe predvsem temeljna človekova pravica; |
| --- | --- |

6.

opozarja na neizpodbiten pomen športa za človekovo splošno dobro počutje ter njegov pozitiven vpliv na možnost rehabilitacije in lajšanja življenja invalidov, pa tudi na dejstvo, da je ukvarjanje s športom za invalidne osebe predvsem temeljna človekova pravica;

| 7. | izpostavlja dejstvo, da „šport invalidov“ zajema celo vrsto dejavnosti – od elitnega športa do rekreativnih športnih dejavnosti in od prilagojene športne vzgoje do rehabilitacije prek športa. Raznolikost teh dejavnosti odraža in celo presega kompleksnost opredelitve pojma „šport“. Med drugim tudi zaradi tega v različnih regijah Evrope obstajajo različne opredelitve. Na področju fizične aktivnosti in športa obstaja vrsta vidikov, zaradi katerih je fizična aktivnost lahko športne narave, rekreativna, usmerjena v zdravje itd. To usmeritev v vseh primerih izbere oseba, ki je fizično aktivna, pri čemer aktivnost praviloma pri vseh osebah na splošno privede do izboljšanja zdravja, fizičnega ali duševnega; |
| --- | --- |

7.

izpostavlja dejstvo, da „šport invalidov“ zajema celo vrsto dejavnosti – od elitnega športa do rekreativnih športnih dejavnosti in od prilagojene športne vzgoje do rehabilitacije prek športa. Raznolikost teh dejavnosti odraža in celo presega kompleksnost opredelitve pojma „šport“. Med drugim tudi zaradi tega v različnih regijah Evrope obstajajo različne opredelitve. Na področju fizične aktivnosti in športa obstaja vrsta vidikov, zaradi katerih je fizična aktivnost lahko športne narave, rekreativna, usmerjena v zdravje itd. To usmeritev v vseh primerih izbere oseba, ki je fizično aktivna, pri čemer aktivnost praviloma pri vseh osebah na splošno privede do izboljšanja zdravja, fizičnega ali duševnega;

| 8. | opozarja, da so različni izrazi in pojmi, ki se nanašajo na to področje ali jih uporabljajo akterji s tega področja, predmet obširnih razprav. V tem okviru se uporablja izraz „šport invalidov“, ki se nanaša na pristop, osredotočen na posameznika, hkrati pa ima široko področje uporabe; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da so različni izrazi in pojmi, ki se nanašajo na to področje ali jih uporabljajo akterji s tega področja, predmet obširnih razprav. V tem okviru se uporablja izraz „šport invalidov“, ki se nanaša na pristop, osredotočen na posameznika, hkrati pa ima široko področje uporabe;

| 9. | ponavlja, da je treba v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti in neodvisnost športnih vodstvenih organov, tudi neodvisnih športnih organizacij. Priporočila, podana v tem mnenju, naj bi imela pospeševalno vlogo, tako da bi povečala učinek ukrepov, ki jih sprejmejo države članice ter lokalne in regionalne oblasti, in spodbudila spremembe v dojemanju invalidov v širši skupnosti s poudarkom na njihovih sposobnostih; |
| --- | --- |

9.

ponavlja, da je treba v celoti spoštovati načelo subsidiarnosti in neodvisnost športnih vodstvenih organov, tudi neodvisnih športnih organizacij. Priporočila, podana v tem mnenju, naj bi imela pospeševalno vlogo, tako da bi povečala učinek ukrepov, ki jih sprejmejo države članice ter lokalne in regionalne oblasti, in spodbudila spremembe v dojemanju invalidov v širši skupnosti s poudarkom na njihovih sposobnostih;

Politično ozadje

| 10. | pozdravlja in podpira sklicevanja na priznavanje športa invalidov v politikah EU, vključno z evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (1), sporočilom Komisije z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (2) in belo knjigo Evropske komisije o športu (3); |
| --- | --- |

10.

pozdravlja in podpira sklicevanja na priznavanje športa invalidov v politikah EU, vključno z evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (1), sporočilom Komisije z naslovom Razvijanje evropske razsežnosti v športu (2) in belo knjigo Evropske komisije o športu (3);

| 11. | vendar obžaluje, da prvotni predlog Evropske komisije o programu ERASMUS+, novem programu Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport za obdobje 2014–2020, ne vsebuje nobenega sklicevanja na invalide. Odbor zato poziva, da se v novem programu, ki je trenutno še v fazi pogajanj, jasno navede, da je treba spodbujati trajnostno in vključujočo rast, tako da se tudi invalidom omogoči dostop do športnih dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

vendar obžaluje, da prvotni predlog Evropske komisije o programu ERASMUS+, novem programu Unije za izobraževanje, usposabljanje, mlade in šport za obdobje 2014–2020, ne vsebuje nobenega sklicevanja na invalide. Odbor zato poziva, da se v novem programu, ki je trenutno še v fazi pogajanj, jasno navede, da je treba spodbujati trajnostno in vključujočo rast, tako da se tudi invalidom omogoči dostop do športnih dejavnosti;

| 12. | se strinja, da lahko nacionalne, regionalne in lokalne oblasti v okviru svojih pristojnosti ter finančnih zmožnosti igrajo pomembno vlogo pri razvoju športa invalidov, zlasti kar zadeva dolgoročno spodbujanje in vlaganje v športno infrastrukturo in športne dejavnosti, ter poudarja potrebo po zagotavljanju sredstev za projekte v tistih regijah, kjer je infrastruktura v šolah in drugih izobraževalnih ustanovah slabo razvita in kjer invalidni otroci nimajo možnosti za športno udejstvovanje ali so te možnosti omejene; |
| --- | --- |

12.

se strinja, da lahko nacionalne, regionalne in lokalne oblasti v okviru svojih pristojnosti ter finančnih zmožnosti igrajo pomembno vlogo pri razvoju športa invalidov, zlasti kar zadeva dolgoročno spodbujanje in vlaganje v športno infrastrukturo in športne dejavnosti, ter poudarja potrebo po zagotavljanju sredstev za projekte v tistih regijah, kjer je infrastruktura v šolah in drugih izobraževalnih ustanovah slabo razvita in kjer invalidni otroci nimajo možnosti za športno udejstvovanje ali so te možnosti omejene;

| 13. | meni, da morajo javne oblasti pri uporabi javnih objektov upoštevati vidik športa invalidov, s čimer se upoštevajo zahteve po ustvarjanju enakih življenjskih pogojev za invalide. Pri tem je ključni element dostopnost; |
| --- | --- |

13.

meni, da morajo javne oblasti pri uporabi javnih objektov upoštevati vidik športa invalidov, s čimer se upoštevajo zahteve po ustvarjanju enakih življenjskih pogojev za invalide. Pri tem je ključni element dostopnost;

| 14. | potrjuje, da imajo akterji na področju športa invalidov posebno vlogo, saj izkoriščajo potencial športa za spodbujanje socialne vključenosti, integracije in enakih možnosti; |
| --- | --- |

14.

potrjuje, da imajo akterji na področju športa invalidov posebno vlogo, saj izkoriščajo potencial športa za spodbujanje socialne vključenosti, integracije in enakih možnosti;

| 15. | poudarja, da se šport invalidov pogosto izrecno omenja le v okviru socialne vključenosti. Odbor poziva k jasnemu razlikovanju med različnimi vidiki športa invalidov, ki se lahko nanašajo na elitni šport, rekreativni šport, telesno vzgojo, možnosti izobraževanja in usposabljanja v športu, prilagojene telesne dejavnosti, rehabilitacijo prek športa in športne dejavnosti v posebne terapevtske namene; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da se šport invalidov pogosto izrecno omenja le v okviru socialne vključenosti. Odbor poziva k jasnemu razlikovanju med različnimi vidiki športa invalidov, ki se lahko nanašajo na elitni šport, rekreativni šport, telesno vzgojo, možnosti izobraževanja in usposabljanja v športu, prilagojene telesne dejavnosti, rehabilitacijo prek športa in športne dejavnosti v posebne terapevtske namene;

| 16. | se zavzema za to, da bi bili v vseh dejavnostih v zvezi z razvojem in vrednotenjem množičnega športa, ki jih podpirajo evropske institucije, bolj priznani usposobljeni predstavniki s področja športa invalidov. Preučiti bi bilo treba možnost dodelitve posebnih sredstev, ki bi omogočila to sodelovanje kot tudi posebno usposabljanje strokovnjakov, dejavnih na področju športa; |
| --- | --- |

16.

se zavzema za to, da bi bili v vseh dejavnostih v zvezi z razvojem in vrednotenjem množičnega športa, ki jih podpirajo evropske institucije, bolj priznani usposobljeni predstavniki s področja športa invalidov. Preučiti bi bilo treba možnost dodelitve posebnih sredstev, ki bi omogočila to sodelovanje kot tudi posebno usposabljanje strokovnjakov, dejavnih na področju športa;

| 17. | poziva, naj se na podlagi obstoječih politik pripravi podroben strateški dokument, posebej namenjen športu invalidov, v katerem bi med ključnimi vprašanji, značilnimi za to področje, opredelili prednostne naloge; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj se na podlagi obstoječih politik pripravi podroben strateški dokument, posebej namenjen športu invalidov, v katerem bi med ključnimi vprašanji, značilnimi za to področje, opredelili prednostne naloge;

Posebni izzivi: športno udejstvovanje

| 18. | ugotavlja, da je kljub vse večjemu političnemu zanimanju za spodbujanje udeležbe invalidov v športnih dejavnostih, njihovo športno udejstvovanje še vedno preskromno. To je med drugim povezano z omejitvami pri dostopu do športne infrastrukture, prilagojene invalidnim osebam; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je kljub vse večjemu političnemu zanimanju za spodbujanje udeležbe invalidov v športnih dejavnostih, njihovo športno udejstvovanje še vedno preskromno. To je med drugim povezano z omejitvami pri dostopu do športne infrastrukture, prilagojene invalidnim osebam;

| 19. | ugotavlja, da poleg fizičnih in družbeno-gospodarskih ovir ter ovir pri komuniciranju na športno udejstvovanje vplivajo tudi kulturne ovire ter psihološki dejavniki, vključno z odnosom, ki ga imajo do invalidnosti organizatorji množičnih športnih dogodkov in akterji na področju množičnega športa. To vedenje je posledica neznanja in pomanjkanja sredstev za soočanje z drugačno situacijo. Treba bi bilo izvajati kampanje ozaveščanja in programe usposabljanja, ki bodo olajšali sprejemanje invalidov na področju športnega udejstvovanja. Priporočljivo je, da se vsi ukrepi za izboljšanje dostopa do športnih dejavnosti oblikujejo po ustreznem posvetovanju z akterji s tega področja, saj lahko različne skupine potrebujejo različne oblike podpore; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da poleg fizičnih in družbeno-gospodarskih ovir ter ovir pri komuniciranju na športno udejstvovanje vplivajo tudi kulturne ovire ter psihološki dejavniki, vključno z odnosom, ki ga imajo do invalidnosti organizatorji množičnih športnih dogodkov in akterji na področju množičnega športa. To vedenje je posledica neznanja in pomanjkanja sredstev za soočanje z drugačno situacijo. Treba bi bilo izvajati kampanje ozaveščanja in programe usposabljanja, ki bodo olajšali sprejemanje invalidov na področju športnega udejstvovanja. Priporočljivo je, da se vsi ukrepi za izboljšanje dostopa do športnih dejavnosti oblikujejo po ustreznem posvetovanju z akterji s tega področja, saj lahko različne skupine potrebujejo različne oblike podpore;

| 20. | meni, da je izboljšanje dostopnosti v smislu ustreznega fizičnega dostopa do športnih objektov in boljšega komuniciranja ključni pogoj, ki mora biti izpolnjen, če želimo povečati stopnjo športnega udejstvovanja; |
| --- | --- |

20.

meni, da je izboljšanje dostopnosti v smislu ustreznega fizičnega dostopa do športnih objektov in boljšega komuniciranja ključni pogoj, ki mora biti izpolnjen, če želimo povečati stopnjo športnega udejstvovanja;

| 21. | poziva k organizaciji usklajenih kampanj za ozaveščanje o možnostih za športno udejstvovanje. Te kampanje bi se lahko začele na evropski ravni, vendar bi se morale prenesti na regionalno in lokalno raven, kjer je na voljo konkretna ponudba. Z njimi je treba nagovoriti in obveščati same invalide. Po možnosti se organizirajo s podporo vodstvenih organov iz množičnega športa, nacionalnega športa in športa invalidov ter s podporo organizacij (predvsem združenj) invalidov. Poleg tega je pomembno, da se informacijske kampanje organizirajo ne samo za invalide, temveč tudi za širšo javnost, da bi lahko bolje razumela svoje vrstnike invalide, jih sprejela in vključila medse ter se naučila, kako jim pomagati. Invalidom je treba dati čim večjo samostojnost ter jih spodbujati in podpirati, da sami predlagajo, promovirajo in organizirajo takšne dogodke; |
| --- | --- |

21.

poziva k organizaciji usklajenih kampanj za ozaveščanje o možnostih za športno udejstvovanje. Te kampanje bi se lahko začele na evropski ravni, vendar bi se morale prenesti na regionalno in lokalno raven, kjer je na voljo konkretna ponudba. Z njimi je treba nagovoriti in obveščati same invalide. Po možnosti se organizirajo s podporo vodstvenih organov iz množičnega športa, nacionalnega športa in športa invalidov ter s podporo organizacij (predvsem združenj) invalidov. Poleg tega je pomembno, da se informacijske kampanje organizirajo ne samo za invalide, temveč tudi za širšo javnost, da bi lahko bolje razumela svoje vrstnike invalide, jih sprejela in vključila medse ter se naučila, kako jim pomagati. Invalidom je treba dati čim večjo samostojnost ter jih spodbujati in podpirati, da sami predlagajo, promovirajo in organizirajo takšne dogodke;

| 22. | poudarja, da bi bilo morda treba različne ciljne skupine obravnavati posebej, ob upoštevanju njihovih sposobnosti, starosti in socialnega položaja. Še zlasti pomembno je nagovoriti in podpreti mlade. Poleg tega je pomembno, da se upoštevajo športna struktura posamezne države članice ter lokalne in regionalne posebnosti. Podpreti bi bilo treba nudenje kakovostnih, dostopnih ter redno posodobljenih informacij, da bi različne ciljne skupine stalno obveščali o njim dostopni športni ponudbi. Spodbujanje in podpiranje razvoja organiziranega lokalnega gibanja na tem področju lahko olajša razširjanje teh informacij in omogoči boljšo dostopnost; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi bilo morda treba različne ciljne skupine obravnavati posebej, ob upoštevanju njihovih sposobnosti, starosti in socialnega položaja. Še zlasti pomembno je nagovoriti in podpreti mlade. Poleg tega je pomembno, da se upoštevajo športna struktura posamezne države članice ter lokalne in regionalne posebnosti. Podpreti bi bilo treba nudenje kakovostnih, dostopnih ter redno posodobljenih informacij, da bi različne ciljne skupine stalno obveščali o njim dostopni športni ponudbi. Spodbujanje in podpiranje razvoja organiziranega lokalnega gibanja na tem področju lahko olajša razširjanje teh informacij in omogoči boljšo dostopnost;

| 23. | meni, da je treba na lokalni in regionalni ravni vzpostaviti posebej prilagojeno prometno omrežje, ki bo invalidom omogočilo dostop do športnih objektov tako za namene rekreativnega ukvarjanja s športom kot tudi za namene tekmovanj; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba na lokalni in regionalni ravni vzpostaviti posebej prilagojeno prometno omrežje, ki bo invalidom omogočilo dostop do športnih objektov tako za namene rekreativnega ukvarjanja s športom kot tudi za namene tekmovanj;

| 24. | poudarja, da imajo starši pomembno vlogo pri spodbujanju mladih k sodelovanju v športnih dejavnostih in da so prostovoljci hrbtenica tega področja. Zato je treba povečati ozaveščenost o pomenu prostovoljstva, nato pa premisliti o oblikovanju platform za zaposlovanje in usposabljanje prostovoljcev ter sprejetju ukrepov za priznavanje in nagrajevanje njihovega prispevka; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da imajo starši pomembno vlogo pri spodbujanju mladih k sodelovanju v športnih dejavnostih in da so prostovoljci hrbtenica tega področja. Zato je treba povečati ozaveščenost o pomenu prostovoljstva, nato pa premisliti o oblikovanju platform za zaposlovanje in usposabljanje prostovoljcev ter sprejetju ukrepov za priznavanje in nagrajevanje njihovega prispevka;

| 25. | predlaga vzpostavitev informacijske platforme o športnih objektih v EU skupaj s splošno dostopno spletno stranjo, na kateri bi invalidi lahko našli informacije o športni infrastrukturi, tehničnih možnostih itd. v kraju, kjer živijo; |
| --- | --- |

25.

predlaga vzpostavitev informacijske platforme o športnih objektih v EU skupaj s splošno dostopno spletno stranjo, na kateri bi invalidi lahko našli informacije o športni infrastrukturi, tehničnih možnostih itd. v kraju, kjer živijo;

| 26. | opozarja, da se nekatere skupine prebivalstva spopadajo z dvojno ali trojno diskriminacijo, če imajo ne le eno, temveč več različnih oblik invalidnosti ali če so tudi priseljenskega porekla, pripadniki manjšin ali pa žrtve socialne izključenosti zaradi homofobije ali na podlagi spola. Pomembno je, da se vsem zagotovi podpora in da imajo vsi enake možnosti za dostop do športnih dejavnosti; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da se nekatere skupine prebivalstva spopadajo z dvojno ali trojno diskriminacijo, če imajo ne le eno, temveč več različnih oblik invalidnosti ali če so tudi priseljenskega porekla, pripadniki manjšin ali pa žrtve socialne izključenosti zaradi homofobije ali na podlagi spola. Pomembno je, da se vsem zagotovi podpora in da imajo vsi enake možnosti za dostop do športnih dejavnosti;

| 27. | opozarja, da šport invalidov ne sme ostati ločen od masovnega športa in da je njegovo splošno razširjanje, tj. delitev odgovornosti za njegovo organizacijo skupaj z velikimi športnimi zvezami, pravzaprav že eden od prednostnih ciljev politike. Zato je treba zagotoviti, da se pri vključevanju športa invalidov v množični šport doseže napredek in da se lahko vzporedno izvajajo različni organizacijski vzorci, metode in strukture glede na dejanske sposobnosti invalidov in s ciljem vključevanja; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da šport invalidov ne sme ostati ločen od masovnega športa in da je njegovo splošno razširjanje, tj. delitev odgovornosti za njegovo organizacijo skupaj z velikimi športnimi zvezami, pravzaprav že eden od prednostnih ciljev politike. Zato je treba zagotoviti, da se pri vključevanju športa invalidov v množični šport doseže napredek in da se lahko vzporedno izvajajo različni organizacijski vzorci, metode in strukture glede na dejanske sposobnosti invalidov in s ciljem vključevanja;

| 28. | meni, da je treba spodbujati udeležbo invalidov v športnem udejstvovanju na ravni športnih združenj, ki so pristojna za določeno vrsto športa ali specializacijo. Pri tem je treba upoštevati vlogo športnih združenj, katerih dejavnost je v glavnem usmerjena v invalide in ki jih je treba podpreti zaradi njihove nepogrešljive vloge za invalide; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba spodbujati udeležbo invalidov v športnem udejstvovanju na ravni športnih združenj, ki so pristojna za določeno vrsto športa ali specializacijo. Pri tem je treba upoštevati vlogo športnih združenj, katerih dejavnost je v glavnem usmerjena v invalide in ki jih je treba podpreti zaradi njihove nepogrešljive vloge za invalide;

| 29. | meni, da bi morale športne zveze športnim društvom, ki niso njihov član, ki pa izvajajo športno dejavnost za invalide, omogočiti, da sodelujejo na skupščinah športnih zvez, vendar brez pravice do glasovanja; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morale športne zveze športnim društvom, ki niso njihov član, ki pa izvajajo športno dejavnost za invalide, omogočiti, da sodelujejo na skupščinah športnih zvez, vendar brez pravice do glasovanja;

| 30. | na podlagi opredeljenih primerov ugotavlja, da je pristop, ki povezuje turizem in prostočasne športne dejavnosti za vse, dobro orodje za vzpostavitev prvega stika s športom invalidov, da bi povečali raven športnega udejstvovanja invalidov, javnost pa ozaveščali o njihovih sposobnostih; |
| --- | --- |

30.

na podlagi opredeljenih primerov ugotavlja, da je pristop, ki povezuje turizem in prostočasne športne dejavnosti za vse, dobro orodje za vzpostavitev prvega stika s športom invalidov, da bi povečali raven športnega udejstvovanja invalidov, javnost pa ozaveščali o njihovih sposobnostih;

| 31. | meni, da je treba v športno-turistično oglaševanje vključiti kakovostne in posodobljene informacije o športnih dejavnostih, prilagojenih invalidom, ter o prevoznih sredstvih in prilagojenem dostopu do športnih objektov; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba v športno-turistično oglaševanje vključiti kakovostne in posodobljene informacije o športnih dejavnostih, prilagojenih invalidom, ter o prevoznih sredstvih in prilagojenem dostopu do športnih objektov;

Posebni izzivi: izobraževanje

| 32. | priznava, da so za ustrezen razvoj športa invalidov potrebni visoko izobraženi in usposobljeni strokovnjaki; |
| --- | --- |

32.

priznava, da so za ustrezen razvoj športa invalidov potrebni visoko izobraženi in usposobljeni strokovnjaki;

| 33. | meni, da so lahko invalidi izključeni iz družbe, tudi če niso stigmatizirani, saj veliko ljudi ne ve, kako jih sprejeti medse ter vključiti v športne dejavnosti in strukture. Odbor poziva k zagotavljanju usklajenih informacij prek pobud za izobraževanje in usposabljanje, ne le za tiste, ki neposredno sodelujejo pri organizaciji športnih dejavnosti, temveč tudi v širšem obsegu za širšo javnost, na primer z uporabo lahko dostopnih spletnih orodij za usposabljanje. V zvezi s tem bi bilo treba hkrati povečati ozaveščenost o pravicah, potrebah in zmožnostih invalidov; |
| --- | --- |

33.

meni, da so lahko invalidi izključeni iz družbe, tudi če niso stigmatizirani, saj veliko ljudi ne ve, kako jih sprejeti medse ter vključiti v športne dejavnosti in strukture. Odbor poziva k zagotavljanju usklajenih informacij prek pobud za izobraževanje in usposabljanje, ne le za tiste, ki neposredno sodelujejo pri organizaciji športnih dejavnosti, temveč tudi v širšem obsegu za širšo javnost, na primer z uporabo lahko dostopnih spletnih orodij za usposabljanje. V zvezi s tem bi bilo treba hkrati povečati ozaveščenost o pravicah, potrebah in zmožnostih invalidov;

| 34. | poudarja, da morajo imeti vsi učenci dostop do telesne in športne vzgoje in da nobena oblika invalidnosti ne bi smela biti ovira za vključevanje v šolske športne programe. Pogosto se ravno pri telesni vzgoji v šoli mladi navdušijo nad športnimi dejavnostmi ali se v njih prebudi strast do športa, kar velja tudi za mlade invalide. Poleg tega šolsko športno okolje ponuja priložnost za izobraževanje in ozaveščanje neinvalidnih učencev o sposobnostih njihovih sošolcev. V zvezi s tem je treba zlasti spodbujati vzpostavljanje „vsem dostopnih športnih programov“. Obratna integracija, tj. integracija neinvalidnih športnikov in športnic v šport invalidov, je dober primer, kako spremeniti odnos do sposobnosti drugih udeležencev. Podpreti in razvijati je treba tudi pobude, kot je „skupni šport“ invalidov in neinvalidnih oseb. Za uresničitev tega cilja je nujno predvideti posebno izobraževanje in usposabljanje za učitelje v izobraževalnih ustanovah, zlasti za učitelje telesne vzgoje ter staršem invalidnih otrok nuditi dostop do informacij o različnih športnih dejavnostih, ki so na voljo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morajo imeti vsi učenci dostop do telesne in športne vzgoje in da nobena oblika invalidnosti ne bi smela biti ovira za vključevanje v šolske športne programe. Pogosto se ravno pri telesni vzgoji v šoli mladi navdušijo nad športnimi dejavnostmi ali se v njih prebudi strast do športa, kar velja tudi za mlade invalide. Poleg tega šolsko športno okolje ponuja priložnost za izobraževanje in ozaveščanje neinvalidnih učencev o sposobnostih njihovih sošolcev. V zvezi s tem je treba zlasti spodbujati vzpostavljanje „vsem dostopnih športnih programov“. Obratna integracija, tj. integracija neinvalidnih športnikov in športnic v šport invalidov, je dober primer, kako spremeniti odnos do sposobnosti drugih udeležencev. Podpreti in razvijati je treba tudi pobude, kot je „skupni šport“ invalidov in neinvalidnih oseb. Za uresničitev tega cilja je nujno predvideti posebno izobraževanje in usposabljanje za učitelje v izobraževalnih ustanovah, zlasti za učitelje telesne vzgoje ter staršem invalidnih otrok nuditi dostop do informacij o različnih športnih dejavnostih, ki so na voljo;

| 35. | ugotavlja, da se znanja in spretnosti, ki jih imajo trenerji, pogosto ne izkoriščajo, ker ni ustrezne interakcije in usklajevanja med akterji na področju športa invalidov in na področju množičnega športa. Odbor predlaga, da te organizacije s podporo ponudnikov usposabljanja in javnih organov oblikujejo skupne pobude na področju usposabljanja; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da se znanja in spretnosti, ki jih imajo trenerji, pogosto ne izkoriščajo, ker ni ustrezne interakcije in usklajevanja med akterji na področju športa invalidov in na področju množičnega športa. Odbor predlaga, da te organizacije s podporo ponudnikov usposabljanja in javnih organov oblikujejo skupne pobude na področju usposabljanja;

| 36. | predlaga širšo vključitev predstavnikov visokega šolstva v procese prilagajanja za zmanjšanje izključenosti invalidnih oseb. Cilj takšnega ukrepa bi bile spremembe usposabljanja prihodnjih učiteljev športne vzgoje, kar bi jim pomagalo bolje razumeti zdravstveno stanje njihovih varovancev; |
| --- | --- |

36.

predlaga širšo vključitev predstavnikov visokega šolstva v procese prilagajanja za zmanjšanje izključenosti invalidnih oseb. Cilj takšnega ukrepa bi bile spremembe usposabljanja prihodnjih učiteljev športne vzgoje, kar bi jim pomagalo bolje razumeti zdravstveno stanje njihovih varovancev;

| 37. | meni, da je treba podobo športa invalidov prevrednotiti. Spodbujati je treba elitni šport športnikov invalidov na najvišji ravni. Prizadevati si je treba za enakovreden status, kot ga imajo neinvalidni elitni športniki. Splošno priznano je, da je mogoče to dojemanje spremeniti z ozaveščanjem o dosežkih športnikov invalidov v elitnih športih. V ta namen je zelo pomembna komunikacijska strategija v zvezi s paraolimpijskimi igrami in pomembnimi športnimi prireditvami invalidov; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba podobo športa invalidov prevrednotiti. Spodbujati je treba elitni šport športnikov invalidov na najvišji ravni. Prizadevati si je treba za enakovreden status, kot ga imajo neinvalidni elitni športniki. Splošno priznano je, da je mogoče to dojemanje spremeniti z ozaveščanjem o dosežkih športnikov invalidov v elitnih športih. V ta namen je zelo pomembna komunikacijska strategija v zvezi s paraolimpijskimi igrami in pomembnimi športnimi prireditvami invalidov;

| 38. | priznava, da je šport invalidov močno odvisen od prostovoljstva. Opozarja, da je treba še naprej spodbujati kakovostno usposabljanje teh prostovoljcev. V nekaterih pogledih je treba to usposabljanje prilagoditi potrebam zainteresiranih strani. Poleg tega postaja vse pomembnejše vodenje prostovoljcev. Organizacije, ki se ukvarjajo s športom invalidov, morajo svoje delovanje izboljšati z orodji za upravljanje s človeškimi viri in povečanje kakovosti. Treba je usposabljati strokovnjake, če želimo izboljšati kakovost. Ti so toliko bolj potrebni, ker gre za posebno skupino prebivalstva. Prizadevati si je treba za resnično profesionalizacijo dela; |
| --- | --- |

38.

priznava, da je šport invalidov močno odvisen od prostovoljstva. Opozarja, da je treba še naprej spodbujati kakovostno usposabljanje teh prostovoljcev. V nekaterih pogledih je treba to usposabljanje prilagoditi potrebam zainteresiranih strani. Poleg tega postaja vse pomembnejše vodenje prostovoljcev. Organizacije, ki se ukvarjajo s športom invalidov, morajo svoje delovanje izboljšati z orodji za upravljanje s človeškimi viri in povečanje kakovosti. Treba je usposabljati strokovnjake, če želimo izboljšati kakovost. Ti so toliko bolj potrebni, ker gre za posebno skupino prebivalstva. Prizadevati si je treba za resnično profesionalizacijo dela;

| 39. | izraža obžalovanje, da se potencial invalidov pogosto podcenjuje. Odbor poudarja, da lahko športno udejstvovanje invalidov okrepi razvoj njihove osebnosti ter s tem pomembno prispeva k njihovemu uspešnemu poklicnemu vključevanju; |
| --- | --- |

39.

izraža obžalovanje, da se potencial invalidov pogosto podcenjuje. Odbor poudarja, da lahko športno udejstvovanje invalidov okrepi razvoj njihove osebnosti ter s tem pomembno prispeva k njihovemu uspešnemu poklicnemu vključevanju;

| 40. | pozdravlja smernice EU o dvojni poklicni poti športnikov (4), v katerih je poudarjeno, da bi „ukrepi v podporo dvojne poklicne poti, ki bi se uporabljali enako za vse športnike, predstavljali pomemben napredek za šport na splošno, še zlasti pa za šport invalidov“. Odbor se poleg tega v celoti strinja s stališčem, izraženim v smernicah, da je treba „glede na vključitev številnih športnih disciplin invalidov v množične športne organizacije tej skupini nameniti posebno pozornost, da se zagotovi pravično obravnavanje in omogoči razvoj posebnih programov, če ni mogoče uporabiti programov, ki obstajajo za neinvalidne športnike“; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja smernice EU o dvojni poklicni poti športnikov (4), v katerih je poudarjeno, da bi „ukrepi v podporo dvojne poklicne poti, ki bi se uporabljali enako za vse športnike, predstavljali pomemben napredek za šport na splošno, še zlasti pa za šport invalidov“. Odbor se poleg tega v celoti strinja s stališčem, izraženim v smernicah, da je treba „glede na vključitev številnih športnih disciplin invalidov v množične športne organizacije tej skupini nameniti posebno pozornost, da se zagotovi pravično obravnavanje in omogoči razvoj posebnih programov, če ni mogoče uporabiti programov, ki obstajajo za neinvalidne športnike“;

| 41. | poudarja, da si mora ta sektor že zdaj začeti prizadevati za zagotovitev neodvisnosti svojih najmlajših športnikov in športnic ter jih podpreti pri njihovem osebnem razvoju. V zvezi s tem je treba podpreti posebne izobraževalne dejavnosti, ki so na voljo mladim športnikom in športnicam na športnih prireditvah; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da si mora ta sektor že zdaj začeti prizadevati za zagotovitev neodvisnosti svojih najmlajših športnikov in športnic ter jih podpreti pri njihovem osebnem razvoju. V zvezi s tem je treba podpreti posebne izobraževalne dejavnosti, ki so na voljo mladim športnikom in športnicam na športnih prireditvah;

Posebni izzivi: zdravje

| 42. | priznava pomen športa za spodbujanje zdravja in ozaveščanje o zdravem načinu življenja ter opozarja na posebno povezavo med prilagojenimi telesnimi aktivnostmi in rehabilitacijo invalidov z vidika njihovega telesnega in duševnega zdravja; |
| --- | --- |

42.

priznava pomen športa za spodbujanje zdravja in ozaveščanje o zdravem načinu življenja ter opozarja na posebno povezavo med prilagojenimi telesnimi aktivnostmi in rehabilitacijo invalidov z vidika njihovega telesnega in duševnega zdravja;

| 43. | podpira delo skupine strokovnjakov EU za šport, zdravje in udejstvovanje, ki jo je Svet pooblastil, naj predlaga ukrepe za spodbujanje zdravju koristne telesne dejavnosti in udejstvovanja v množičnih športih ter opredeli ustrezne ukrepe do sredine leta 2013. Odbor vztraja, da je treba telesno dejavnost in šport izrecno priznati in podpreti kot terapevtski orodji za invalide; |
| --- | --- |

43.

podpira delo skupine strokovnjakov EU za šport, zdravje in udejstvovanje, ki jo je Svet pooblastil, naj predlaga ukrepe za spodbujanje zdravju koristne telesne dejavnosti in udejstvovanja v množičnih športih ter opredeli ustrezne ukrepe do sredine leta 2013. Odbor vztraja, da je treba telesno dejavnost in šport izrecno priznati in podpreti kot terapevtski orodji za invalide;

| 44. | je seznanjen z rezultati dela skupine strokovnjakov EU za protidoping, ki jo je Svet pooblastil, naj pripravi prispevek EU k reviziji Svetovnega kodeksa proti dopingu Svetovne protidopinške agencije (WADA), in priznava pomen dobrega upravljanja v športu. Odbor regij priporoča večjo udeležbo zainteresiranih strani iz paraolimpijskega gibanja; |
| --- | --- |

44.

je seznanjen z rezultati dela skupine strokovnjakov EU za protidoping, ki jo je Svet pooblastil, naj pripravi prispevek EU k reviziji Svetovnega kodeksa proti dopingu Svetovne protidopinške agencije (WADA), in priznava pomen dobrega upravljanja v športu. Odbor regij priporoča večjo udeležbo zainteresiranih strani iz paraolimpijskega gibanja;

| 45. | meni, da bi bilo treba v vseh instrumentih financiranja iz novega večletnega finančnega okvira upoštevati vprašanje dostopnosti za invalide; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba v vseh instrumentih financiranja iz novega večletnega finančnega okvira upoštevati vprašanje dostopnosti za invalide;

Posebni izzivi: finančna in organizacijska podpora

| 46. | je seznanjen z vključitvijo proračunske postavke za šport v predlagani program Erasmus+, ki je še vedno v fazi pogajanj. Vendar poziva Evropsko komisijo, naj šport invalidov izrecno omeni v priročniku za upravičence programa Erasmus+ in prizna, da je šport invalidov prednostna naloga ukrepov na področju športa, predlaganih v tem programu; |
| --- | --- |

46.

je seznanjen z vključitvijo proračunske postavke za šport v predlagani program Erasmus+, ki je še vedno v fazi pogajanj. Vendar poziva Evropsko komisijo, naj šport invalidov izrecno omeni v priročniku za upravičence programa Erasmus+ in prizna, da je šport invalidov prednostna naloga ukrepov na področju športa, predlaganih v tem programu;

| 47. | predlaga Komisiji, naj spodbuja posebne ukrepe v podporo projektov za spodbujanje športa invalidov na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

47.

predlaga Komisiji, naj spodbuja posebne ukrepe v podporo projektov za spodbujanje športa invalidov na lokalni in regionalni ravni;

| 48. | meni, da je za to področje značilna določena razdrobljenost med različnimi instrumenti EU, ki zasledujejo podobne cilje. Boljše usklajevanje skupaj z dolgoročnimi zavezami za financiranje, vsaj za ključne predstavnike tega področja na evropski ravni, bi bilo zelo koristno; |
| --- | --- |

48.

meni, da je za to področje značilna določena razdrobljenost med različnimi instrumenti EU, ki zasledujejo podobne cilje. Boljše usklajevanje skupaj z dolgoročnimi zavezami za financiranje, vsaj za ključne predstavnike tega področja na evropski ravni, bi bilo zelo koristno;

| 49. | poziva k uporabi strukturnih skladov za razvoj športne infrastrukture na lokalni in regionalni ravni, dostopne in odprte za vse. Bistvenega pomena je tudi financiranje raziskav na področju tehnologij, povezanih s športom invalidov, v okviru programa Obzorje 2020. Naložbe v raziskave in inovacije, v glavnem prek univerz in podjetij iz sektorja, so ključnega pomena. Dejansko doktorske disertacije številnih strokovnjakov trenutno obravnavajo to področje. Posebno pozornost je treba nameniti športu v terapevtske namene, na primer hipoterapiji; |
| --- | --- |

49.

poziva k uporabi strukturnih skladov za razvoj športne infrastrukture na lokalni in regionalni ravni, dostopne in odprte za vse. Bistvenega pomena je tudi financiranje raziskav na področju tehnologij, povezanih s športom invalidov, v okviru programa Obzorje 2020. Naložbe v raziskave in inovacije, v glavnem prek univerz in podjetij iz sektorja, so ključnega pomena. Dejansko doktorske disertacije številnih strokovnjakov trenutno obravnavajo to področje. Posebno pozornost je treba nameniti športu v terapevtske namene, na primer hipoterapiji;

| 50. | poziva institucije EU, naj še naprej dolgoročno podpirajo športne prireditve, na katerih lahko sodelujejo vsi, zlasti mladi invalidi; |
| --- | --- |

50.

poziva institucije EU, naj še naprej dolgoročno podpirajo športne prireditve, na katerih lahko sodelujejo vsi, zlasti mladi invalidi;

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 51. | meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti v okviru svojih institucionalnih pristojnosti ključno vlogo pri razvoju evropske razsežnosti športa invalidov; |
| --- | --- |

51.

meni, da imajo lokalne in regionalne oblasti v okviru svojih institucionalnih pristojnosti ključno vlogo pri razvoju evropske razsežnosti športa invalidov;

| 52. | poudarja, da je treba povečati udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti na podlagi programa, pripravljenega skupaj z Evropsko komisijo, Svetom in nacionalnimi organi, odgovornimi za šport, invalide in športne dejavnosti, namenjene invalidom, za namene njihovega vključevanja v množični šport. Lokalne in regionalne oblasti lahko Evropski uniji pomagajo, da se približa lokalni ravni in se poveže s pobudami, ki jih organizirajo društva, šole ali starši; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba povečati udeležbo lokalnih in regionalnih oblasti na podlagi programa, pripravljenega skupaj z Evropsko komisijo, Svetom in nacionalnimi organi, odgovornimi za šport, invalide in športne dejavnosti, namenjene invalidom, za namene njihovega vključevanja v množični šport. Lokalne in regionalne oblasti lahko Evropski uniji pomagajo, da se približa lokalni ravni in se poveže s pobudami, ki jih organizirajo društva, šole ali starši;

| 53. | priznava, da so zlasti na lokalni in regionalni ravni na voljo izkušnje in strukturirana partnerstva za spodbujanje razvoja športa invalidov in njihovega športnega udejstvovanja. Odbor poziva k izmenjavi teh dobrih praks in poudarja, da lahko tudi sam prispeva k njihovemu razširjanju z ustrezno podporo evropskih institucij in zadevnih zainteresiranih strani. Velik izziv je prevajanje obstoječega gradiva, ki bi ga bilo treba podpreti. Razmisliti bi bilo treba o uvedbi sistema nagrajevanja „odličnih praks“; |
| --- | --- |

53.

priznava, da so zlasti na lokalni in regionalni ravni na voljo izkušnje in strukturirana partnerstva za spodbujanje razvoja športa invalidov in njihovega športnega udejstvovanja. Odbor poziva k izmenjavi teh dobrih praks in poudarja, da lahko tudi sam prispeva k njihovemu razširjanju z ustrezno podporo evropskih institucij in zadevnih zainteresiranih strani. Velik izziv je prevajanje obstoječega gradiva, ki bi ga bilo treba podpreti. Razmisliti bi bilo treba o uvedbi sistema nagrajevanja „odličnih praks“;

| 54. | podpira sistem regionalnih predstavnikov, odgovornih za razvoj športa invalidov. Ti bi lahko omogočali izmenjavo in izvajanje dobrih praks, med drugim pri uporabi digitalnih orodij, ter zagotavljali povezavo med evropskimi politikami in regionalnimi razmerami. Spodbujanje in izvajanje evropskih projektov za izmenjavo dobrih praks bosta omogočila oblikovanje uspešnih rešitev za skupne težave ter poznavanje potreb drugih regij in držav; |
| --- | --- |

54.

podpira sistem regionalnih predstavnikov, odgovornih za razvoj športa invalidov. Ti bi lahko omogočali izmenjavo in izvajanje dobrih praks, med drugim pri uporabi digitalnih orodij, ter zagotavljali povezavo med evropskimi politikami in regionalnimi razmerami. Spodbujanje in izvajanje evropskih projektov za izmenjavo dobrih praks bosta omogočila oblikovanje uspešnih rešitev za skupne težave ter poznavanje potreb drugih regij in držav;

Dodatne ugotovitve

| 55. | je seznanjen s prvimi pobudami za promocijo „evropskega tedna športa“ in poudarja, da je treba v tem okviru predvideti športe, posebej namenjene invalidom, in da je treba invalide vključiti v množične športne dejavnosti. Poleg tega poudarja, da bi bilo treba razmisliti tudi o uvedbi vsakoletnega evropskega dneva športa invalidov; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen s prvimi pobudami za promocijo „evropskega tedna športa“ in poudarja, da je treba v tem okviru predvideti športe, posebej namenjene invalidom, in da je treba invalide vključiti v množične športne dejavnosti. Poleg tega poudarja, da bi bilo treba razmisliti tudi o uvedbi vsakoletnega evropskega dneva športa invalidov;

| 56. | ugotavlja, da ni primerljivih regionalnih informacij s tega področja, in poziva k vzpostavitvi postopka za zbiranje zanesljivih podatkov. V ta namen bi bilo na primer koristno naročiti posebno raziskavo Eurobarometra o športu invalidov ali vsaj vključiti bolj konkretna vprašanja o tej temi v prihodnje raziskave Eurobarometra o športu ali invalidnosti; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da ni primerljivih regionalnih informacij s tega področja, in poziva k vzpostavitvi postopka za zbiranje zanesljivih podatkov. V ta namen bi bilo na primer koristno naročiti posebno raziskavo Eurobarometra o športu invalidov ali vsaj vključiti bolj konkretna vprašanja o tej temi v prihodnje raziskave Eurobarometra o športu ali invalidnosti;

| 57. | močno spodbuja ustanovitev evropske skupine strokovnjakov o tem vprašanju, ki bi priznala, da ima šport invalidov drugačno poslanstvo, in obravnavala prispevke najrazličnejših akterjev s tega področja. Ta skupina evropskih strokovnjakov bi lahko sprejela naslednje ustrezne ukrepe:






  — | s semantičnega vidika






  — | bi lahko predlagala skupno opredelitev pojmov „parašport“, „prilagojeni šport“ in „skupni šport“, da bi pospešila njihovo priznanje; |
| --- | --- | --- | --- |

57.

močno spodbuja ustanovitev evropske skupine strokovnjakov o tem vprašanju, ki bi priznala, da ima šport invalidov drugačno poslanstvo, in obravnavala prispevke najrazličnejših akterjev s tega področja. Ta skupina evropskih strokovnjakov bi lahko sprejela naslednje ustrezne ukrepe:

—

s semantičnega vidika

—

bi lahko predlagala skupno opredelitev pojmov „parašport“, „prilagojeni šport“ in „skupni šport“, da bi pospešila njihovo priznanje;

| — | s tehničnega vidika






  — | bi lahko opredelila in zbrala najpomembnejše regionalne in lokalne izkušnje, da bi spodbudila njihovo posnemanje in razširjanje; |
| --- | --- | --- |

—

s tehničnega vidika

—

bi lahko opredelila in zbrala najpomembnejše regionalne in lokalne izkušnje, da bi spodbudila njihovo posnemanje in razširjanje;

| — | političnim predstavnikom bi lahko zagotovila tehnične elemente, ki jih odgovorni nujno potrebujejo za ozaveščanje, in Odboru regij omogočila, da uresničuje svoj cilj delovati kot spodbujevalec mobilizacije na tem področju, kjer imajo lokalne in regionalne oblasti vodilno vlogo. |
| --- | --- |

—

političnim predstavnikom bi lahko zagotovila tehnične elemente, ki jih odgovorni nujno potrebujejo za ozaveščanje, in Odboru regij omogočila, da uresničuje svoj cilj delovati kot spodbujevalec mobilizacije na tem področju, kjer imajo lokalne in regionalne oblasti vodilno vlogo.

V Bruslju, 29. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2010) 636 final.

1

(2)  COM(2011) 12 final.

2

(3)  COM(2007) 391 final.

3

(4)  http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c3/dual-career-guidelines-final.pdf.

4

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/33

---

Mnenje Odbora regij – Državna pomoč za ribištvo in akvakulturo

2014/C 114/07

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja pregled pravil o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo ter nedavno javno posvetovanje, ki ga je v okviru tega pregleda opravila Evropska komisija; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pregled pravil o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo ter nedavno javno posvetovanje, ki ga je v okviru tega pregleda opravila Evropska komisija;

| 2. | poudarja, kako pomembno je obravnavati pregled v kontekstu (i) reforme skupne ribiške politike, (ii) pogajanj o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR), drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladih in drugih pomembnih programih EU za financiranje ribištva in akvakulture ter (iii) širše posodobitve agende državne pomoči, ki jo vodi GD za konkurenco; |
| --- | --- |

2.

poudarja, kako pomembno je obravnavati pregled v kontekstu (i) reforme skupne ribiške politike, (ii) pogajanj o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR), drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladih in drugih pomembnih programih EU za financiranje ribištva in akvakulture ter (iii) širše posodobitve agende državne pomoči, ki jo vodi GD za konkurenco;

| 3. | odločno podpira krovne cilje reforme skupne ribiške politike, da pride do premika k trajnostnemu ribištvu, ter pozdravlja politični dogovor o tem v okviru irskega predsedovanja Svetu EU; |
| --- | --- |

3.

odločno podpira krovne cilje reforme skupne ribiške politike, da pride do premika k trajnostnemu ribištvu, ter pozdravlja politični dogovor o tem v okviru irskega predsedovanja Svetu EU;

| 4. | ponavlja, da je treba reformo pravil o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo izvesti tako, da bo podprla in olajšala uresničitev reforme skupne ribiške politike kot temeljnega načela. Podobno morajo pogajanja o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zagotoviti, da se bo ta sklad uporabljal za doseganje ciljev skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

4.

ponavlja, da je treba reformo pravil o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo izvesti tako, da bo podprla in olajšala uresničitev reforme skupne ribiške politike kot temeljnega načela. Podobno morajo pogajanja o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo zagotoviti, da se bo ta sklad uporabljal za doseganje ciljev skupne ribiške politike;

| 5. | poudarja, da trajnost ribiškega sektorja pomeni dolgoročno vzdržnost in trajnost ribjih staležev v vodah EU ter socialno-gospodarsko prihodnost ribiških skupnosti povsod v EU, pri čemer je potrebno ravnovesje med obema vidikoma; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da trajnost ribiškega sektorja pomeni dolgoročno vzdržnost in trajnost ribjih staležev v vodah EU ter socialno-gospodarsko prihodnost ribiških skupnosti povsod v EU, pri čemer je potrebno ravnovesje med obema vidikoma;

| 6. | opozarja na protislovje, s katerim se sooča EU, in sicer da je po eni strani močno odvisna od uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (okoli 60 % celotne potrošnje), da lahko zadovolji povpraševanje in želje potrošnikov v EU, ter da mora po drugi strani nujno ponovno doseči in ohranjati največji trajnostni donos ribjih staležev v EU, da bo zagotovila njihovo razpoložljivost prihodnjim generacijam; v zvezi s tem ponovno opozarja, da akvakultura z uporabo trajnostnih metod in brez ogrožanja ohranitve ribjih staležev prispeva k oskrbi s proizvodom, ki je enakovreden proizvodu morskega ribolova; akvakultura tudi zagotavlja visoko raven zaposlenosti in deluje kot socialni blažilec v časih krize; |
| --- | --- |

6.

opozarja na protislovje, s katerim se sooča EU, in sicer da je po eni strani močno odvisna od uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture (okoli 60 % celotne potrošnje), da lahko zadovolji povpraševanje in želje potrošnikov v EU, ter da mora po drugi strani nujno ponovno doseči in ohranjati največji trajnostni donos ribjih staležev v EU, da bo zagotovila njihovo razpoložljivost prihodnjim generacijam; v zvezi s tem ponovno opozarja, da akvakultura z uporabo trajnostnih metod in brez ogrožanja ohranitve ribjih staležev prispeva k oskrbi s proizvodom, ki je enakovreden proizvodu morskega ribolova; akvakultura tudi zagotavlja visoko raven zaposlenosti in deluje kot socialni blažilec v časih krize;

| 7. | poudarja pomen učinkovitega usmerjanja pomoči, da bodo majhne flote, ki predstavljajo večino vseh flot EU po številu plovil, prejele delež iz skupne ribiške politike in ESPR, ki odraža njihovo številčno in socialno-ekonomsko zastopanost, pod pogojem da obratujejo na podlagi trajnostnih ribolovnih praks; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen učinkovitega usmerjanja pomoči, da bodo majhne flote, ki predstavljajo večino vseh flot EU po številu plovil, prejele delež iz skupne ribiške politike in ESPR, ki odraža njihovo številčno in socialno-ekonomsko zastopanost, pod pogojem da obratujejo na podlagi trajnostnih ribolovnih praks;

| 8. | poudarja, da sta za bolj trajnostno uporabo javnih subvencij v ribiškem sektorju potrebna močna politična volja in ukrepanje na vseh ravneh upravljanja v EU, kot kaže neuspeh reform skupne ribiške politike leta 2002 pri izpolnjevanju zastavljenih okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev, saj najbolj trajnosten donos dosega le 22 % ribjih staležev, 35 % jih je prekomerno izkoriščenih in 43 % jih presega varne biološke meje (vir: študija IEEP za Evropski parlament, 2011); |
| --- | --- |

8.

poudarja, da sta za bolj trajnostno uporabo javnih subvencij v ribiškem sektorju potrebna močna politična volja in ukrepanje na vseh ravneh upravljanja v EU, kot kaže neuspeh reform skupne ribiške politike leta 2002 pri izpolnjevanju zastavljenih okoljskih, socialnih in gospodarskih ciljev, saj najbolj trajnosten donos dosega le 22 % ribjih staležev, 35 % jih je prekomerno izkoriščenih in 43 % jih presega varne biološke meje (vir: študija IEEP za Evropski parlament, 2011);

| 9. | opozarja na Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 12/2011, v katerem je navedeno, da je presežna zmogljivost ribiškega ladjevja še vedno eden glavnih vzrokov za neuspeh skupne ribiške politike pri zagotavljanju trajnostne ribiške dejavnosti; |
| --- | --- |

9.

opozarja na Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 12/2011, v katerem je navedeno, da je presežna zmogljivost ribiškega ladjevja še vedno eden glavnih vzrokov za neuspeh skupne ribiške politike pri zagotavljanju trajnostne ribiške dejavnosti;

| 10. | ugotavlja, da bodo za dosego trajnosti potrebne strukturne spremembe in diverzifikacija v ribiškem sektorju, ter poudarja, da morajo pravila in ukrepi državne pomoči olajšati te spremembe, tako da so ob upoštevanju gonilnega učinka velikih ribiških podjetij zlasti osredotočeni na podporo razvoju gospodarstva na kopnem (predelovalna industrija, trajnostna akvakultura, lokalni ribji trgi, novi proizvodi, lokalne dobavne verige itd.), na nove in trajnostne oblike ribištva v evropskih morjih in oceanih (kar vključuje zlasti vlogo ladjevja za mali priobalni ribolov in obrtni ribolov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izboljšavam pri selektivnosti, energetski učinkovitosti itd. drugih segmentov flote, ki v Evropski uniji prispevajo k oskrbi z ribiškimi proizvodi, zlasti za prehrano ljudi) ter na širše morsko gospodarstvo in gospodarstvo akvakulture. Ta državna pomoč se ne sme uporabljati za podporo netrajnostnim ribolovnim praksam; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bodo za dosego trajnosti potrebne strukturne spremembe in diverzifikacija v ribiškem sektorju, ter poudarja, da morajo pravila in ukrepi državne pomoči olajšati te spremembe, tako da so ob upoštevanju gonilnega učinka velikih ribiških podjetij zlasti osredotočeni na podporo razvoju gospodarstva na kopnem (predelovalna industrija, trajnostna akvakultura, lokalni ribji trgi, novi proizvodi, lokalne dobavne verige itd.), na nove in trajnostne oblike ribištva v evropskih morjih in oceanih (kar vključuje zlasti vlogo ladjevja za mali priobalni ribolov in obrtni ribolov, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti izboljšavam pri selektivnosti, energetski učinkovitosti itd. drugih segmentov flote, ki v Evropski uniji prispevajo k oskrbi z ribiškimi proizvodi, zlasti za prehrano ljudi) ter na širše morsko gospodarstvo in gospodarstvo akvakulture. Ta državna pomoč se ne sme uporabljati za podporo netrajnostnim ribolovnim praksam;

| 11. | priznava vrednost in pomen ribiškega sektorja za EU in pri tem omenja visoko koncentracijo zaposlovanja na nekaterih območjih in regijah v Evropi ter neposredne posledice, ki jih ima prestrukturiranje ribištva za te skupnosti; |
| --- | --- |

11.

priznava vrednost in pomen ribiškega sektorja za EU in pri tem omenja visoko koncentracijo zaposlovanja na nekaterih območjih in regijah v Evropi ter neposredne posledice, ki jih ima prestrukturiranje ribištva za te skupnosti;

| 12. | se zaveda, da je pritisk na podeželske, obalne in ribiške skupnosti še posebej hud v kontekstu aktualne socialno-gospodarske krize v Evropi, kar pomeni, da je ciljno usmerjena podpora na teritorialni ravni ključna za dolgoročno blaginjo in trajnost teh skupnosti; |
| --- | --- |

12.

se zaveda, da je pritisk na podeželske, obalne in ribiške skupnosti še posebej hud v kontekstu aktualne socialno-gospodarske krize v Evropi, kar pomeni, da je ciljno usmerjena podpora na teritorialni ravni ključna za dolgoročno blaginjo in trajnost teh skupnosti;

| 13. | ugotavlja, da je ribištvo – tako kot mnogi drugi sektorji – subvencioniran sektor, kar pomeni velik izziv zaradi prekomerne odvisnosti od javnega financiranja, hkrati pa priložnost, saj Evropski komisiji, državam članicam in lokalnim/regionalnim oblastem omogoča, da javna sredstva uporabijo za izvedbo ključnih reform v tem sektorju; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je ribištvo – tako kot mnogi drugi sektorji – subvencioniran sektor, kar pomeni velik izziv zaradi prekomerne odvisnosti od javnega financiranja, hkrati pa priložnost, saj Evropski komisiji, državam članicam in lokalnim/regionalnim oblastem omogoča, da javna sredstva uporabijo za izvedbo ključnih reform v tem sektorju;

| 14. | ponavlja, da je treba uporabiti vse razpoložljive vire čim bolj učinkovito, ter meni, da je treba pri pripravi sporazumov o partnerstvu in prihodnjih operativnih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov dati odločno prednost podpori obalnim in ribiškim skupnostim, in sicer v skladu z reformiranim regulativnim okvirom državne pomoči, ki je dovzeten za gospodarske potrebe teh skupnosti in se odziva nanje; |
| --- | --- |

14.

ponavlja, da je treba uporabiti vse razpoložljive vire čim bolj učinkovito, ter meni, da je treba pri pripravi sporazumov o partnerstvu in prihodnjih operativnih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov dati odločno prednost podpori obalnim in ribiškim skupnostim, in sicer v skladu z reformiranim regulativnim okvirom državne pomoči, ki je dovzeten za gospodarske potrebe teh skupnosti in se odziva nanje;

| 15. | poziva k prilagodljivosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se zagotovi usmerjenost sredstev v podeželske, obalne in ribiške skupnosti, in poziva Evropsko komisijo, da se v pregledu pravil o državni pomoči jasno zaveže zagotoviti, da bodo ta pravila to v praksi omogočala, ne pa ovirala; |
| --- | --- |

15.

poziva k prilagodljivosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se zagotovi usmerjenost sredstev v podeželske, obalne in ribiške skupnosti, in poziva Evropsko komisijo, da se v pregledu pravil o državni pomoči jasno zaveže zagotoviti, da bodo ta pravila to v praksi omogočala, ne pa ovirala;

| 16. | meni, da ta sredstva, če bodo učinkovito in uspešno uporabljena, nudijo priložnost za preoblikovanje ribištva in akvakulture v EU ter lahko pomagajo pri razvoju v trajnostni sektor ribištva in akvakulture, ob tem pa podprejo širše cilje strategije za modro rast, in sicer krepitev morskega gospodarstva in gospodarstva akvakulture ter njunih povezav z gospodarstvom na kopnem, kar bo zlasti dodalo vrednost ribiškim proizvodom s pomočjo razvoja gospodarstva na kopnem, lokalnih trgov, inovativnih proizvodov in večje ozaveščenosti potrošnikov (zlasti glede vprašanj, kot so kratke dobavne verige, sezonski proizvodi in razločljivost proizvoda); |
| --- | --- |

16.

meni, da ta sredstva, če bodo učinkovito in uspešno uporabljena, nudijo priložnost za preoblikovanje ribištva in akvakulture v EU ter lahko pomagajo pri razvoju v trajnostni sektor ribištva in akvakulture, ob tem pa podprejo širše cilje strategije za modro rast, in sicer krepitev morskega gospodarstva in gospodarstva akvakulture ter njunih povezav z gospodarstvom na kopnem, kar bo zlasti dodalo vrednost ribiškim proizvodom s pomočjo razvoja gospodarstva na kopnem, lokalnih trgov, inovativnih proizvodov in večje ozaveščenosti potrošnikov (zlasti glede vprašanj, kot so kratke dobavne verige, sezonski proizvodi in razločljivost proizvoda);

| 17. | poziva Evropsko komisijo, države članice in druge organe oblasti v Evropi, da izkoristijo priložnost in v obdobju 2014–2020 pospešeno stopijo na pot resničnih sprememb; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, države članice in druge organe oblasti v Evropi, da izkoristijo priložnost in v obdobju 2014–2020 pospešeno stopijo na pot resničnih sprememb;

| 18. | ugotavlja, da pravila de minimis in o skupinskih izjemah ne dajejo celotne slike za subvencije za ribištvo in akvakulturo, saj imajo države članice možnost, da oblikujejo „priglašene“ programe pomoči (ki jih mora Evropska komisija predhodno odobriti); |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da pravila de minimis in o skupinskih izjemah ne dajejo celotne slike za subvencije za ribištvo in akvakulturo, saj imajo države članice možnost, da oblikujejo „priglašene“ programe pomoči (ki jih mora Evropska komisija predhodno odobriti);

| 19. | ugotavlja, da ima ribiški sektor koristi tudi od oprostitve davka na gorivo, in sicer neposredne koristi v zvezi s stroški obratovanja ribiških plovil, ki po ocenah v EU znašajo okoli 1,5 milijarde EUR na leto; poleg tega pomoč de minimis daje možnost za nudenje subvencij za gorivo za plovila; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da ima ribiški sektor koristi tudi od oprostitve davka na gorivo, in sicer neposredne koristi v zvezi s stroški obratovanja ribiških plovil, ki po ocenah v EU znašajo okoli 1,5 milijarde EUR na leto; poleg tega pomoč de minimis daje možnost za nudenje subvencij za gorivo za plovila;

| 20. | opozarja tudi na študijo, ki je bila leta 2009 naročena za GD za pomorske zadeve in ocenila, da bo v okviru uredbe o pomoči de minimis na voljo 718 milijonov EUR, čeprav je dejanske podatke o pomoči de minimis zaradi neučinkovitega spremljanja na ravni EU težko zbrati; ocenjuje se, da je letno zagotovljenih 8 milijonov EUR v okviru uredbe o skupinskih izjemah za ribištvo; |
| --- | --- |

20.

opozarja tudi na študijo, ki je bila leta 2009 naročena za GD za pomorske zadeve in ocenila, da bo v okviru uredbe o pomoči de minimis na voljo 718 milijonov EUR, čeprav je dejanske podatke o pomoči de minimis zaradi neučinkovitega spremljanja na ravni EU težko zbrati; ocenjuje se, da je letno zagotovljenih 8 milijonov EUR v okviru uredbe o skupinskih izjemah za ribištvo;

| 21. | ugotavlja, da je študija za GD za pomorske zadeve iz leta 2009 izpostavila tudi vrsto tveganj pri izvajanju uredbe de minimis, med drugim: (i) potencialno škodljiv učinek za uporabo Evropskega sklada za ribištvo v državah članicah, ki dajejo prednost pomoči de minimis, (ii) izkrivljanje, ki ga lahko potencialno povzroči raznolikost pri uporabi pomoči de minimis v različnih državah članicah, in (iii) tveganje, da se bo pomoč de minimis uporabljala za ohranjanje delovanja plovil, kar bi bilo v nasprotju s širšimi cilji reforme, tj. zmanjšanjem velikosti in obsega ribiškega ladjevja; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je študija za GD za pomorske zadeve iz leta 2009 izpostavila tudi vrsto tveganj pri izvajanju uredbe de minimis, med drugim: (i) potencialno škodljiv učinek za uporabo Evropskega sklada za ribištvo v državah članicah, ki dajejo prednost pomoči de minimis, (ii) izkrivljanje, ki ga lahko potencialno povzroči raznolikost pri uporabi pomoči de minimis v različnih državah članicah, in (iii) tveganje, da se bo pomoč de minimis uporabljala za ohranjanje delovanja plovil, kar bi bilo v nasprotju s širšimi cilji reforme, tj. zmanjšanjem velikosti in obsega ribiškega ladjevja;

| 22. | pozdravlja preglednost, ki jo je pridobila pomoč de minimis z vključitvijo teh podatkov v letno poročilo držav članic o državni pomoči kot pomembnega dejavnika za zagotavljanje preglednosti tega sistema; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja preglednost, ki jo je pridobila pomoč de minimis z vključitvijo teh podatkov v letno poročilo držav članic o državni pomoči kot pomembnega dejavnika za zagotavljanje preglednosti tega sistema;

| 23. | ugotavlja, da mora Evropska komisija v svojem prizadevanju po zmanjšanju birokracije in racionalizaciji zahtev za spremljanje vzpostaviti ravnovesje ter obenem zagotoviti zadostno preglednost in nadzor, ter ponovno opozarja, da krovni cilji reform skupne ribiške politike v zadostni meri upravičujejo strogo in pregledno spremljanje uporabe državne pomoči v tem sektorju; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da mora Evropska komisija v svojem prizadevanju po zmanjšanju birokracije in racionalizaciji zahtev za spremljanje vzpostaviti ravnovesje ter obenem zagotoviti zadostno preglednost in nadzor, ter ponovno opozarja, da krovni cilji reform skupne ribiške politike v zadostni meri upravičujejo strogo in pregledno spremljanje uporabe državne pomoči v tem sektorju;

| 24. | se zaveda pozivov, da se sedanji pragovi pomoči de minimis (30 000 EUR za podjetje v treh davčnih letih) zvišajo, kar bi dalo lokalnim in regionalnim oblastem več manevrskega prostora za podporo ukrepov na teritorialni ravni, ki veljajo za še posebej pomembne zaradi visoke skoncentriranosti ribištva v nekaterih regijah in skupnostih; priznava, da bi morala vsaka sprememba veljavnega pragu pomoči de minimis upoštevati konkurenco in skupni trg; |
| --- | --- |

24.

se zaveda pozivov, da se sedanji pragovi pomoči de minimis (30 000 EUR za podjetje v treh davčnih letih) zvišajo, kar bi dalo lokalnim in regionalnim oblastem več manevrskega prostora za podporo ukrepov na teritorialni ravni, ki veljajo za še posebej pomembne zaradi visoke skoncentriranosti ribištva v nekaterih regijah in skupnostih; priznava, da bi morala vsaka sprememba veljavnega pragu pomoči de minimis upoštevati konkurenco in skupni trg;

| 25. | vendar opozarja, da bi lahko povečanje pragov de minimis omogočilo še več podpore za netrajnostne ribolovne prakse, kar bi spodkopalo krovni cilj reform skupne ribiške politike, tj. dosego trajnostnega ribištva v EU; vendar pa je to nevarnost mogoče preprečiti v posebnih primerih nacionalnega obsega, pri katerih pomanjkljive trajnosti ne gre pripisati proizvodnji ali ribolovu; |
| --- | --- |

25.

vendar opozarja, da bi lahko povečanje pragov de minimis omogočilo še več podpore za netrajnostne ribolovne prakse, kar bi spodkopalo krovni cilj reform skupne ribiške politike, tj. dosego trajnostnega ribištva v EU; vendar pa je to nevarnost mogoče preprečiti v posebnih primerih nacionalnega obsega, pri katerih pomanjkljive trajnosti ne gre pripisati proizvodnji ali ribolovu;

| 26. | zato poziva Evropsko komisijo, da v oceni učinka spremenjenih predpisov in pri ocenjevanju prispevkov v okviru posvetovanja podrobno analizira potencialni učinek (z vidika uresničitve širših reform skupne ribiške politike), če se prag de minimis v sektorju (i) ohrani na sedanji stopnji, (ii) zviša in (iii) zniža ali popolnoma odpravi; |
| --- | --- |

26.

zato poziva Evropsko komisijo, da v oceni učinka spremenjenih predpisov in pri ocenjevanju prispevkov v okviru posvetovanja podrobno analizira potencialni učinek (z vidika uresničitve širših reform skupne ribiške politike), če se prag de minimis v sektorju (i) ohrani na sedanji stopnji, (ii) zviša in (iii) zniža ali popolnoma odpravi;

| 27. | meni, da bi morala ta ocena učinka obravnavati tudi vlogo, ki jo imajo ukrepi pomoči de minimis kot del celote javnih ukrepov v tem sektorju, zlasti način, kako rešujejo „vrzeli“ v predpisih, ki jih ne morejo zapolniti novi ESPR, uredba o skupinskih izjemah za sektor ribištva in akvakulture ter priglašeni programi pomoči za ta sektor; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morala ta ocena učinka obravnavati tudi vlogo, ki jo imajo ukrepi pomoči de minimis kot del celote javnih ukrepov v tem sektorju, zlasti način, kako rešujejo „vrzeli“ v predpisih, ki jih ne morejo zapolniti novi ESPR, uredba o skupinskih izjemah za sektor ribištva in akvakulture ter priglašeni programi pomoči za ta sektor;

| 28. | poudarja, da je treba v obdobju 2014–2020 ESPR uporabljati učinkoviteje, kot pa se je doslej uporabljal Evropski sklad za ribištvo, saj je novi sklad ključni mehanizem financiranja, prek katerega je mogoče v sektor ribištva in akvakulture usmerjati pomoč za doseganje krovnih ciljev reform skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba v obdobju 2014–2020 ESPR uporabljati učinkoviteje, kot pa se je doslej uporabljal Evropski sklad za ribištvo, saj je novi sklad ključni mehanizem financiranja, prek katerega je mogoče v sektor ribištva in akvakulture usmerjati pomoč za doseganje krovnih ciljev reform skupne ribiške politike;

| 29. | meni, da je smotrno raziskati potencial, ki ga imata umik podpore predelavi in trženju ribolovnih in ribogojnih proizvodov iz sektorskih uredb o de minimis/skupinskih izjemah in namesto tega vključitev te podpore v okvir splošnih uredb o de minimis/skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

29.

meni, da je smotrno raziskati potencial, ki ga imata umik podpore predelavi in trženju ribolovnih in ribogojnih proizvodov iz sektorskih uredb o de minimis/skupinskih izjemah in namesto tega vključitev te podpore v okvir splošnih uredb o de minimis/skupinskih izjemah;

| 30. | je prepričan, da se takšen premik vsebinsko ujema s ciljem Evropske komisije, da oblikuje sektor ribištva in akvakulture, ki bo bolj usmerjen h gospodarskim in poslovnim vidikom, ter da razišče načine za dodajanje vrednosti ribolovnim proizvodom, razvijanje dobavnih verig, širše gospodarstvo na kopnem ter nove in inovativne pristope; |
| --- | --- |

30.

je prepričan, da se takšen premik vsebinsko ujema s ciljem Evropske komisije, da oblikuje sektor ribištva in akvakulture, ki bo bolj usmerjen h gospodarskim in poslovnim vidikom, ter da razišče načine za dodajanje vrednosti ribolovnim proizvodom, razvijanje dobavnih verig, širše gospodarstvo na kopnem ter nove in inovativne pristope;

| 31. | ugotavlja, da bi premik podpore kopenskim dejavnostim predelave rib in trajnostne akvakulture v splošno uredbo de minimis omogočil koristi za takšne ukrepe zaradi višjih pragov ukrepanja te uredbe (trenutno 200 000 EUR), kar bi pripomoglo k premagovanju ovir za naložbe v kopensko gospodarstvo in k cilju, da se poveča potencialna „dodana vrednost“ ribjih proizvodov lokalnih ribiških skupnosti; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da bi premik podpore kopenskim dejavnostim predelave rib in trajnostne akvakulture v splošno uredbo de minimis omogočil koristi za takšne ukrepe zaradi višjih pragov ukrepanja te uredbe (trenutno 200 000 EUR), kar bi pripomoglo k premagovanju ovir za naložbe v kopensko gospodarstvo in k cilju, da se poveča potencialna „dodana vrednost“ ribjih proizvodov lokalnih ribiških skupnosti;

| 32. | poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o tem pri pregledu uredb o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo, pri čemer naj zlasti oceni potencialne gospodarske koristi takšnega pristopa za kopensko gospodarstvo in ribiške skupnosti ter tudi, v kakšni meri bi lahko takšna sprememba povzročila „nenamerne posledice“, na primer povečanje netrajnostnih ribolovnih praks; |
| --- | --- |

32.

poziva Evropsko komisijo, naj razmisli o tem pri pregledu uredb o državni pomoči za ribištvo in akvakulturo, pri čemer naj zlasti oceni potencialne gospodarske koristi takšnega pristopa za kopensko gospodarstvo in ribiške skupnosti ter tudi, v kakšni meri bi lahko takšna sprememba povzročila „nenamerne posledice“, na primer povečanje netrajnostnih ribolovnih praks;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj pregleda seznam ukrepov pomoči v uredbi o skupinskih izjemah in se prepriča, da so v skladu z reformo skupne ribiške politike, in zagotovi, da v uredbah o državni pomoči (ali ESPR) ni skritih možnosti za spodbujanje netrajnostnih ribolovnih praks; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj pregleda seznam ukrepov pomoči v uredbi o skupinskih izjemah in se prepriča, da so v skladu z reformo skupne ribiške politike, in zagotovi, da v uredbah o državni pomoči (ali ESPR) ni skritih možnosti za spodbujanje netrajnostnih ribolovnih praks;

| 34. | poudarja, da mora uredba o skupinskih izjemah obsegati okoljske ukrepe v ribogojstvu in ukrepe za ohranjanje narave, ter poziva Evropsko komisijo, naj ohrani in razširi obseg uredbe, da bo omogočila naložbe v varstvo, ohranjanje in izboljševanje morskega in pomorskega okolja, vključno s podporo za morske raziskave in raziskave akvakulture, zbiranje podatkov, podporo v posebnih primerih nacionalnega pomena, pri katerih pomanjkljive trajnosti ne gre pripisati proizvodnji ali ribolovu itd.; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da mora uredba o skupinskih izjemah obsegati okoljske ukrepe v ribogojstvu in ukrepe za ohranjanje narave, ter poziva Evropsko komisijo, naj ohrani in razširi obseg uredbe, da bo omogočila naložbe v varstvo, ohranjanje in izboljševanje morskega in pomorskega okolja, vključno s podporo za morske raziskave in raziskave akvakulture, zbiranje podatkov, podporo v posebnih primerih nacionalnega pomena, pri katerih pomanjkljive trajnosti ne gre pripisati proizvodnji ali ribolovu itd.;

| 35. | poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter druge udeležene strani, naj z ustvarjalnim pristopom sprejmejo priložnosti, ki jim jih nudijo te uredbe (in ESPR), ter poskrbijo za izboljšanje vseh ukrepov, ki krepijo trajnost ribiškega sektorja, akvakulture, morskega okolja in obalnih skupnosti. |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, lokalne in regionalne oblasti ter druge udeležene strani, naj z ustvarjalnim pristopom sprejmejo priložnosti, ki jim jih nudijo te uredbe (in ESPR), ter poskrbijo za izboljšanje vseh ukrepov, ki krepijo trajnost ribiškega sektorja, akvakulture, morskega okolja in obalnih skupnosti.

V Bruslju, 29. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/37

---

Mnenje Odbora regij – Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU

2014/C 114/08

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozitivno sprejema sporočilo Evropske komisije z naslovom Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU, pri tem pa poudarja, da bi morala zaradi odziva na prihodnje izzive glede prehrane, naravnih virov in ozemlja proizvodnja v akvakulturi veljati za strateško (kot to velja za proizvodnjo v drugih primarnih sektorjih); |
| --- | --- |

1.

pozitivno sprejema sporočilo Evropske komisije z naslovom Strateške smernice za trajnostni razvoj akvakulture EU, pri tem pa poudarja, da bi morala zaradi odziva na prihodnje izzive glede prehrane, naravnih virov in ozemlja proizvodnja v akvakulturi veljati za strateško (kot to velja za proizvodnjo v drugih primarnih sektorjih);

| 2. | poudarja pomen modre rasti in ponavlja, da je nujno potrebna strategija za trajnostni razvoj akvakulture na evropski ravni, če naj v skladu s strategijo Evropa 2020 za oživitev gospodarstva EU dosežemo cilje glede zaposlovanja in povečanja proizvodnje v sektorju; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen modre rasti in ponavlja, da je nujno potrebna strategija za trajnostni razvoj akvakulture na evropski ravni, če naj v skladu s strategijo Evropa 2020 za oživitev gospodarstva EU dosežemo cilje glede zaposlovanja in povečanja proizvodnje v sektorju;

| 3. | se zavzema za to, da je ključni cilj smernic zmanjšanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova s pristopom upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

3.

se zavzema za to, da je ključni cilj smernic zmanjšanje nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova s pristopom upravljanja na več ravneh;

| 4. | želi spomniti, da je akvakulturo že podprl v več sprejetih mnenjih in zahteval, da se to politiko prizna kot politiko ter da se jo v zadostni meri financira in spodbuja, da bi lahko postala močna alternativa običajnemu ribolovu. Zato bi Odboru morali priznati vlogo temeljnega partnerja za spodbujanje te politike; |
| --- | --- |

4.

želi spomniti, da je akvakulturo že podprl v več sprejetih mnenjih in zahteval, da se to politiko prizna kot politiko ter da se jo v zadostni meri financira in spodbuja, da bi lahko postala močna alternativa običajnemu ribolovu. Zato bi Odboru morali priznati vlogo temeljnega partnerja za spodbujanje te politike;

| 5. | opozarja, da po ocenah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) trenutno 47 % vseh rib, namenjenih človeški prehrani, izvira iz akvakulture, in obžaluje dejstvo, da proizvodnja v akvakulturi EU predstavlja zgolj 2,3 % svetovne proizvodnje po obsegu in 4 % po vrednosti (1); |
| --- | --- |

5.

opozarja, da po ocenah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) trenutno 47 % vseh rib, namenjenih človeški prehrani, izvira iz akvakulture, in obžaluje dejstvo, da proizvodnja v akvakulturi EU predstavlja zgolj 2,3 % svetovne proizvodnje po obsegu in 4 % po vrednosti (1);

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi dejstva, da mora Evropa, ki je bila nekoč prva v proizvodnji gojenih rib, zdaj uvažati več kot 60 % vseh proizvodov iz akvakulture, čeprav ima na ozemlju EU vse možnosti za proizvodnjo te hrane, ki bi zagotovila delovna mesta njenim državljanom in spoštovanje najvišjih standardov; |
| --- | --- |

6.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi dejstva, da mora Evropa, ki je bila nekoč prva v proizvodnji gojenih rib, zdaj uvažati več kot 60 % vseh proizvodov iz akvakulture, čeprav ima na ozemlju EU vse možnosti za proizvodnjo te hrane, ki bi zagotovila delovna mesta njenim državljanom in spoštovanje najvišjih standardov;

| 7. | priznava, da je treba razviti potencial akvakulture in sektor, ki stagnira, spremeniti v cvetočo gospodarsko panogo; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je treba razviti potencial akvakulture in sektor, ki stagnira, spremeniti v cvetočo gospodarsko panogo;

| 8. | pozdravlja priznanje potrebe po zmanjšanju razkoraka med količino ribjih proizvodov, ki se porabijo na trgu EU, in količino ribiškega ulova v EU, ter priznanje vloge, ki jo mora imeti sektor akvakulture pri doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja priznanje potrebe po zmanjšanju razkoraka med količino ribjih proizvodov, ki se porabijo na trgu EU, in količino ribiškega ulova v EU, ter priznanje vloge, ki jo mora imeti sektor akvakulture pri doseganju tega cilja;

| 9. | poudarja, da je v evropskem okviru trajnostni razvoj postal nujni pogoj vseh prizadevanj za socialno-ekonomsko rast, v katerega se – sektor po sektorju – usmerjajo politične pobude in viri; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je v evropskem okviru trajnostni razvoj postal nujni pogoj vseh prizadevanj za socialno-ekonomsko rast, v katerega se – sektor po sektorju – usmerjajo politične pobude in viri;

| 10. | meni, da ima trajnostni razvoj akvakulture strateški pomen, če se upoštevata neposreden interes vseh regij in lokalnih skupnosti (tudi tistih, ki niso ob morju) ter medsebojna odvisnost okoljskih politik, kakovosti voda (morja in celinskih voda), pa tudi gospodarske uspešnosti panoge; |
| --- | --- |

10.

meni, da ima trajnostni razvoj akvakulture strateški pomen, če se upoštevata neposreden interes vseh regij in lokalnih skupnosti (tudi tistih, ki niso ob morju) ter medsebojna odvisnost okoljskih politik, kakovosti voda (morja in celinskih voda), pa tudi gospodarske uspešnosti panoge;

| 11. | opozarja, da evropska akvakultura ni enoten sektor, ampak se v njej uporabljajo raznolike tehnike gojenja, kot so na primer zaprti in odprti, ekstenzivni ali intenzivni sistemi, da se izvaja na kopnem, v jezerih, ribnikih, v močvirjih ali bazenih, v bližini obale ali na odprtem morju ter zajema gojenje sladkovodnih in morskih rib in rakov od mrzlih skandinavskih voda do zmerno toplih voda južne Evrope. Ne glede na te razlike je treba evropsko akvakulturo podpreti, da postane konkurenčen in cenjen gospodarski sektor ter vir delovnih mest, znanja in ponosa na lokalni ravni; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da evropska akvakultura ni enoten sektor, ampak se v njej uporabljajo raznolike tehnike gojenja, kot so na primer zaprti in odprti, ekstenzivni ali intenzivni sistemi, da se izvaja na kopnem, v jezerih, ribnikih, v močvirjih ali bazenih, v bližini obale ali na odprtem morju ter zajema gojenje sladkovodnih in morskih rib in rakov od mrzlih skandinavskih voda do zmerno toplih voda južne Evrope. Ne glede na te razlike je treba evropsko akvakulturo podpreti, da postane konkurenčen in cenjen gospodarski sektor ter vir delovnih mest, znanja in ponosa na lokalni ravni;

| 12. | ugotavlja, da bo potrebna komunikacijska kampanja, ki bo to bogastvo in raznolikost izpostavila ter obenem ponudila večjo preglednost tudi glede označevanja proizvodov akvakulture, da bi lahko razlikovali med proizvodi iz intenzivnega gojenja in tistimi iz gojenja, ki bolj upošteva naravne pogoje (npr. bazeni v morju ipd.); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da bo potrebna komunikacijska kampanja, ki bo to bogastvo in raznolikost izpostavila ter obenem ponudila večjo preglednost tudi glede označevanja proizvodov akvakulture, da bi lahko razlikovali med proizvodi iz intenzivnega gojenja in tistimi iz gojenja, ki bolj upošteva naravne pogoje (npr. bazeni v morju ipd.);

| 13. | izraža zamisel, da bi EU morala prevzeti vodilno vlogo v razvoju ekoloških in trajnostnih metod ribogojstva, pri tem pa odpreti vrata „modri revoluciji“ z uporabo inovativnih tehnologij in sistemov za proizvodnjo, prehrano, razvoj mladic in pobiranje rib, razvitih v EU; |
| --- | --- |

13.

izraža zamisel, da bi EU morala prevzeti vodilno vlogo v razvoju ekoloških in trajnostnih metod ribogojstva, pri tem pa odpreti vrata „modri revoluciji“ z uporabo inovativnih tehnologij in sistemov za proizvodnjo, prehrano, razvoj mladic in pobiranje rib, razvitih v EU;

| 14. | deli zaskrbljenost zaradi stagniranja proizvodnje v akvakulturi EU, ki še vedno ne izkorišča dovolj konkurenčne prednosti, ki jo ima zaradi visoke kakovosti ter higienskih standardov evropskih ribjih proizvodov; |
| --- | --- |

14.

deli zaskrbljenost zaradi stagniranja proizvodnje v akvakulturi EU, ki še vedno ne izkorišča dovolj konkurenčne prednosti, ki jo ima zaradi visoke kakovosti ter higienskih standardov evropskih ribjih proizvodov;

| 15. | priporoča, da EU ohrani najvišjo raven nadzora in jamstva tudi za uvožene proizvode iz akvakulture, ki so pogosto surovina za nadaljnjo predelavo v evropskih podjetjih, in zagotovi standardiziran okvir zdravstvenih, higienskih, delovnih in okoljskih pogojev za uvožene proizvode in proizvode, „izdelane v EU“; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da EU ohrani najvišjo raven nadzora in jamstva tudi za uvožene proizvode iz akvakulture, ki so pogosto surovina za nadaljnjo predelavo v evropskih podjetjih, in zagotovi standardiziran okvir zdravstvenih, higienskih, delovnih in okoljskih pogojev za uvožene proizvode in proizvode, „izdelane v EU“;

| 16. | opozarja na pozitivne ekonomsko-socialne posledice, ki jih utegne imeti daljše obdobje rasti panoge akvakulture (in z njo povezanih proizvodnih sektorjev), če upoštevamo možnost, da se tako zadosti vse večjemu domačemu povpraševanju, za pokritje katerega je te proizvode zdaj treba uvažati, in se sproži proces vse večjega zaposlovanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

16.

opozarja na pozitivne ekonomsko-socialne posledice, ki jih utegne imeti daljše obdobje rasti panoge akvakulture (in z njo povezanih proizvodnih sektorjev), če upoštevamo možnost, da se tako zadosti vse večjemu domačemu povpraševanju, za pokritje katerega je te proizvode zdaj treba uvažati, in se sproži proces vse večjega zaposlovanja v Evropski uniji;

| 17. | želi pohvaliti zavezanost, ki jo kaže Komisija za začetek prostovoljnega procesa sodelovanja, ki pomeni sodelovanje držav članic v pripravi večletnih nacionalnih strateških načrtov, vendar priporoča, da priprava kazalnikov za merjenje napredka ne sme pomeniti pretiranega upravnega bremena za podjetja in lokalne organe; |
| --- | --- |

17.

želi pohvaliti zavezanost, ki jo kaže Komisija za začetek prostovoljnega procesa sodelovanja, ki pomeni sodelovanje držav članic v pripravi večletnih nacionalnih strateških načrtov, vendar priporoča, da priprava kazalnikov za merjenje napredka ne sme pomeniti pretiranega upravnega bremena za podjetja in lokalne organe;

| 18. | obžaluje, da sporočilo ne omenja vloge, ki bi jo lahko imele lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju trajnostnega razvoja akvakulture, npr. s podpiranjem seznanjanja s proizvodi iz akvakulture prek programov obveščanja v šolah ter s spodbujanjem porabe lokalnih in sezonskih proizvodov (kratka dobavna veriga); |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da sporočilo ne omenja vloge, ki bi jo lahko imele lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju trajnostnega razvoja akvakulture, npr. s podpiranjem seznanjanja s proizvodi iz akvakulture prek programov obveščanja v šolah ter s spodbujanjem porabe lokalnih in sezonskih proizvodov (kratka dobavna veriga);

| 19. | priporoča, da se prispevek regij, ki imajo v nekaterih državah članicah pristojnosti na področju gospodarskega razvoja, upošteva v predlaganem svetovalnem svetu za akvakulturo; |
| --- | --- |

19.

priporoča, da se prispevek regij, ki imajo v nekaterih državah članicah pristojnosti na področju gospodarskega razvoja, upošteva v predlaganem svetovalnem svetu za akvakulturo;

| 20. | se strinja s pomenom, ki bi ga za trajnostni razvoj akvakulture lahko imelo spoštovanje zakonodaje EU na področju okolja, javnega zdravja, varstva potrošnikov in okoljske trajnosti – na njeni osnovi morajo biti skladno pripravljeni tudi skupni cilji večletnih nacionalnih strateških načrtov; |
| --- | --- |

20.

se strinja s pomenom, ki bi ga za trajnostni razvoj akvakulture lahko imelo spoštovanje zakonodaje EU na področju okolja, javnega zdravja, varstva potrošnikov in okoljske trajnosti – na njeni osnovi morajo biti skladno pripravljeni tudi skupni cilji večletnih nacionalnih strateških načrtov;

| 21. | podpira tudi zahtevo, da se čim bolj podpre izvajanje okoljske zakonodaje EU brez nepotrebnih obremenitev za akterje v tem sektorju; v tem smislu utegne biti ključno ravno znanje samih proizvajalcev ter lokalnih in regionalnih oblasti v svetovalnem svetu za akvakulturo; |
| --- | --- |

21.

podpira tudi zahtevo, da se čim bolj podpre izvajanje okoljske zakonodaje EU brez nepotrebnih obremenitev za akterje v tem sektorju; v tem smislu utegne biti ključno ravno znanje samih proizvajalcev ter lokalnih in regionalnih oblasti v svetovalnem svetu za akvakulturo;

| 22. | poudarja pomen, ki ga je imelo posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, in upa, da bo do njega znova prišlo do konca leta 2017, v okviru predvidene srednjeročne ocene nacionalnih načrtov; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen, ki ga je imelo posvetovanje z zainteresiranimi stranmi, in upa, da bo do njega znova prišlo do konca leta 2017, v okviru predvidene srednjeročne ocene nacionalnih načrtov;

| 23. | se strinja s prednostnimi izzivi, ki jih je opredelila Komisija, in ustreznimi smernicami, ki se osredotočajo na potrebo po: a) zmanjšanju upravnih obremenitev, b) lažjemu dostopu do prostora in vode, c) povečanju konkurenčnosti tega sektorja in d) zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev z izkoriščanjem konkurenčnih prednosti, ki jih ima akvakultura EU; |
| --- | --- |

23.

se strinja s prednostnimi izzivi, ki jih je opredelila Komisija, in ustreznimi smernicami, ki se osredotočajo na potrebo po: a) zmanjšanju upravnih obremenitev, b) lažjemu dostopu do prostora in vode, c) povečanju konkurenčnosti tega sektorja in d) zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev z izkoriščanjem konkurenčnih prednosti, ki jih ima akvakultura EU;

| 24. | opozarja, da več kot 90 % dejavnosti akvakulture izvajajo mala in srednja podjetja, katerih skupna donosnost in trajnostni razvoj sta odvisna od preglednosti, učinkovitih upravnih postopkov in predvidljivosti. Brez jasnega okvira gospodarski subjekti ne morejo sprejemati utemeljenih odločitev glede vlaganja in širjenja svoje dejavnosti, ki bi ustvarilo nova delovna mesta in povečalo proizvodnjo; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da več kot 90 % dejavnosti akvakulture izvajajo mala in srednja podjetja, katerih skupna donosnost in trajnostni razvoj sta odvisna od preglednosti, učinkovitih upravnih postopkov in predvidljivosti. Brez jasnega okvira gospodarski subjekti ne morejo sprejemati utemeljenih odločitev glede vlaganja in širjenja svoje dejavnosti, ki bi ustvarilo nova delovna mesta in povečalo proizvodnjo;

Poenostavitev upravnih postopkov

| 25. | obžaluje dejstvo, da ovire odpiranju novih gojilnic v akvakulturi, ugotovljene že v sporočilu iz leta 2002 in povezanem mnenju OR, ne samo ostajajo, ampak še bolj otežujejo dostop do te gospodarske dejavnosti. Žalostno dejstvo, da postopek za izdajo dovoljenja za novo gojilnico v akvakulturi v povprečju traja dve do tri leta (v primerjavi s samo 6 meseci, kolikor je za to potrebno na Norveškem, ki je vodilni evropski proizvajalec v tem sektorju), odvrača številne potencialne podjetnike in celotno EU postavlja v slabši položaj v razmerju do svojih tekmecev na svetovni ravni. Vse bolj se zdi potrebna zakonodaja, ki bi zmanjšala povprečno trajanje postopka in razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

25.

obžaluje dejstvo, da ovire odpiranju novih gojilnic v akvakulturi, ugotovljene že v sporočilu iz leta 2002 in povezanem mnenju OR, ne samo ostajajo, ampak še bolj otežujejo dostop do te gospodarske dejavnosti. Žalostno dejstvo, da postopek za izdajo dovoljenja za novo gojilnico v akvakulturi v povprečju traja dve do tri leta (v primerjavi s samo 6 meseci, kolikor je za to potrebno na Norveškem, ki je vodilni evropski proizvajalec v tem sektorju), odvrača številne potencialne podjetnike in celotno EU postavlja v slabši položaj v razmerju do svojih tekmecev na svetovni ravni. Vse bolj se zdi potrebna zakonodaja, ki bi zmanjšala povprečno trajanje postopka in razlike med državami članicami;

| 26. | poziva Komisijo, naj v strateških smernicah upošteva največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj v strateških smernicah upošteva največji trajnostni donos;

| 27. | podpira možnost, da Komisija na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice, sodeluje z zadevnimi javnimi organi, da bi opredelila najboljše prakse in možnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti; takšna analiza bi se lahko uporabila tudi v postopkih glede dodeljevanja sredstev EU za podjetja v akvakulturi; |
| --- | --- |

27.

podpira možnost, da Komisija na podlagi podatkov, ki jih zberejo države članice, sodeluje z zadevnimi javnimi organi, da bi opredelila najboljše prakse in možnosti za izboljšanje upravne učinkovitosti; takšna analiza bi se lahko uporabila tudi v postopkih glede dodeljevanja sredstev EU za podjetja v akvakulturi;

| 28. | opozarja, da je v Evropi podeljevanje dovoljenj za ribogojnice in podpore za mala in srednja podjetja v akvakulturi, ki delujejo na nekem ozemlju, pogosto v pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti. Lokalnim in regionalnim oblastem, ki se po eni strani soočajo s strogimi predpisi o varstvu okolja ter pritiski okoljskih nevladnih organizacij in turistične industrije, po drugi strani pa z gospodarskim pešanjem tradicionalnega ribolova in povečanjem brezposelnosti, bi bile jasne smernice za trajnostni razvoj evropske akvakulture samo v korist; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je v Evropi podeljevanje dovoljenj za ribogojnice in podpore za mala in srednja podjetja v akvakulturi, ki delujejo na nekem ozemlju, pogosto v pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti. Lokalnim in regionalnim oblastem, ki se po eni strani soočajo s strogimi predpisi o varstvu okolja ter pritiski okoljskih nevladnih organizacij in turistične industrije, po drugi strani pa z gospodarskim pešanjem tradicionalnega ribolova in povečanjem brezposelnosti, bi bile jasne smernice za trajnostni razvoj evropske akvakulture samo v korist;

| 29. | ugotavlja, da lahko lokalne in regionalne oblasti pomembno prispevajo tudi pri spodbujanju dobrih upravnih praks, od posredovanja informacij, ki jih morajo države članice zbrati do konca 2013, naprej; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da lahko lokalne in regionalne oblasti pomembno prispevajo tudi pri spodbujanju dobrih upravnih praks, od posredovanja informacij, ki jih morajo države članice zbrati do konca 2013, naprej;

Zagotavljanje trajnostnega razvoja in rasti akvakulture prek usklajenega prostorskega načrtovanja

| 30. | ugotavlja, da se zdi akvakultura zaradi onesnaževanja običajno ranljivejša od ribolova, zato je pomembno države članice spodbuditi, da pripravijo „načrte tveganja“ in „načrte vpliva“, ki obravnavajo notranje območje, teritorialno morje in obalni pas; takšni načrti bi se lahko posredovali Evropski agenciji za pomorsko varnost, vsebovati pa bi morali informacije glede infrastrukture in načinov uporabe, ki lahko vplivajo na kakovost voda, sprejetih ukrepov za blažitev, kampanj spremljanja, novih velikih projektov in podobno; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da se zdi akvakultura zaradi onesnaževanja običajno ranljivejša od ribolova, zato je pomembno države članice spodbuditi, da pripravijo „načrte tveganja“ in „načrte vpliva“, ki obravnavajo notranje območje, teritorialno morje in obalni pas; takšni načrti bi se lahko posredovali Evropski agenciji za pomorsko varnost, vsebovati pa bi morali informacije glede infrastrukture in načinov uporabe, ki lahko vplivajo na kakovost voda, sprejetih ukrepov za blažitev, kampanj spremljanja, novih velikih projektov in podobno;

| 31. | priznava, da bi imel sektor akvakulture koristi od usklajenega prostorskega načrtovanja, ki je tudi v morskem okolju nepogrešljivo za zmanjšanje konfliktov med različnimi načini rabe, ki se prekrivajo, za povečanje njihove trajnosti, zmanjšanje negotovosti, olajšanje naložb in pospešitev razvoja podjetij v akvakulturi; |
| --- | --- |

31.

priznava, da bi imel sektor akvakulture koristi od usklajenega prostorskega načrtovanja, ki je tudi v morskem okolju nepogrešljivo za zmanjšanje konfliktov med različnimi načini rabe, ki se prekrivajo, za povečanje njihove trajnosti, zmanjšanje negotovosti, olajšanje naložb in pospešitev razvoja podjetij v akvakulturi;

| 32. | priporoča, da se čim bolj izkoristi možnost, da se v fazo prostorskega načrtovanja vključijo obalne akcijske skupine, ki lahko omogočijo vključevanje lokalne skupnosti v načrtovanje in upravljanje virov, saj posredujejo stališča velikega števila lokalnih deležnikov; |
| --- | --- |

32.

priporoča, da se čim bolj izkoristi možnost, da se v fazo prostorskega načrtovanja vključijo obalne akcijske skupine, ki lahko omogočijo vključevanje lokalne skupnosti v načrtovanje in upravljanje virov, saj posredujejo stališča velikega števila lokalnih deležnikov;

| 33. | poudarja pomen sodelovanja med akvakulturo in ribolovom, saj njun sinergičen razvoj prinaša koristi podjetjem, obalnim in otoškim skupnostim, če upoštevamo, da bi delovne enote, ki opuščajo ribolov, lahko našle svoje mesto v cvetoči panogi akvakulture; poleg tega lahko tudi sinergično sodelovanje med akvakulturo ter predelovalno in tržno dejavnostjo prinese dodano vrednost proizvodom iz akvakulture; |
| --- | --- |

33.

poudarja pomen sodelovanja med akvakulturo in ribolovom, saj njun sinergičen razvoj prinaša koristi podjetjem, obalnim in otoškim skupnostim, če upoštevamo, da bi delovne enote, ki opuščajo ribolov, lahko našle svoje mesto v cvetoči panogi akvakulture; poleg tega lahko tudi sinergično sodelovanje med akvakulturo ter predelovalno in tržno dejavnostjo prinese dodano vrednost proizvodom iz akvakulture;

| 34. | poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da pri pripravi večletnih nacionalnih strateških načrtov poglobljeno analizirajo posledice za podjetja v akvakulturi, ki delujejo na obalnem pasu, merila blažitve učinkov in nadomestne ukrepe, ki bi lahko koristili tem podjetjem; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da pri pripravi večletnih nacionalnih strateških načrtov poglobljeno analizirajo posledice za podjetja v akvakulturi, ki delujejo na obalnem pasu, merila blažitve učinkov in nadomestne ukrepe, ki bi lahko koristili tem podjetjem;

| 35. | se strinja s pomenom, ki ga ima lahko določanje najprimernejših območij za sladkovodno akvakulturo, v upanju, da je med dobrimi nacionalnimi praksami, ki naj bi jih opredelile države članice, nekaj takih, ki se nanašajo na sladkovodno akvakulturo; |
| --- | --- |

35.

se strinja s pomenom, ki ga ima lahko določanje najprimernejših območij za sladkovodno akvakulturo, v upanju, da je med dobrimi nacionalnimi praksami, ki naj bi jih opredelile države članice, nekaj takih, ki se nanašajo na sladkovodno akvakulturo;

| 36. | se strinja z možnostjo, da se upravna obremenitev za podjetnike zmanjša, pri tem pa v postopku prostorskega načrtovanja vrednoti okoljske vplive podjetij v akvakulturi; |
| --- | --- |

36.

se strinja z možnostjo, da se upravna obremenitev za podjetnike zmanjša, pri tem pa v postopku prostorskega načrtovanja vrednoti okoljske vplive podjetij v akvakulturi;

| 37. | izraža upanje, da je v strateških smernicah mogoče upoštevati tudi pomen, ki ga ima lahko pri usklajenem načrtovanju obalnega pasu izkoriščanje območij somornice (močvirja in lagune), ki lahko precej prispevajo k socialno-ekonomski trdnosti v času krize, pa tudi k povečanju proizvodnje v akvakulturi EU; |
| --- | --- |

37.

izraža upanje, da je v strateških smernicah mogoče upoštevati tudi pomen, ki ga ima lahko pri usklajenem načrtovanju obalnega pasu izkoriščanje območij somornice (močvirja in lagune), ki lahko precej prispevajo k socialno-ekonomski trdnosti v času krize, pa tudi k povečanju proizvodnje v akvakulturi EU;

Povečanje konkurenčnosti akvakulture EU

| 38. | se strinja z oceno glede koristi, ki bi jih lahko imela podjetja v akvakulturi od učinkovitejše organizacije trga in bolj strukturirane organizacije proizvajalcev v akvakulturi; |
| --- | --- |

38.

se strinja z oceno glede koristi, ki bi jih lahko imela podjetja v akvakulturi od učinkovitejše organizacije trga in bolj strukturirane organizacije proizvajalcev v akvakulturi;

| 39. | poziva Komisijo, naj se še naprej neposredno posvetuje z organizacijami proizvajalcev, ki se ukvarjajo z akvakulturo, da bi se ugotovile največje ovire za razvoj, s katerimi se soočajo te organizacije, in mehanizmi za njihovo reševanje, če so bili uporabljeni; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj se še naprej neposredno posvetuje z organizacijami proizvajalcev, ki se ukvarjajo z akvakulturo, da bi se ugotovile največje ovire za razvoj, s katerimi se soočajo te organizacije, in mehanizmi za njihovo reševanje, če so bili uporabljeni;

| 40. | meni, da so načrti za proizvodnjo in prodajo, ki jih vnaprej pripravijo organizacije proizvajalcev, izbrani instrumenti za izboljšanje konkurenčnosti podjetij v akvakulturi (skupaj s sektorskimi in medsektorskimi sporazumi ter politikami blagovnih znamk) in za učinkovit odziv na vse večja pričakovanja potrošnikov glede kakovosti in raznolikosti živil; |
| --- | --- |

40.

meni, da so načrti za proizvodnjo in prodajo, ki jih vnaprej pripravijo organizacije proizvajalcev, izbrani instrumenti za izboljšanje konkurenčnosti podjetij v akvakulturi (skupaj s sektorskimi in medsektorskimi sporazumi ter politikami blagovnih znamk) in za učinkovit odziv na vse večja pričakovanja potrošnikov glede kakovosti in raznolikosti živil;

| 41. | poudarja vlogo, ki jo imajo lahko lokalne in regionalne oblasti in njihove agencije (ki delujejo na področju raziskav in eksperimentiranja), tako pri spodbujanju tržno usmerjenih raziskav, inovacij in prenosa znanja kot pri podpori državam članicam pri spodbujanju in izvajanju sinergij med različnimi nacionalnimi raziskovalnimi programi; |
| --- | --- |

41.

poudarja vlogo, ki jo imajo lahko lokalne in regionalne oblasti in njihove agencije (ki delujejo na področju raziskav in eksperimentiranja), tako pri spodbujanju tržno usmerjenih raziskav, inovacij in prenosa znanja kot pri podpori državam članicam pri spodbujanju in izvajanju sinergij med različnimi nacionalnimi raziskovalnimi programi;

| 42. | želi spodbuditi Komisijo, naj še naprej posveča veliko pozornost resnemu problemu, ki ga za ekstenzivno akvakulturo in biotsko raznolikost predstavljajo ptice in druge vrste živali, ki se hranijo z ribami (npr. evropska vidra), oceni pa naj tudi učinkovitost posebnih odstopanj, ki jih lahko sprejmejo države članice glede izvajanja direktive o pticah in o habitatih; poleg tega bi bilo treba tudi takoj preučiti, ali je stroga zaščita „problematičnih vrst živali“, ki se hranijo z ribami, na nekaterih območjih sploh še v skladu z zakonodajo EU, da bi lahko na podlagi spremenjene klasifikacije zlahka upravičili potrebne izjeme v državah članicah; |
| --- | --- |

42.

želi spodbuditi Komisijo, naj še naprej posveča veliko pozornost resnemu problemu, ki ga za ekstenzivno akvakulturo in biotsko raznolikost predstavljajo ptice in druge vrste živali, ki se hranijo z ribami (npr. evropska vidra), oceni pa naj tudi učinkovitost posebnih odstopanj, ki jih lahko sprejmejo države članice glede izvajanja direktive o pticah in o habitatih; poleg tega bi bilo treba tudi takoj preučiti, ali je stroga zaščita „problematičnih vrst živali“, ki se hranijo z ribami, na nekaterih območjih sploh še v skladu z zakonodajo EU, da bi lahko na podlagi spremenjene klasifikacije zlahka upravičili potrebne izjeme v državah članicah;

| 43. | meni, da je zelo primerno, da države članice ter lokalne in regionalne oblasti podpirajo in razvijajo programe za izobraževanje in poklicno usposabljanje, prilagojene potrebam trga za akvakulturo. Posredovati bi morale tudi ugotovitve o dejanski ponudbi in sprejetih poteh razvoja; |
| --- | --- |

43.

meni, da je zelo primerno, da države članice ter lokalne in regionalne oblasti podpirajo in razvijajo programe za izobraževanje in poklicno usposabljanje, prilagojene potrebam trga za akvakulturo. Posredovati bi morale tudi ugotovitve o dejanski ponudbi in sprejetih poteh razvoja;

| 44. | glede prenosa znanja, dobrih praks in inovacij meni, da bi Komisija lahko ukrepala bodisi z vzpostavitvijo predvidenega evropskega observatorija za trge bodisi s spodbujanjem držav članic, naj prihodnje operativne programe usmerijo v širšo podporo podjetjem v akvakulturi (zlasti kolektivnim podjetjem), ki izvajajo projekte prenosa znanja in inovacij; |
| --- | --- |

44.

glede prenosa znanja, dobrih praks in inovacij meni, da bi Komisija lahko ukrepala bodisi z vzpostavitvijo predvidenega evropskega observatorija za trge bodisi s spodbujanjem držav članic, naj prihodnje operativne programe usmerijo v širšo podporo podjetjem v akvakulturi (zlasti kolektivnim podjetjem), ki izvajajo projekte prenosa znanja in inovacij;

Spodbujanje enakih konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte EU z izkoriščanjem njihove konkurenčne prednosti

| 45. | priznava potrebo, da dobijo potrošniki točne podatke o kakovosti vseh proizvodov iz akvakulture, evropske in neevropske: pravilno informiranje lahko samo okrepi konkurenčnost sektorja; |
| --- | --- |

45.

priznava potrebo, da dobijo potrošniki točne podatke o kakovosti vseh proizvodov iz akvakulture, evropske in neevropske: pravilno informiranje lahko samo okrepi konkurenčnost sektorja;

| 46. | meni, da je primerno, da glede označevanja in prostovoljnih shem certificiranja večletni nacionalni strateški načrti zagotovijo posodobljen okvir in obsežno oceno stanja tehničnega razvoja, obenem pa spodbujajo poenotenje na ravni EU; |
| --- | --- |

46.

meni, da je primerno, da glede označevanja in prostovoljnih shem certificiranja večletni nacionalni strateški načrti zagotovijo posodobljen okvir in obsežno oceno stanja tehničnega razvoja, obenem pa spodbujajo poenotenje na ravni EU;

| 47. | izraža upanje, da se v strateških smernicah za trajnostni razvoj akvakulture v EU lahko poudari vloga, ki jo organizacije proizvajalcev in obalne akcijske skupine lahko imajo pri celostnem spodbujanju proizvodnje v akvakulturi in območij, na katerih se ta proizvodnja lahko opravlja. Pri teh ciljih lahko regije konkretno sodelujejo; |
| --- | --- |

47.

izraža upanje, da se v strateških smernicah za trajnostni razvoj akvakulture v EU lahko poudari vloga, ki jo organizacije proizvajalcev in obalne akcijske skupine lahko imajo pri celostnem spodbujanju proizvodnje v akvakulturi in območij, na katerih se ta proizvodnja lahko opravlja. Pri teh ciljih lahko regije konkretno sodelujejo;

| 48. | meni, da bi morale države članice glede sledljivosti proizvodov in kratkih proizvodnih verig za živila upoštevati pozitivne pretekle izkušnje kmetijskega sektorja in spodbujati njihovo uporabo v podjetjih v akvakulturi, da se poveča njihova konkurenčnost; |
| --- | --- |

48.

meni, da bi morale države članice glede sledljivosti proizvodov in kratkih proizvodnih verig za živila upoštevati pozitivne pretekle izkušnje kmetijskega sektorja in spodbujati njihovo uporabo v podjetjih v akvakulturi, da se poveča njihova konkurenčnost;

| 49. | ocenjuje, da bi bilo treba lokalne načrte za upravljanje ribolova obravnavati tudi z vidika sinergije s sektorjem akvakulture, saj se nanašajo tudi na teme, kot so gojišča, sezonska proizvodnja, oskrba trga, delovne enote, ki zapuščajo ribiški sektor ipd.; |
| --- | --- |

49.

ocenjuje, da bi bilo treba lokalne načrte za upravljanje ribolova obravnavati tudi z vidika sinergije s sektorjem akvakulture, saj se nanašajo tudi na teme, kot so gojišča, sezonska proizvodnja, oskrba trga, delovne enote, ki zapuščajo ribiški sektor ipd.;

| 50. | poudarja pomen tega, da se kar največja pozornost posveti spodbudi, ki jo za rast tega sektorja lahko pomeni stalno naraščanje povpraševanja po ekoloških proizvodih; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen tega, da se kar največja pozornost posveti spodbudi, ki jo za rast tega sektorja lahko pomeni stalno naraščanje povpraševanja po ekoloških proizvodih;

| 51. | se strinja z razdelitvijo ciljev (države članice, Komisija, svetovalni svet za akvakulturo); meni, da bi med cilje za države članice lahko uvrstili tudi upoštevanje lokalnih javno-zasebnih partnerstev, iz katerih nastanejo obalne akcijske skupine, ki lahko prispevajo k trajnostnemu razvoju sektorja akvakulture; |
| --- | --- |

51.

se strinja z razdelitvijo ciljev (države članice, Komisija, svetovalni svet za akvakulturo); meni, da bi med cilje za države članice lahko uvrstili tudi upoštevanje lokalnih javno-zasebnih partnerstev, iz katerih nastanejo obalne akcijske skupine, ki lahko prispevajo k trajnostnemu razvoju sektorja akvakulture;

Nov način upravljanja za podporo akvakulturi EU

| 52. | izraža zadovoljstvo z dejstvom, da je Komisija upoštevala priporočilo, ki ga je OR zapisal v svojem mnenju CdR20/2003, da se ustanovi poseben svetovalni odbor za akvakulturo, katerega naloga je nosilcem odločanja zagotavljati objektivne elemente. Poleg tega ponavlja, da je Odbor „pripravljen služiti kot forum za širjenje in kot porok za sodelovanje ter obveščanje javnosti o vprašanjih, povezanih z ribogojstvom, da bi [...] prispeval k izboljšanju upravljanja sektorja ribogojstva“ (2). |
| --- | --- |

52.

izraža zadovoljstvo z dejstvom, da je Komisija upoštevala priporočilo, ki ga je OR zapisal v svojem mnenju CdR20/2003, da se ustanovi poseben svetovalni odbor za akvakulturo, katerega naloga je nosilcem odločanja zagotavljati objektivne elemente. Poleg tega ponavlja, da je Odbor „pripravljen služiti kot forum za širjenje in kot porok za sodelovanje ter obveščanje javnosti o vprašanjih, povezanih z ribogojstvom, da bi [...] prispeval k izboljšanju upravljanja sektorja ribogojstva“ (2).

V Bruslju, 29. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramon Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Facts and Figures on the Common Fisheries Policy 2012 (Dejstva in številke o skupni ribiški politiki 2012).

1

Facts and Figures on the Common Fisheries Policy 2012

(2)  UL C 141, 29.5.2010, str. 37–44.

2

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

104. plenarno zasedanje 28. in 29. novembra 2013

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/42

---

Mnenje Odbora regij – Raziskovalci, študentje in prostovoljci ter druge kategorije državljanov tretjih držav

2014/C 114/09

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Referenčni okvir

| 1. | opozarja, da je v Lizbonski pogodbi predvidena okrepitev vloge Evropske unije pri politiki priseljevanja državljanov tretjih držav z namenom učinkovitega upravljanja migracijskih tokov, pravične obravnave državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in preprečevanja nezakonitega priseljevanja ter trgovine z ljudmi. V ta namen Pogodba določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta ukrepe v zvezi s pogoji vstopa in prebivanja ter prostim gibanjem na ozemlju EU in določita standarde glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in dovoljenj za prebivanje za daljši čas, tudi tistih zaradi združitve družine. Kar zadeva vključevanje državljanov iz tretjih držav, je v Pogodbi izrecno navedeno, da EU lahko določi ukrepe za podporo državam članicam, da pa njen cilj ni harmonizacija zakonodajnih določb in predpisov držav članic; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je v Lizbonski pogodbi predvidena okrepitev vloge Evropske unije pri politiki priseljevanja državljanov tretjih držav z namenom učinkovitega upravljanja migracijskih tokov, pravične obravnave državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, in preprečevanja nezakonitega priseljevanja ter trgovine z ljudmi. V ta namen Pogodba določa, da Evropski parlament in Svet sprejmeta ukrepe v zvezi s pogoji vstopa in prebivanja ter prostim gibanjem na ozemlju EU in določita standarde glede postopkov držav članic za izdajo vizumov in dovoljenj za prebivanje za daljši čas, tudi tistih zaradi združitve družine. Kar zadeva vključevanje državljanov iz tretjih držav, je v Pogodbi izrecno navedeno, da EU lahko določi ukrepe za podporo državam članicam, da pa njen cilj ni harmonizacija zakonodajnih določb in predpisov držav članic;

| 2. | ugotavlja, da so države članice še vedno pristojne za določitev števila priseljencev iz tretjih držav, ki jih sprejmejo na svoje ozemlje za namene zaposlitve. Vključevanje priseljencev je v večini držav članic predvsem pristojnost nacionalnih oblasti, za izvajanje politik vključevanja na področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, stanovanjska politika in trg dela, pa so v glavnem odgovorne lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so države članice še vedno pristojne za določitev števila priseljencev iz tretjih držav, ki jih sprejmejo na svoje ozemlje za namene zaposlitve. Vključevanje priseljencev je v večini držav članic predvsem pristojnost nacionalnih oblasti, za izvajanje politik vključevanja na področjih, kot so izobraževanje, zdravstvo, stanovanjska politika in trg dela, pa so v glavnem odgovorne lokalne in regionalne oblasti;

| 3. | opozarja, da je v stockholmskem programu, ki določa prednostne naloge EU na področju pravice, svobode in varnosti za obdobje 2010–2014, priznan pozitiven vpliv, ki ga lahko imajo dobro upravljani migracijski tokovi za oblikovanje pravične in vključujoče družbe ter vzpostavitev konkurenčnega gospodarstva, in poudarja, kako pomembno je učinkovito socialno, ekonomsko in kulturno vključevanje zakonitih priseljencev za zagotovitev pozitivnih učinkov migracije tako za priseljence kot za družbe gostiteljice; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je v stockholmskem programu, ki določa prednostne naloge EU na področju pravice, svobode in varnosti za obdobje 2010–2014, priznan pozitiven vpliv, ki ga lahko imajo dobro upravljani migracijski tokovi za oblikovanje pravične in vključujoče družbe ter vzpostavitev konkurenčnega gospodarstva, in poudarja, kako pomembno je učinkovito socialno, ekonomsko in kulturno vključevanje zakonitih priseljencev za zagotovitev pozitivnih učinkov migracije tako za priseljence kot za družbe gostiteljice;

| 4. | znova navaja, da po oceni novega evropskega programa za vključevanje državljanov tretjih držav priseljevanje pomeni pozitiven prispevek k razvoju EU, v programu pa so predlagani tudi ukrepi za boljše vključevanje priseljencev. Evropska komisija obravnava vključevanje kot postopen proces, za katerega so skupaj odgovorne različne ravni oblasti, od udeleženih akterjev pa ob upoštevanju razvoja dogodkov zahteva stalna prizadevanja ter stalno sodelovanje; |
| --- | --- |

4.

znova navaja, da po oceni novega evropskega programa za vključevanje državljanov tretjih držav priseljevanje pomeni pozitiven prispevek k razvoju EU, v programu pa so predlagani tudi ukrepi za boljše vključevanje priseljencev. Evropska komisija obravnava vključevanje kot postopen proces, za katerega so skupaj odgovorne različne ravni oblasti, od udeleženih akterjev pa ob upoštevanju razvoja dogodkov zahteva stalna prizadevanja ter stalno sodelovanje;

| 5. | ocenjuje, da je eden od izzivov, s katerim se trenutno sooča Evropa, staranje prebivalstva, kar je skupaj s trenutno svetovno gospodarsko krizo razlog za pomanjkanje kvalificirane delovne sile, to pa pomeni neposredno oviro za dinamičnost gospodarstva, njegovo konkurenčnost, ustvarjalnost in inovacijsko zmogljivost. Ob upoštevanju navedenega sprejem državljanov tretjih držav zaradi izvajanja raziskav, študija, praktičnega usposabljanja, prostovoljnega dela, sodelovanja v programih izmenjave ali zaposlitve kot varušk au pair prispeva k zapolnitvi potreb po človeškem kapitalu; |
| --- | --- |

5.

ocenjuje, da je eden od izzivov, s katerim se trenutno sooča Evropa, staranje prebivalstva, kar je skupaj s trenutno svetovno gospodarsko krizo razlog za pomanjkanje kvalificirane delovne sile, to pa pomeni neposredno oviro za dinamičnost gospodarstva, njegovo konkurenčnost, ustvarjalnost in inovacijsko zmogljivost. Ob upoštevanju navedenega sprejem državljanov tretjih držav zaradi izvajanja raziskav, študija, praktičnega usposabljanja, prostovoljnega dela, sodelovanja v programih izmenjave ali zaposlitve kot varušk au pair prispeva k zapolnitvi potreb po človeškem kapitalu;

| 6. | opozarja, da se evropske države soočajo s pomanjkanjem delovne sile v več sektorjih in z delovnimi mesti, ki jih ni mogoče zapolniti z ustrezno kvalificiranimi domačimi delavci ali delavci iz EU, zlasti na nekaterih konkretnih področjih, kot so zdravstvo, znanost in tehnologija; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se evropske države soočajo s pomanjkanjem delovne sile v več sektorjih in z delovnimi mesti, ki jih ni mogoče zapolniti z ustrezno kvalificiranimi domačimi delavci ali delavci iz EU, zlasti na nekaterih konkretnih področjih, kot so zdravstvo, znanost in tehnologija;

| 7. | znova poudarja, da je krepitev človeškega kapitala eden jasno določenih političnih ciljev iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v EU; |
| --- | --- |

7.

znova poudarja, da je krepitev človeškega kapitala eden jasno določenih političnih ciljev iz strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast v EU;

| 8. | navaja, da je v Direktivi 2005/71/ES določen hitri postopek za sprejem raziskovalcev iz tretjih držav, ki so sklenile sporazum o gostovanju z odobreno raziskovalno organizacijo v državi članici. V tem sporazumu je potrjeno, da je to veljaven raziskovalni projekt ter da je raziskovalec ustrezno strokovno usposobljen za njegovo izvedbo ter ima zadostne dohodke in zdravstveno zavarovanje. Poleg tega lahko raziskovalci v okviru svojih raziskovalnih projektov in za potrebe poučevanja v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje prebivajo na ozemlju druge države članice; |
| --- | --- |

8.

navaja, da je v Direktivi 2005/71/ES določen hitri postopek za sprejem raziskovalcev iz tretjih držav, ki so sklenile sporazum o gostovanju z odobreno raziskovalno organizacijo v državi članici. V tem sporazumu je potrjeno, da je to veljaven raziskovalni projekt ter da je raziskovalec ustrezno strokovno usposobljen za njegovo izvedbo ter ima zadostne dohodke in zdravstveno zavarovanje. Poleg tega lahko raziskovalci v okviru svojih raziskovalnih projektov in za potrebe poučevanja v skladu s pogoji iz nacionalne zakonodaje prebivajo na ozemlju druge države članice;

| 9. | ugotavlja, da so v Direktivi 2004/114/ES določena zavezujoča pravila za sprejem študentov iz tretjih držav. Države članice same odločijo, ali bodo direktivo uporabljale tudi za učence, prostovoljce in neplačane pripravnike. Študentje so ob izpolnjevanju določenih pogojev upravičeni do dovoljenja za prebivanje, imajo določene pravice glede zaposlitve in lahko v okviru študija potujejo iz ene države članice v drugo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so v Direktivi 2004/114/ES določena zavezujoča pravila za sprejem študentov iz tretjih držav. Države članice same odločijo, ali bodo direktivo uporabljale tudi za učence, prostovoljce in neplačane pripravnike. Študentje so ob izpolnjevanju določenih pogojev upravičeni do dovoljenja za prebivanje, imajo določene pravice glede zaposlitve in lahko v okviru študija potujejo iz ene države članice v drugo;

| 10. | ugotavlja, da v zvezi s sprejemanjem plačanih pripravnikov ali oseb, ki opravljajo delo varušk au pair, ni bila sprejeta nobena direktiva, ravno tako pa vse države članice nimajo enotnih ali vsaj podobnih pravnih okvirov, ki bi urejali njihovo delo. Velika večina jih tudi ni sprejela konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, ki začne veljati septembra 2013; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da v zvezi s sprejemanjem plačanih pripravnikov ali oseb, ki opravljajo delo varušk au pair, ni bila sprejeta nobena direktiva, ravno tako pa vse države članice nimajo enotnih ali vsaj podobnih pravnih okvirov, ki bi urejali njihovo delo. Velika večina jih tudi ni sprejela konvencije Mednarodne organizacije dela (MOD) o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu, ki začne veljati septembra 2013;

| 11. | navaja, da se to mnenje uvršča v sklop nekaterih drugih že sprejetih mnenj, njegov cilj pa je predstaviti stališča OR o načinu urejanja sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav na ozemlju pod suverenostjo EU za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega ali neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair. V njem so navedeni predlogi za aktivnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri tej problematiki in za učinkovito izvajanje direktive; |
| --- | --- |

11.

navaja, da se to mnenje uvršča v sklop nekaterih drugih že sprejetih mnenj, njegov cilj pa je predstaviti stališča OR o načinu urejanja sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav na ozemlju pod suverenostjo EU za namene raziskovanja, študija, izmenjav učencev, plačanega ali neplačanega usposabljanja, prostovoljnega dela ali dela varušk au pair. V njem so navedeni predlogi za aktivnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri tej problematiki in za učinkovito izvajanje direktive;

Glavna načela

| 12. | poudarja, da se morajo politike sprejema državljanov tretjih držav ujemati s temeljnimi evropskimi vrednotami, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje enakih možnosti in strpnosti. Poleg tega morajo biti v skladu s temeljnimi politikami EU na področju kohezije, zaposlovanja, razvoja in zunanjih odnosov ter tudi svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da se morajo politike sprejema državljanov tretjih držav ujemati s temeljnimi evropskimi vrednotami, kot so spoštovanje človekovih pravic in raznolikosti, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje enakih možnosti in strpnosti. Poleg tega morajo biti v skladu s temeljnimi politikami EU na področju kohezije, zaposlovanja, razvoja in zunanjih odnosov ter tudi svobode, varnosti in pravice;

| 13. | meni, da je izvajanje načela enake obravnave odločilen element kakovosti demokratičnih režimov, saj gre za bistveno pridobitev kulture Evropske unije in njen sestavni del; |
| --- | --- |

13.

meni, da je izvajanje načela enake obravnave odločilen element kakovosti demokratičnih režimov, saj gre za bistveno pridobitev kulture Evropske unije in njen sestavni del;

Pristop

| 14. | meni, da je pristop upravljanja na več ravneh najbolj primeren za dosego najboljših rezultatov pri vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. Tak pristop mora biti v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

14.

meni, da je pristop upravljanja na več ravneh najbolj primeren za dosego najboljših rezultatov pri vstopu in prebivanju državljanov tretjih držav. Tak pristop mora biti v skladu z načelom subsidiarnosti, ki ureja sodelovanje med Evropsko unijo, državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 15. | je prepričan, da bi za doseganje konkretnih rezultatov morala vsaka pobuda na področju priseljevanja temeljiti na strateških ciljih in skupnih zavezah s tretjimi državami. Prizadevanja, da bi postala EU privlačnejša in dostopnejša za državljane tretjih držav, bi morala potekati v okviru dialoga s temi državami ter biti usklajena s cilji njene zunanje politike in politike priseljevanja na njenih zunanjih mejah, kot so določeni v revidirani različici njenega globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da bi za doseganje konkretnih rezultatov morala vsaka pobuda na področju priseljevanja temeljiti na strateških ciljih in skupnih zavezah s tretjimi državami. Prizadevanja, da bi postala EU privlačnejša in dostopnejša za državljane tretjih držav, bi morala potekati v okviru dialoga s temi državami ter biti usklajena s cilji njene zunanje politike in politike priseljevanja na njenih zunanjih mejah, kot so določeni v revidirani različici njenega globalnega pristopa k vprašanju migracij in mobilnosti;

Izboljšanje zakonodajnega okvira in odprava pomanjkljivosti

| 16. | meni, da bi bilo treba odpraviti pomanjkljivosti sedanjega zakonodajnega okvira ter s tem spodbuditi mobilnost raziskovalcev in študentov iz tretjih držav, da bi se raje usmerili v EU. S povečanjem migracijskih tokov s potencialom visoko kvalificirane delovne sile iz tretjih držav bi lažje pokrili potrebe EU; |
| --- | --- |

16.

meni, da bi bilo treba odpraviti pomanjkljivosti sedanjega zakonodajnega okvira ter s tem spodbuditi mobilnost raziskovalcev in študentov iz tretjih držav, da bi se raje usmerili v EU. S povečanjem migracijskih tokov s potencialom visoko kvalificirane delovne sile iz tretjih držav bi lažje pokrili potrebe EU;

| 17. | podpira predlog direktive COM(2013) 151, katerega namen je izboljšanje pravnega okvira za državljane tretjih držav, ki želijo vstopiti v EU in v njej začasno prebivati več kot tri mesece za namene raziskovanja in študija, pridobivanja izkušenj in/ali sodelovanja v različnih dejavnostih, s katerimi bi izboljšali svoja znanja in spretnosti, na primer kot raziskovalci, študentje, prostovoljci, plačani ali neplačani pripravniki ali varuške au pair; |
| --- | --- |

17.

podpira predlog direktive COM(2013) 151, katerega namen je izboljšanje pravnega okvira za državljane tretjih držav, ki želijo vstopiti v EU in v njej začasno prebivati več kot tri mesece za namene raziskovanja in študija, pridobivanja izkušenj in/ali sodelovanja v različnih dejavnostih, s katerimi bi izboljšali svoja znanja in spretnosti, na primer kot raziskovalci, študentje, prostovoljci, plačani ali neplačani pripravniki ali varuške au pair;

| 18. | podpira EU v prizadevanjih za to, da ostane privlačna za študente in raziskovalce. Ima precejšen potencial znanj in spretnosti ter infrastrukture, potrebnih za razvoj mednarodnih centrov odličnosti v različnih sektorjih raziskav in vej znanosti. Če želi EU še naprej ostati konkurenčna v svetu, morajo njene države članice razširiti svoje gospodarsko in znanstveno sodelovanje, obenem pa sprejeti skupne programe in cilje. Ker tudi drugi deli sveta postajajo vse bolj privlačni za študente, raziskovalce in visoko kvalificirane delavce migrante, mora EU učinkovito odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti z vidika privlačnosti Evrope za te skupine; |
| --- | --- |

18.

podpira EU v prizadevanjih za to, da ostane privlačna za študente in raziskovalce. Ima precejšen potencial znanj in spretnosti ter infrastrukture, potrebnih za razvoj mednarodnih centrov odličnosti v različnih sektorjih raziskav in vej znanosti. Če želi EU še naprej ostati konkurenčna v svetu, morajo njene države članice razširiti svoje gospodarsko in znanstveno sodelovanje, obenem pa sprejeti skupne programe in cilje. Ker tudi drugi deli sveta postajajo vse bolj privlačni za študente, raziskovalce in visoko kvalificirane delavce migrante, mora EU učinkovito odpraviti ugotovljene pomanjkljivosti z vidika privlačnosti Evrope za te skupine;

| 19. | ocenjuje, da je direktiva ustrezen zakonodajni instrument za odpravljanje pomanjkljivosti obstoječega sistema, pa tudi za zagotovitev skladnega pravnega okvira. Omogoča vzpostavitev obvezujočih skupnih pravil o pogojih za sprejem, postopkih in dovoljenjih, državam članicam pa pušča potrebni manevrski prostor glede njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

19.

ocenjuje, da je direktiva ustrezen zakonodajni instrument za odpravljanje pomanjkljivosti obstoječega sistema, pa tudi za zagotovitev skladnega pravnega okvira. Omogoča vzpostavitev obvezujočih skupnih pravil o pogojih za sprejem, postopkih in dovoljenjih, državam članicam pa pušča potrebni manevrski prostor glede njihovega izvajanja;

| 20. | obžaluje, da Evropska komisija ne omenja neposredno sprejetja modela „od spodaj navzgor“ in da v izvedeni oceni učinka niso upoštevane posebne omejitve politike o sprejemu in prebivanju državljanov tretjih držav zlasti na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da Evropska komisija ne omenja neposredno sprejetja modela „od spodaj navzgor“ in da v izvedeni oceni učinka niso upoštevane posebne omejitve politike o sprejemu in prebivanju državljanov tretjih držav zlasti na lokalni in regionalni ravni;

| 21. | pozdravlja vzpostavitev skupnega okvira za vse predvidene kategorije državljanov tretjih držav; sistem, ki bo učinkovito pritegnil nadarjene priseljence, mora nujno temeljiti na skupnih in poenostavljenih pogojih ter zahtevah za sprejem; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja vzpostavitev skupnega okvira za vse predvidene kategorije državljanov tretjih držav; sistem, ki bo učinkovito pritegnil nadarjene priseljence, mora nujno temeljiti na skupnih in poenostavljenih pogojih ter zahtevah za sprejem;

| 22. | priznava, da je treba ustvariti pregleden in usklajen zakonodajni okvir glede pogojev sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav, če naj EU zanje postane privlačnejša in jim omogoča lažji dostop. Z zakonodajo EU bi morali urediti pogoje vstopa in prebivanja, vizume in dovoljenja za prebivanje za daljši čas, pravice priseljencev iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah EU, ter pogoje za njihovo gibanje v EU; |
| --- | --- |

22.

priznava, da je treba ustvariti pregleden in usklajen zakonodajni okvir glede pogojev sprejema in prebivanja državljanov tretjih držav, če naj EU zanje postane privlačnejša in jim omogoča lažji dostop. Z zakonodajo EU bi morali urediti pogoje vstopa in prebivanja, vizume in dovoljenja za prebivanje za daljši čas, pravice priseljencev iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah EU, ter pogoje za njihovo gibanje v EU;

| 23. | z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo skupne določbe iz direktive veljale tudi za plačane pripravnike in osebe, ki opravljajo delo varušk au pair, in ocenjuje, da bo zagotovitev pravnega statusa tema dvema kategorijama oseb prinesla nujna jamstva za enakopravno obravnavo državljanov tretjih držav, ki sodijo vanje; |
| --- | --- |

23.

z zadovoljstvom ugotavlja, da bodo skupne določbe iz direktive veljale tudi za plačane pripravnike in osebe, ki opravljajo delo varušk au pair, in ocenjuje, da bo zagotovitev pravnega statusa tema dvema kategorijama oseb prinesla nujna jamstva za enakopravno obravnavo državljanov tretjih držav, ki sodijo vanje;

| 24. | podpira vzpostavitev postopkovnih jamstev glede izdaje dovoljenja za prebivanje oziroma zavrnitve vloge zanj (člen 29); |
| --- | --- |

24.

podpira vzpostavitev postopkovnih jamstev glede izdaje dovoljenja za prebivanje oziroma zavrnitve vloge zanj (člen 29);

| 25. | pozitivno ocenjuje sprejetje ukrepov za izboljšanje mobilnosti v EU za vse navedene kategorije, za upravičence evropskih programov za mobilnost, kot sta Erasmus Mundus in Marie Curie, pa bodo veljala ugodnejša pravila (člen 29); |
| --- | --- |

25.

pozitivno ocenjuje sprejetje ukrepov za izboljšanje mobilnosti v EU za vse navedene kategorije, za upravičence evropskih programov za mobilnost, kot sta Erasmus Mundus in Marie Curie, pa bodo veljala ugodnejša pravila (člen 29);

| 26. | se strinja s poenostavitvijo postopkov za pridobitev dovoljenja za prebivanje in pozitivno ocenjuje obveznost držav članic, da dajo na voljo informacije o pogojih vstopa in prebivanja (člen 30); |
| --- | --- |

26.

se strinja s poenostavitvijo postopkov za pridobitev dovoljenja za prebivanje in pozitivno ocenjuje obveznost držav članic, da dajo na voljo informacije o pogojih vstopa in prebivanja (člen 30);

| 27. | odobrava, da se bo pri določitvi pristojbin za obravnavo vlog uporabljalo načelo sorazmernosti (člen 31); |
| --- | --- |

27.

odobrava, da se bo pri določitvi pristojbin za obravnavo vlog uporabljalo načelo sorazmernosti (člen 31);

| 28. | izraža zadovoljstvo, da bo, kar zadeva dostop do blaga in storitev, razen postopkov za pridobitev nastanitve, vsem kategorijam zagotovljena pravica enake obravnave v primerjavi z državljani države gostiteljice (člen 21(2)); |
| --- | --- |

28.

izraža zadovoljstvo, da bo, kar zadeva dostop do blaga in storitev, razen postopkov za pridobitev nastanitve, vsem kategorijam zagotovljena pravica enake obravnave v primerjavi z državljani države gostiteljice (člen 21(2));

| 29. | podpira določbe, ki študentom omogočajo, da v državi gostiteljici delajo najmanj 20 ur na teden, in družinskim članom raziskovalcev odpirajo dostop na trg dela, študentom pa po koncu študija omogočajo, da v zadevni državi članici ostanejo še največ 12 mesecev zaradi iskanja dela; |
| --- | --- |

29.

podpira določbe, ki študentom omogočajo, da v državi gostiteljici delajo najmanj 20 ur na teden, in družinskim članom raziskovalcev odpirajo dostop na trg dela, študentom pa po koncu študija omogočajo, da v zadevni državi članici ostanejo še največ 12 mesecev zaradi iskanja dela;

| 30. | se strinja z določbami členov 32 in 33, ki narekujejo zbiranje statističnih podatkov, potrebnih za ugotovitev števila državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za prebivanje po novi direktivi; |
| --- | --- |

30.

se strinja z določbami členov 32 in 33, ki narekujejo zbiranje statističnih podatkov, potrebnih za ugotovitev števila državljanov tretjih držav, ki jim je bilo izdano dovoljenje za prebivanje po novi direktivi;

| 31. | meni, da je pomembno tudi, da za raziskovalce ne veljajo omejitve iz Direktive 2011/98/ES glede enotnega dovoljenja, kar zadeva področje socialne varnosti; |
| --- | --- |

31.

meni, da je pomembno tudi, da za raziskovalce ne veljajo omejitve iz Direktive 2011/98/ES glede enotnega dovoljenja, kar zadeva področje socialne varnosti;

Predlogi za uresničitev teh ciljev

| 32. | ocenjuje, da je za uresničitev ciljev direktive pomemben celosten pristop, katerega končni namen je razcvet konkurenčnega evropskega gospodarstva v mednarodnem okolju. Prizadevanja, usmerjena v pritegnitev tega človeškega potenciala iz tretjih držav, ne bi smela temeljiti zgolj na pogojih za sprejem in prebivanje državljanov iz teh držav, pač pa bi morala zajemati tudi spodbujanje potrebnih ukrepov za njihovo vključevanje v lokalno skupnost, kar bi lahko zajelo številne politike, kot so izobraževanje, zaposlovanje, javno zdravje ali ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, če naštejemo samo nekaj primerov; |
| --- | --- |

32.

ocenjuje, da je za uresničitev ciljev direktive pomemben celosten pristop, katerega končni namen je razcvet konkurenčnega evropskega gospodarstva v mednarodnem okolju. Prizadevanja, usmerjena v pritegnitev tega človeškega potenciala iz tretjih držav, ne bi smela temeljiti zgolj na pogojih za sprejem in prebivanje državljanov iz teh držav, pač pa bi morala zajemati tudi spodbujanje potrebnih ukrepov za njihovo vključevanje v lokalno skupnost, kar bi lahko zajelo številne politike, kot so izobraževanje, zaposlovanje, javno zdravje ali ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, če naštejemo samo nekaj primerov;

| 33. | spodbuja države članice, naj zagotovijo ustrezen pravni okvir, da se zajamči enako obravnavanje plačanih pripravnikov in hišnih pomočnikov (au pair), ter jih poziva, naj pohitijo s sprejetjem konvencije Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu; |
| --- | --- |

33.

spodbuja države članice, naj zagotovijo ustrezen pravni okvir, da se zajamči enako obravnavanje plačanih pripravnikov in hišnih pomočnikov (au pair), ter jih poziva, naj pohitijo s sprejetjem konvencije Mednarodne organizacije dela o dostojnem delu za delavce v gospodinjstvu;

| 34. | meni, da je za uspešno urejanje sistema vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav na ozemlju EU nujno upravljanje na več ravneh. Odbor regij želi poudariti, da bo za učinkovito uresničevanje politike za pritegnitev nadarjenih priseljencev treba zagotoviti, da lokalne in regionalne oblasti prevzamejo dejavno vlogo v spodbujanju mobilnosti skupin oseb, na katere se nanaša predlog direktive. Za lokalne in regionalne oblasti so opredelitev pogojev vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav v EU, s tem pa tudi njihov sprejem in vključitev v države članice, izjemno pomembna in zanimiva področja ukrepanja. Pri ustvarjanju ustreznih pogojev za to, da lahko državljani tretjih držav dobijo dostop do informacij in storitev glede izobraževanja, zdravstvene oskrbe, zaposlitve, nastanitve in drugih javnih storitev, imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo; |
| --- | --- |

34.

meni, da je za uspešno urejanje sistema vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav na ozemlju EU nujno upravljanje na več ravneh. Odbor regij želi poudariti, da bo za učinkovito uresničevanje politike za pritegnitev nadarjenih priseljencev treba zagotoviti, da lokalne in regionalne oblasti prevzamejo dejavno vlogo v spodbujanju mobilnosti skupin oseb, na katere se nanaša predlog direktive. Za lokalne in regionalne oblasti so opredelitev pogojev vstopa in prebivanja državljanov tretjih držav v EU, s tem pa tudi njihov sprejem in vključitev v države članice, izjemno pomembna in zanimiva področja ukrepanja. Pri ustvarjanju ustreznih pogojev za to, da lahko državljani tretjih držav dobijo dostop do informacij in storitev glede izobraževanja, zdravstvene oskrbe, zaposlitve, nastanitve in drugih javnih storitev, imajo lokalne in regionalne oblasti odločilno vlogo;

| 35. | je prepričan, da mora skladni evropski pristop spremljati ustrezna stroškovna analiza, da se upošteva finančno in administrativno breme, ki ga uresničevanje novih določb lahko prinese državam članicam ter lokalnim in regionalnim oblastem. Poudarja, da so slednje povezava, prek katere lahko priseljenci vzpostavijo močan in konstruktiven odnos z družbo gostiteljico. Ta naloga lahko povzroči dodatne stroške za regije in občine, ki morajo pogosto poskrbeti za reševanje izzivov vključevanja, kar je še posebej težavno, vendar še toliko bolj potrebno v razmerah gospodarske krize in strogega proračunskega varčevanja. |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da mora skladni evropski pristop spremljati ustrezna stroškovna analiza, da se upošteva finančno in administrativno breme, ki ga uresničevanje novih določb lahko prinese državam članicam ter lokalnim in regionalnim oblastem. Poudarja, da so slednje povezava, prek katere lahko priseljenci vzpostavijo močan in konstruktiven odnos z družbo gostiteljico. Ta naloga lahko povzroči dodatne stroške za regije in občine, ki morajo pogosto poskrbeti za reševanje izzivov vključevanja, kar je še posebej težavno, vendar še toliko bolj potrebno v razmerah gospodarske krize in strogega proračunskega varčevanja.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem zakonitih migracij in njihovo organizacijo. | Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami. To sodelovanje, v katerega so vključeni tudi lokalne oblasti in akterji civilne družbe, je ključno za razvoj in prispeva k
  , vključno z omogočanju
  em zakonitih migracij in njihovi
  o organizaciji
  o. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami, vključno z omogočanjem zakonitih migracij in njihovo organizacijo.

Cilj te direktive bi moral biti tudi spodbujanje medsebojnih človeških stikov in mobilnosti kot pomembnih elementov zunanje politike Unije, zlasti kar zadeva države evropske sosedske politike ali strateške partnerje Unije. Direktiva bi morala omogočiti boljši prispevek h globalnemu pristopu k vprašanju migracij in mobilnosti ter njegovim partnerstvom za mobilnost, ki nudijo oprijemljiv okvir za dialog in sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami. To sodelovanje, v katerega so vključeni tudi lokalne oblasti in akterji civilne družbe, je ključno za razvoj in prispeva k
  , vključno z omogočanju
  em zakonitih migracij in njihovi
  o organizaciji
  o.

Obrazložitev

Glej točko 34 mnenja.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci in študenti, ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico. | Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci in študenti, ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice in njihovi javni organi na vseh ravneh se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci in študenti, ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico.

Pravila Unije o priseljevanju in programi Unije, ki vključujejo ukrepe za spodbujanje mobilnosti, bi se morala bolje dopolnjevati. Raziskovalci in študenti, ki so državljani tretjih držav in jih zajemajo takšni programi Unije, bi morali imeti pravico, da se preselijo v predvidene države članice na podlagi dovoljenja, ki ga izda prva država članica, če je pred vstopom v Unijo znan celoten seznam teh držav članic. Takšno dovoljenje bi jim moralo omogočiti mobilnost, ne da bi jim bilo treba predložiti kakršne koli dodatne informacije ali vložiti dodatne vloge. Države članice in njihovi javni organi na vseh ravneh se spodbujajo, naj olajšajo mobilnost prostovoljcev, ki so državljani tretjih držav, znotraj Unije, če programi prostovoljstva zajemajo več kot eno državo članico.

Obrazložitev

Glej točko 34 mnenja.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 35

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela. | Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela, pri čemer se upoštevajo pogoji na trgu dela na lokalni in regionalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela.

Določbe te direktive ne posegajo v pristojnost držav članic, da urejajo število državljanov tretjih držav, ki se sprejmejo za namene dela, pri čemer se upoštevajo pogoji na trgu dela na lokalni in regionalni ravni.

Obrazložitev

Glej točko 34 mnenja.

Predlog spremembe 4

Člen 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Posebni pogoji za varuške au pair
  Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:






  (a) | star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Posebni pogoji za varuške au pair

Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

(a)

star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let;

| (b) | predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče;

| (c) | predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča, da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih. |
| --- | --- |

(c)

predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča, da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih.

Posebni pogoji za varuške au pair

Državljan tretje države, ki zaprosi za sprejem za namene dela varuške au pair, poleg splošnih pogojev iz člena 6 izpolnjuje tudi naslednje pogoje:

| (a) | star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let; |
| --- | --- |

(a)

star je vsaj 17 in največ 30 let, izjemoma v posameznih upravičenih primerih več kot 30 let;

| (b) | predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokazila o tem, da je družina gostiteljica zanj prevzela odgovornost za ves čas njegovega prebivanja na ozemlju zadevne države članice, zlasti glede življenjskih stroškov med bivanjem, nastanitve, zdravstvenega varstva, materinstva ali tveganja nesreče;

| (c) | predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča, da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih.; |
| --- | --- |

(c)

predloži pogodbo med varuško au pair in družino gostiteljico, v kateri so opredeljene njegove pravice in obveznosti, vključno z določbami o žepnini, ki jo prejme, in ustreznim dogovorom, ki mu omogoča, da se udeleži tečajev, ter sodelovanjem pri vsakodnevnih družinskih opravilih.;

| (d) | pogodba med varuško au pair in družino gostiteljico določa, da ima varuška au pair prost najmanj en cel dan na teden. |
| --- | --- |

(d)

pogodba med varuško au pair in družino gostiteljico določa, da ima varuška au pair prost najmanj en cel dan na teden.

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je zajamčiti, da so varuške au pair glede obdobja tedenskega počitka enako obravnavane kot drugi delavci, tj. da se varuškam au pair zagotovi najmanj en cel dan tedenskega počitka.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/48

---

Mnenje Odbora regij – Solidarnostni sklad Evropske unije

2014/C 114/10

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | meni, da je Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) glavni instrument, ki Uniji omogoča odzivanje na večje nesreče v državah članicah ali državah kandidatkah za pristop in je tako dokaz njene solidarnosti s prizadetimi državami, regijami in občinami (v skladu s členom 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije); |
| --- | --- |

1.

meni, da je Solidarnostni sklad Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Sklad“) glavni instrument, ki Uniji omogoča odzivanje na večje nesreče v državah članicah ali državah kandidatkah za pristop in je tako dokaz njene solidarnosti s prizadetimi državami, regijami in občinami (v skladu s členom 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije);

| 2. | ugotavlja, da se je Sklad v svoji sedanji obliki na splošno izkazal za učinkovitega, vendar bi bilo mogoče njegovo delovanje še izboljšati, zlasti s poenostavitvijo nujno potrebnih upravnih postopkov za sprostitev njegovih sredstev, s čimer bi bistveno zmanjšali čas, ki preteče od nesreče do dodelitve pomoči. Pravila delovanja Sklada bi lahko bila preglednejša, njegova sredstva pa bolje usmerjena v zadovoljevanje potreb prizadetih območij; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se je Sklad v svoji sedanji obliki na splošno izkazal za učinkovitega, vendar bi bilo mogoče njegovo delovanje še izboljšati, zlasti s poenostavitvijo nujno potrebnih upravnih postopkov za sprostitev njegovih sredstev, s čimer bi bistveno zmanjšali čas, ki preteče od nesreče do dodelitve pomoči. Pravila delovanja Sklada bi lahko bila preglednejša, njegova sredstva pa bolje usmerjena v zadovoljevanje potreb prizadetih območij;

| 3. | obžaluje, da Evropska komisija predlaga, naj se ohrani najvišji razpoložljivi znesek letne pomoči Sklada v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011), ki je ostal nespremenjen od leta 2002; to namreč pomeni nevarnost, da ne bo mogoče zagotoviti pomoči za vse večje nesreče, saj so te vse pogostejše; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da Evropska komisija predlaga, naj se ohrani najvišji razpoložljivi znesek letne pomoči Sklada v višini 500 milijonov EUR (v cenah iz leta 2011), ki je ostal nespremenjen od leta 2002; to namreč pomeni nevarnost, da ne bo mogoče zagotoviti pomoči za vse večje nesreče, saj so te vse pogostejše;

Subsidiarnost in sorazmernost

| 4. | meni, da so sedanja uredba in njene predlagane spremembe skladne z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

4.

meni, da so sedanja uredba in njene predlagane spremembe skladne z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

Lokalni in regionalni pomen

| 5. | opozarja, da imajo večje naravne nesreče pogubne posledice predvsem za prizadete občine in regije. Zelo pogosto je na prizadetih območjih poleg osnovne infrastrukture močno poškodovana tudi naravna in kulturna dediščina; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da imajo večje naravne nesreče pogubne posledice predvsem za prizadete občine in regije. Zelo pogosto je na prizadetih območjih poleg osnovne infrastrukture močno poškodovana tudi naravna in kulturna dediščina;

| 6. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti običajno lastnice poškodovane infrastrukture in so zato odgovorne za njeno obnovo. Pristojne so tudi za reševalne službe, začasno nastanitev evakuiranih prebivalcev in čiščenje prizadetih območij; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti običajno lastnice poškodovane infrastrukture in so zato odgovorne za njeno obnovo. Pristojne so tudi za reševalne službe, začasno nastanitev evakuiranih prebivalcev in čiščenje prizadetih območij;

| 7. | zato meni, da so sicer glavne upravičenke do podpore Sklada države članice ali države kandidatke, vendar se z dodeljeno pomočjo navsezadnje financirajo ukrepi, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

7.

zato meni, da so sicer glavne upravičenke do podpore Sklada države članice ali države kandidatke, vendar se z dodeljeno pomočjo navsezadnje financirajo ukrepi, ki se izvajajo na regionalni in lokalni ravni;

| 8. | poudarja, da sta za regionalne in lokalne oblasti najpomembnejša vidika hitro posredovanje Sklada in usmerjena uporaba sredstev, da se omogoči čim boljše odzivanje na dejanske potrebe; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da sta za regionalne in lokalne oblasti najpomembnejša vidika hitro posredovanje Sklada in usmerjena uporaba sredstev, da se omogoči čim boljše odzivanje na dejanske potrebe;

| 9. | zato pozdravlja predloge Komisije, ki prispevajo k hitrejši in bolje usmerjeni pomoči Sklada, in predlaga nekaj pomembnih priporočil, predvsem za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

9.

zato pozdravlja predloge Komisije, ki prispevajo k hitrejši in bolje usmerjeni pomoči Sklada, in predlaga nekaj pomembnih priporočil, predvsem za lokalne in regionalne oblasti;

| 10. | opozarja na potrebo, da se upošteva posebni položaj najbolj oddaljenih regij, ki so bolj občutljive na izredne vremenske razmere; |
| --- | --- |

10.

opozarja na potrebo, da se upošteva posebni položaj najbolj oddaljenih regij, ki so bolj občutljive na izredne vremenske razmere;

Področje uporabe Sklada (člen 2)

| 11. | izraža zadovoljstvo, da je bilo pojasnjeno področje uporabe Sklada, s čimer bodo odpravljene obstoječe pravne negotovosti in preprečeno vlaganje vlog, ki ne izpolnjujejo pogojev; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da je bilo pojasnjeno področje uporabe Sklada, s čimer bodo odpravljene obstoječe pravne negotovosti in preprečeno vlaganje vlog, ki ne izpolnjujejo pogojev;

Uporaba Sklada za neobičajne regionalne nesreče (člen 2)

| 12. | pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev opredelitve pojma „regionalne nesreče“ z uvedbo jasnega merila, ki temelji na BDP. S to novo opredelitvijo bo Komisija lažje ocenjevala vloge, poleg tega pa se bosta izboljšali preglednost in učinkovitost Sklada. Potencialne prosilke bodo lažje že vnaprej presodile, ali so pri določeni nesreči upravičene do pomoči; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prizadevanja Komisije za poenostavitev opredelitve pojma „regionalne nesreče“ z uvedbo jasnega merila, ki temelji na BDP. S to novo opredelitvijo bo Komisija lažje ocenjevala vloge, poleg tega pa se bosta izboljšali preglednost in učinkovitost Sklada. Potencialne prosilke bodo lažje že vnaprej presodile, ali so pri določeni nesreči upravičene do pomoči;

| 13. | predlaga, da se za merilo, po katerem bi bila nesreča opredeljena kot „regionalna naravna nesreča“, uporabi prag v višini 1 % regionalnega BDP za regije na ravni NUTS 2. Po mnenju Odbora bi to merilo bolje odražalo namero, da se za regionalne naravne nesreče zagotovi približno enak obseg pomoči; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se za merilo, po katerem bi bila nesreča opredeljena kot „regionalna naravna nesreča“, uporabi prag v višini 1 % regionalnega BDP za regije na ravni NUTS 2. Po mnenju Odbora bi to merilo bolje odražalo namero, da se za regionalne naravne nesreče zagotovi približno enak obseg pomoči;

| 14. | meni, da je treba navedene kazalnike prilagoditi v primeru naravnih nesreč, do katerih pride na otokih regij, ki jih tvorijo arhipelagi na ravni NUTS 2, s čimer bi se izognili temu, da bi docela regionalni pristop v takšnih primerih onemogočal uporabo tega sklada; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba navedene kazalnike prilagoditi v primeru naravnih nesreč, do katerih pride na otokih regij, ki jih tvorijo arhipelagi na ravni NUTS 2, s čimer bi se izognili temu, da bi docela regionalni pristop v takšnih primerih onemogočal uporabo tega sklada;

Opredelitev regionalnega merila za uporabo Sklada na ravni NUTS 3 (člen 2)

| 15. | opozarja, da vse pogosteje nesreče prizadenejo območja, ki se v veliki meri ne ujemajo z regijami na ravni NUTS 2 (v nekaterih državah članicah so opredeljene zgolj administrativno) in celo presegajo meje več tako razmejenih regij, zato bi lahko bilo regionalno merilo, ki upošteva zgolj opredelitev regij na ravni NUTS 2, pristransko; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da vse pogosteje nesreče prizadenejo območja, ki se v veliki meri ne ujemajo z regijami na ravni NUTS 2 (v nekaterih državah članicah so opredeljene zgolj administrativno) in celo presegajo meje več tako razmejenih regij, zato bi lahko bilo regionalno merilo, ki upošteva zgolj opredelitev regij na ravni NUTS 2, pristransko;

| 16. | predlaga, da se uvede merilo za regionalne nesreče na območjih na ravni NUTS 3 v primerih, ko so prizadete regije neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo območje, ki ustreza velikosti regij na ravni NUTS 2 (torej šteje vsaj 800 000 prebivalcev). V tem primeru se odstotek BDP izračuna na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3; |
| --- | --- |

16.

predlaga, da se uvede merilo za regionalne nesreče na območjih na ravni NUTS 3 v primerih, ko so prizadete regije neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo območje, ki ustreza velikosti regij na ravni NUTS 2 (torej šteje vsaj 800 000 prebivalcev). V tem primeru se odstotek BDP izračuna na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3;

Izjemne naravne nesreče s čezmejnimi posledicami (člen 2)

| 17. | opozarja, da so številne nesreče čezmejne in da bi imelo v teh primerih posredovanje EU veliko dodano vrednost, saj bi državljanom poslalo jasno pozitivno sporočilo; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so številne nesreče čezmejne in da bi imelo v teh primerih posredovanje EU veliko dodano vrednost, saj bi državljanom poslalo jasno pozitivno sporočilo;

| 18. | predlaga, da se za opredelitev pojma „izjemne naravne nesreče s čezmejnimi posledicami“ uporabi zgoraj omenjeno merilo na ravni NUTS 3, pri katerem so lahko sosednje regije na ravni NUTS 3 iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da se za opredelitev pojma „izjemne naravne nesreče s čezmejnimi posledicami“ uporabi zgoraj omenjeno merilo na ravni NUTS 3, pri katerem so lahko sosednje regije na ravni NUTS 3 iz različnih držav članic;

Opredelitev upravičenih ukrepov (člen 3)

| 19. | pozdravlja možnost, da se sredstva Sklada uporabijo ne samo za „takojšnje“ ukrepe, temveč tudi za ukrepe ki so neposredno povezani z nesrečo, vendar jih je zaradi njihove narave morda treba izvajati dolgoročno; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja možnost, da se sredstva Sklada uporabijo ne samo za „takojšnje“ ukrepe, temveč tudi za ukrepe ki so neposredno povezani z nesrečo, vendar jih je zaradi njihove narave morda treba izvajati dolgoročno;

| 20. | poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti po nesreči infrastrukturo obnoviti do te mere, da je odpornejša za prihodnje nesreče, v nekaterih primerih pa jo morajo morda celo premestiti na primernejše mesto; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti po nesreči infrastrukturo obnoviti do te mere, da je odpornejša za prihodnje nesreče, v nekaterih primerih pa jo morajo morda celo premestiti na primernejše mesto;

| 21. | predlaga, da se ukrepi, ki so upravičeni do sredstev Sklada, podrobneje opredelijo in da se mednje vključi možnost financiranja ne le popravila infrastrukture, temveč tudi njene obnove do te mere, da postane odpornejša za druge naravne nesreče. Poleg tega predlaga, da se med upravičene ukrepe Sklada vključi tudi preselitev infrastrukture z območja, ki mu grozijo prihodnje naravne nesreče; |
| --- | --- |

21.

predlaga, da se ukrepi, ki so upravičeni do sredstev Sklada, podrobneje opredelijo in da se mednje vključi možnost financiranja ne le popravila infrastrukture, temveč tudi njene obnove do te mere, da postane odpornejša za druge naravne nesreče. Poleg tega predlaga, da se med upravičene ukrepe Sklada vključi tudi preselitev infrastrukture z območja, ki mu grozijo prihodnje naravne nesreče;

Tehnična pomoč (člen 3)

| 22. | opozarja, da se za nekatere lokalne in regionalne oblasti zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov, potrebnih za sanacijo prizadetih območij; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da se za nekatere lokalne in regionalne oblasti zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov, potrebnih za sanacijo prizadetih območij;

| 23. | predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med upravičene izdatke Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada; |
| --- | --- |

23.

predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med upravičene izdatke Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada;

Rok za predložitev vlog (člen 4)

| 24. | opozarja, da je priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Razmere so še toliko bolj zahtevne ob nesrečah, ki nastopijo postopoma, kot je suša, vendar tudi ob pojavih, kot so poplave, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se tako lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je torej mogoče ugotoviti šele naknadno; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Razmere so še toliko bolj zahtevne ob nesrečah, ki nastopijo postopoma, kot je suša, vendar tudi ob pojavih, kot so poplave, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se tako lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je torej mogoče ugotoviti šele naknadno;

| 25. | zato podpira predlog Komisije, da se upoštevajo posebnosti nesreč, ki se odvijajo postopoma; |
| --- | --- |

25.

zato podpira predlog Komisije, da se upoštevajo posebnosti nesreč, ki se odvijajo postopoma;

| 26. | hkrati opozarja na dejstvo, da za druge naravne nesreče zakonodajni predlog ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav; |
| --- | --- |

26.

hkrati opozarja na dejstvo, da za druge naravne nesreče zakonodajni predlog ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav;

| 27. | zato predlaga, da se v primeru dolgotrajnih poplav uvede možnost, v skladu s katero se lahko vloga predloži v desetih tednih po prenehanju nevarnosti naravne nesreče (npr. po odpravi izrednih razmer, ki jih je razglasila država članica ali regionalna oblast itd.); |
| --- | --- |

27.

zato predlaga, da se v primeru dolgotrajnih poplav uvede možnost, v skladu s katero se lahko vloga predloži v desetih tednih po prenehanju nevarnosti naravne nesreče (npr. po odpravi izrednih razmer, ki jih je razglasila država članica ali regionalna oblast itd.);

Ukrepi za preprečevanje nesreč (člen 4)

| 28. | se strinja s stališčem Evropske komisije, da je treba v zvezi z naravnimi nesrečami nujno sprejeti potrebne preventivne ukrepe in da si je treba stalno prizadevati za njihovo izboljšanje; |
| --- | --- |

28.

se strinja s stališčem Evropske komisije, da je treba v zvezi z naravnimi nesrečami nujno sprejeti potrebne preventivne ukrepe in da si je treba stalno prizadevati za njihovo izboljšanje;

| 29. | Zahteva, da je treba vlogi priložiti informacije o preprečevanju tveganja nesreč, bi za prosilke pomenila večjo upravno obremenitev ter bi lahko ovirala pripravo in obdelavo vlog, kar bi bilo v nasprotju s prvotnim ciljem poenostavitve upravnih postopkov za uporabo sredstev Sklada; |
| --- | --- |

29.

Zahteva, da je treba vlogi priložiti informacije o preprečevanju tveganja nesreč, bi za prosilke pomenila večjo upravno obremenitev ter bi lahko ovirala pripravo in obdelavo vlog, kar bi bilo v nasprotju s prvotnim ciljem poenostavitve upravnih postopkov za uporabo sredstev Sklada;

| 30. | predlaga, naj se od prosilk zahteva, da v fazi obdelave vloge predložijo le kratek opis izvajanja zakonodaje Unije (člen 4(1)(e)), zahteva po dodatnih informacijah ((člen 4(1)(f)) pa naj se črta, saj je treba te informacije vključiti v poročilo o izvajanju prispevka Sklada; |
| --- | --- |

30.

predlaga, naj se od prosilk zahteva, da v fazi obdelave vloge predložijo le kratek opis izvajanja zakonodaje Unije (člen 4(1)(e)), zahteva po dodatnih informacijah ((člen 4(1)(f)) pa naj se črta, saj je treba te informacije vključiti v poročilo o izvajanju prispevka Sklada;

Možnost izplačila predplačila (člen 4a)

| 31. | podpira predlog Komisije o uvedbi možnosti predplačil, ki bi omogočila hiter odziv Sklada, vendar predlaga, da sistem predplačil ostane zunaj večletnega finančnega okvira in posebej predlaganih strukturnih skladov; |
| --- | --- |

31.

podpira predlog Komisije o uvedbi možnosti predplačil, ki bi omogočila hiter odziv Sklada, vendar predlaga, da sistem predplačil ostane zunaj večletnega finančnega okvira in posebej predlaganih strukturnih skladov;

Podaljšanje roka za uporabo prispevka iz Sklada (člen 8)

| 32. | pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija pospešiti postopek odobritve sredstev Sklada, tako da bi pomoč hitreje dosegla prizadeta območja; v zvezi s tem pa opozarja, da je dejanski rok za uporabo prispevka iz Sklada krajši; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da namerava Komisija pospešiti postopek odobritve sredstev Sklada, tako da bi pomoč hitreje dosegla prizadeta območja; v zvezi s tem pa opozarja, da je dejanski rok za uporabo prispevka iz Sklada krajši;

| 33. | predlaga, da se rok za uporabo prispevka iz Sklada podaljša na dve leti, predvsem zato ker sta lahko sanacija osnovne infrastrukture in ponovna vzpostavitev osnovnih storitev in oskrbe zamudni, glede na to da je treba zanju predložiti potrebno dokumentacijo in spoštovati predpise o javnih naročilih; |
| --- | --- |

33.

predlaga, da se rok za uporabo prispevka iz Sklada podaljša na dve leti, predvsem zato ker sta lahko sanacija osnovne infrastrukture in ponovna vzpostavitev osnovnih storitev in oskrbe zamudni, glede na to da je treba zanju predložiti potrebno dokumentacijo in spoštovati predpise o javnih naročilih;

Raba instrumentov za poenostavljanje

| 34. | Evropski organi ter nacionalne, regionalne in lokalne oblasti so že večkrat izrazili potrebo, da se v največji možni meri izvaja poenostavitev upravljanja, da bi bil pristop osredotočen na donosnost (1). Poenostavitev je še toliko bolj pomembna v primeru Solidarnostnega sklada, ki se ga uporablja v najbolj izrednih razmerah. Med upravičene izdatke tega sklada spadajo tudi prispevki, namenjeni kritju takojšnjih osebnih potreb. Zato bi bilo koristno dovoliti uporabo izdatkov na enoto v primeru izdatkov za potrebe prizadetega prebivalstva, ki niso izdatki za obnovo infrastrukture. |
| --- | --- |

34.

Evropski organi ter nacionalne, regionalne in lokalne oblasti so že večkrat izrazili potrebo, da se v največji možni meri izvaja poenostavitev upravljanja, da bi bil pristop osredotočen na donosnost (1). Poenostavitev je še toliko bolj pomembna v primeru Solidarnostnega sklada, ki se ga uporablja v najbolj izrednih razmerah. Med upravičene izdatke tega sklada spadajo tudi prispevki, namenjeni kritju takojšnjih osebnih potreb. Zato bi bilo koristno dovoliti uporabo izdatkov na enoto v primeru izdatkov za potrebe prizadetega prebivalstva, ki niso izdatki za obnovo infrastrukture.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno. | Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture oziroma njeni obnovi do te mere, da postane odpornejša za naravne nesreče, vključno z njeno premestitvijo, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno.

Sklad bi moral prispevati k ponovni usposobitvi infrastrukture oziroma njeni obnovi do te mere, da postane odpornejša za naravne nesreče, vključno z njeno premestitvijo, čiščenju prizadetih območij in stroškom reševalnih služb ter začasni nastanitvi zadevnega prebivalstva med celotnim obdobjem izvajanja. Prav tako bi bilo treba opredeliti časovno obdobje, v katerem se lahko nastanitev ljudi, ki so zaradi nesreče ostali brez domov, šteje za začasno.

Obrazložitev

Ta predlog spremembe odraža predlog spremembe 7 k členu 3(2).

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 13

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč. | Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč.

Prav tako bi bilo treba natančno določiti, da upravičeni ukrepi ne smejo vključevati odhodkov za tehnično pomoč.

Obrazložitev

Za nekatere lokalne in regionalne oblasti se zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov za sanacijo prizadetih območij; Odbor regij zato predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med izdatke, ki se jih upravičeno lahko krije iz Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada. S tem predlogom spremembe je povezana tudi predlagana sprememba člena 3(5).

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 15

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi katastrofalni učinki občutijo čele čez čas. Vključiti bi bilo treba določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih. | Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi
  katerih katastrofalni učinki se občutijo šele čez čas., ali pri poplavah, ki so dolgotrajne nesreče,
  Vključiti bi bilo treba vključiti določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi katastrofalni učinki občutijo čele čez čas. Vključiti bi bilo treba določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih.

Pri nekaterih vrstah naravnih nesreč, kot je suša, se njihovi
  katerih katastrofalni učinki se občutijo šele čez čas., ali pri poplavah, ki so dolgotrajne nesreče,
  Vključiti bi bilo treba vključiti določbo, ki bi omogočila uporabo Sklada tudi v takih primerih.

Obrazložitev

Priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, je za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Težave so tem večje ob nesrečah, ki se širijo postopoma, kot je suša, vendar tudi ob pojavih, kot so poplave, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je mogoče ugotoviti šele naknadno. Čeprav predlog uredbe upošteva posebnosti nesreč, ki se razvijajo počasi, v primeru naravnih nesreč ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav. Zato Odbor predlaga, da se v členu 4 doda nova točka.

Predlog spremembe 4

Člen 2(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij. | V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, ali na ravni več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 %
  1 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2 ali NUTS 3, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij.

V tej uredbi „regionalna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki v regiji na ravni NUTS 2 države članice ali države, ki se z Unijo pogaja o pristopu, ali na ravni več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, povzroči neposredno škodo, ki presega 1,5 %
  1 % regionalnega bruto domačega proizvoda (BDP). Kadar nesreča zadeva več regij na ravni NUTS 2 ali NUTS 3, se prag uporabi za tehtano povprečje BDP navedenih regij.

Obrazložitev

Glavni razlog, da je bil prag za regionalne naravne nesreče določen pri 1,5 %, je bila želja doseči praktično enake rezultate v primerjavi z odločitvami, ki so bile sprejete v preteklosti na podlagi razmeroma nenatančnih meril. Uporaba tega merila kljub vsemu ne bi omogočila nudenja pomoči v dveh primerih regionalnih naravnih nesreč, za kateri sta bili vlogi dejansko odobreni (gre za izbruh vulkana na Siciliji leta 2003, kjer je škoda znašala 1,36 % regionalnega BDP, in poplavo delte Rone leta 2004 s škodo v višini 1,05 % BDP). Tako visoki pragovi ne morejo zagotoviti rezultatov v skladu s pričakovanji državljanov, ki so žrtve teh nesreč. Zato Odbor predlaga, da se prag zniža na 1,0 % BDP.

Pri opredelitvi regionalne naravne nesreče se v predlogu uredbe uporablja referenčna enota NUTS 2. Glede na to, da nesreče vse pogosteje prizadenejo območja, ki se v veliki meri ne ujemajo z regijami na ravni NUTS 2 (v nekaterih državah članicah so te opredeljene zgolj administrativno) in celo presegajo meje več tako oblikovanih regij, bi lahko bilo regionalno merilo, ki upošteva zgolj opredelitev regij na ravni NUTS 2, pristransko. Zato Odbor predlaga, da se merilo razširi na raven NUTS 3, kadar več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3, skupaj tvori ozemlje, ki izpolnjuje vsaj minimalno merilo za raven NUTS 2 (ima vsaj 800 000 prebivalcev). V tem primeru se odstotek BDP izračuna na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3.

Predlog spremembe 5

Člen 2 – za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | V tej uredbi „čezmejna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki na ozemlju držav članic ali držav, ki se z Unijo pogajajo o pristopu, zajame več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, ter povzroči neposredno škodo, ki presega 1,0 % tehtanega povprečja bruto domačega proizvoda (BDP) teh regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V tej uredbi „čezmejna naravna nesreča“ pomeni katero koli naravno nesrečo, ki na ozemlju držav članic ali držav, ki se z Unijo pogajajo o pristopu, zajame več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki ustreza minimalnemu merilu za raven NUTS 2, ter povzroči neposredno škodo, ki presega 1,0 % tehtanega povprečja bruto domačega proizvoda (BDP) teh regij.

Obrazložitev

Mnoge nesreče so čezmejne. V takšnih primerih bi imelo posredovanje EU veliko dodano vrednost in bi državljanom poslalo jasno pozitivno sporočilo. Zato želi Odbor regij vključiti novo merilo za opredelitev „čezmejne naravne nesreče“. To merilo bi se ocenjevalo na ravni regij NUTS 3, ki so del različnih držav članic ali držav, ki se z Unijo pogajajo za članstvo. V tem primeru bi se razsežnost nesreče ocenjevala na ravni več regij, ki so neposredne sosede na ravni NUTS 3 in skupaj tvorijo ozemlje, ki izpolnjuje merilo za raven NUTS 2 (ima vsaj 800 000 prebivalcev). Odstotek BDP bi se tako izračunal na podlagi tehtane povprečne vrednosti posameznih regij na ravni NUTS 3. Prejemnice bi bile države članice, v katerih se nahaja ozemlje tako zamejene regije.

Predlog spremembe 6

Člen 2(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu. | Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča ali regionalna naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu.

Pomoč iz Sklada se lahko uporabi tudi za katero koli naravno nesrečo v upravičeni državi, ki je večja naravna nesreča ali regionalna naravna nesreča v sosednji državi članici ali državi, ki se z Unijo pogaja o pristopu.

Obrazložitev

Možnost sosednjih držav članic, da lahko uveljavljajo povračilo za škodo zaradi „večje naravne nesreče“, ne da bi same izpolnjevale pogoje za to, mora veljati tudi za „regionalne naravne nesreče“. V nasprotnem primeru besedilo ni skladno z evropsko idejo.

Predlog spremembe 7

Člen 3(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče: | Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče: |
| (a) | ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče:

Cilj Sklada je dopolnjevati prizadevanja zadevnih držav in kriti del njihovih javnofinančnih odhodkov, da se upravičeni državi pomaga pri izvedbi naslednjih bistvenih nujnih ukrepov in ukrepov za okrevanje, odvisno od vrste nesreče:

(a)

ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja;

| (b) | zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva;

| (c) | zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine;

| (d) | čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli. |
| --- | --- |

(d)

čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli.

| (a) | ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- |

(a)

ponovna usposobitev infrastrukture in naprav na področju energetike, vode in odpadnih voda, telekomunikacij, prometa, zdravja in izobraževanja;

| (b) | zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev začasne nastanitve in financiranja reševalnih služb za zadovoljitev potreb zadevnega prebivalstva;

| (c) | zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine; |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev preventivne infrastrukture in ukrepov za varstvo kulturne dediščine;

| (d) | čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli. |
| --- | --- |

(d)

čiščenje prizadetih območij, vključno z naravnimi predeli.

V točki (a) „ponovna usposobitev“ pomeni vzpostavitev delovanja v obliki, ki bo odpornejša za naravne nesreče, vključno s premestitvijo infrastrukturnih projektov, ki se očitno nahajajo na območju, ki mu v prihodnosti grozi ponovna naravna nesreča.

V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki se zagotavlja toliko časa, da se zadevno prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi.

V točki (b) „začasna nastanitev“ pomeni nastanitev, ki se zagotavlja toliko časa, da se zadevno prebivalstvo lahko vrne na svoje prvotne domove po popravilu ali obnovi.

Obrazložitev

Sklad na splošno omogoča financiranje ponovne vzpostavitve poškodovane infrastrukture v prvotno stanje. Vendar pa so se začele regije na podlagi novih spoznanj o varnostnih ukrepih pred naravnimi nesrečami zavedati, da je treba premestiti razne infrastrukturne projekte, kot so glavne cestne osi ali železniške povezave čezregionalnega pomena. Poleg tega so za popravilo določenih močno poškodovanih infrastrukturnih elementov, kot so mostovi, potrebne naložbe, s katerimi se lahko odpravi tveganje poškodbe v primeru morebitne prihodnje naravne nesreče. Zgolj vrnitev te infrastrukture v prvotno stanje torej ne zadošča in je neproduktivno.

Predlog spremembe 8

Člen 3(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, ni upravičena do prispevka iz Sklada. | Zunanja
  T
  tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, je upravičena do prispevka iz Sklada v višini največ 2 % celotnega prispevka Sklada. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, ni upravičena do prispevka iz Sklada.

Zunanja
  T
  tehnična pomoč, vključno z upravljanjem, spremljanjem, obveščanjem in komuniciranjem, reševanjem sporov ter nadzorom in revizijo, je upravičena do prispevka iz Sklada v višini največ 2 % celotnega prispevka Sklada.

Obrazložitev

Za nekatere regionalne skupnosti se zunanja tehnična pomoč pogosto izkaže za nepogrešljivo pri spopadanju s posledicami nesreče in izvajanju ukrepov za sanacijo prizadetih območij. Odbor regij zato predlaga, da se izdatki, povezani z zunanjo tehnično pomočjo, vključijo med izdatke, ki se jih upravičeno lahko krije iz Sklada, in sicer do največ 2 % celotnega prispevka Sklada.

Predlog spremembe 9

Člen 4(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o:






  (a) | skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o:

(a)

skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje;

| (b) | ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2);

| (c) | katerih koli drugih virih financiranja Unije; |
| --- | --- |

(c)

katerih koli drugih virih financiranja Unije;

| (d) | katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode; |
| --- | --- |

(d)

katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode;

| (e) | izvajanju zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče; |
| --- | --- |

(e)

izvajanju zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče;

| (f) | katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“; |
| --- | --- |

(f)

katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“;

Država lahko čim prej in najpozneje v desetih tednih od nastanka prve škode, ki je posledica naravne nesreče, Komisiji predloži vlogo za prispevek iz Sklada, pri čemer zagotovi vse razpoložljive informacije vsaj o:

| (a) | skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje; |
| --- | --- |

(a)

skupni neposredni škodi, ki jo je povzročila nesreča, in posledicah za zadevno prebivalstvo, gospodarstvo in okolje;

| (b) | ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2); |
| --- | --- |

(b)

ocenjenih stroških ukrepov iz člena 3(2);

| (c) | katerih koli drugih virih financiranja Unije; |
| --- | --- |

(c)

katerih koli drugih virih financiranja Unije;

| (d) | katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode; |
| --- | --- |

(d)

katerih koli drugih nacionalnih ali mednarodnih virih financiranja, vključno z javnim in zasebnim zavarovalnim kritjem, ki bi lahko prispevali k nadomestilu stroškov odpravljanja škode;

| (e) | kratkem opisu izvajanju
  a zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče; |
| --- | --- |

(e)

kratkem opisu izvajanju
  a zakonodaje Unije o preprečevanju in obvladovanju tveganja nesreč v zvezi z naravo nesreče;

| (f) | katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“; |
| --- | --- |

(f)

katerih koli drugih ustreznih informacijah o sprejetih preventivnih ukrepih in ukrepih za blažitev, povezanih z naravo nesreče.“;

Obrazložitev

Zahteva, da je treba vlogi priložiti informacije o preprečevanju tveganja nesreč, bi za prosilke pomenila večjo upravno obremenitev ter bi lahko ovirala pripravo in obdelavo vlog, kar bi bilo v nasprotju s prvotnim ciljem poenostavitve upravnih postopkov za uporabo sredstev Sklada; Odbor regij zato predlaga, da se ohrani točka 4(e), s tem da se zahteva omeji na kratek opis izvajanja zakonodaje EU in da se črta točka (f) tega člena, saj morajo biti iste informacije navedene v poročilu o izvajanju prispevka iz Sklada (člen 8(3)).

Predlog spremembe 10

Člen 4 – za odstavkom 3 se doda nov odstavek:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Pri dolgotrajnih nesrečah (kot so poplave) začne predvideni desettedenski rok za oddajo vloge iz prvega odstavka teči z dnem, ko javne oblasti upravičene države uradno razglasijo konec nevarnosti naravne nesreče (na primer, ko država članica ali regionalna oblast razglasi konec izrednih razmer, itd.). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pri dolgotrajnih nesrečah (kot so poplave) začne predvideni desettedenski rok za oddajo vloge iz prvega odstavka teči z dnem, ko javne oblasti upravičene države uradno razglasijo konec nevarnosti naravne nesreče (na primer, ko država članica ali regionalna oblast razglasi konec izrednih razmer, itd.).

Obrazložitev

Priprava vloge, še zlasti ocenjevanje škode in zbiranje podpornih dokazov, je za javne organe zelo dolgotrajen proces, med katerim morajo hkrati sprejeti tudi potrebne ukrepe za odpravo posledic nesreče. Težave so tem večje ob poplavah, ki lahko včasih trajajo tudi več tednov ali celo mesecev, njihova škoda pa se lahko oceni šele po umiku vode. Kako hude so bile takšne nesreče, je mogoče ugotoviti šele naknadno. Čeprav predlog uredbe upošteva posebnosti nesreč, ki se razvijajo počasi, v primeru naravnih nesreč ohranja obstoječe določbe in ne odpravlja težav, povezanih s pripravo vloge v primeru dolgotrajnih poplav.

Odbor zato predlaga, da se v primeru dolgotrajnih poplav uvede možnost, v skladu s katero se lahko vloga predloži v desetih tednih po prenehanju nevarnosti naravne nesreče (npr. po odpravi izrednih razmer, ki jih je razglasila država članica ali regionalna oblast itd.).

Predlog spremembe 11

Člen 8(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice. | Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu
  dveh letih od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice.

Prispevek iz Sklada se porabi v enem letu
  dveh letih od datuma, ko Komisija izplača celotni znesek pomoči. Vsak del prispevka, ki v navedenem roku ni porabljen ali za katerega se ugotovi, da se je porabil za neupravičene ukrepe, Komisija izterja od države prejemnice.

Obrazložitev

S pospešitvijo upravnega postopka odobritve posredovanja Sklada bi prizadete regije hitreje dobile pomoč. Pri tem je treba vseeno poudariti, da imamo za uporabo prispevka Sklada dejansko na voljo krajši rok. Odbor regij predlaga, da se rok za uporabo prispevka iz Sklada podaljša na dve leti, predvsem zaradi zamudne sanacije osnovne infrastrukture, ki izhaja iz dejstva, da je treba predložiti potrebno dokumentacijo in spoštovati predpise o javnih naročilih.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Glej, med drugim, mnenje Odbora regij „Priporočila za boljšo porabo sredstev“, oktober 2013 (CDR3609-2013_00_00_AC).

1

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/57

---

Mnenje Odbora regij – Okvir prihodnje pristaniške politike EU

2014/C 114/11

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Politična priporočila

| 1. | glede na to, da so trenutno 3 milijoni ljudi neposredno ali posredno zaposleni v pristaniščih EU, in glede na predvideno povečanje količine blaga v evropskih pristaniščih za 50 % do leta 2030 Odbor regij odobrava splošni pristop Komisije, katere pristaniški sveženj temelji na naslednjih prednostnih nalogah:






  — | osredotočenost predloga na 319 morskih pristanišč, ki so del vseevropskega prometnega omrežja, in omogočanje državam članicam, da osnutek uredbe za druga pristanišča uporabljajo prostovoljno; |
| --- | --- | --- |

1.

glede na to, da so trenutno 3 milijoni ljudi neposredno ali posredno zaposleni v pristaniščih EU, in glede na predvideno povečanje količine blaga v evropskih pristaniščih za 50 % do leta 2030 Odbor regij odobrava splošni pristop Komisije, katere pristaniški sveženj temelji na naslednjih prednostnih nalogah:

—

osredotočenost predloga na 319 morskih pristanišč, ki so del vseevropskega prometnega omrežja, in omogočanje državam članicam, da osnutek uredbe za druga pristanišča uporabljajo prostovoljno;

| — | posodobitev pristaniških storitev in pritegnitev naložb v pristanišča z zagotavljanjem prostega dostopa do trga in večje finančne preglednosti ob spoštovanju znatne stopnje avtonomije pristaniških organov; |
| --- | --- |

—

posodobitev pristaniških storitev in pritegnitev naložb v pristanišča z zagotavljanjem prostega dostopa do trga in večje finančne preglednosti ob spoštovanju znatne stopnje avtonomije pristaniških organov;

| — | upoštevanje rezultata evropskega socialnega dialoga za pristaniški sektor, ki se je začel 19. januarja 2013; |
| --- | --- |

—

upoštevanje rezultata evropskega socialnega dialoga za pristaniški sektor, ki se je začel 19. januarja 2013;

| — | zagotovitev večje skladnosti okoljskega upravljanja pristanišč; |
| --- | --- |

—

zagotovitev večje skladnosti okoljskega upravljanja pristanišč;

| — | zagotovitev skladnosti s pilotnim projektom EU „modri pas“, katerega cilj je prispevek k razvoju enotnega trga za pomorski promet, h kateremu poziva Akt za enotni trg II; |
| --- | --- |

—

zagotovitev skladnosti s pilotnim projektom EU „modri pas“, katerega cilj je prispevek k razvoju enotnega trga za pomorski promet, h kateremu poziva Akt za enotni trg II;

| 2. | izraža dvom, ali Evropska komisija pri pristaniški politiki sledi celostnemu pristopu, saj v „pristaniškem svežnju“ niso omenjeni ne strategija Evropa 2020 ne pobuda Modra rast ne pregled zakonodaje o omejitvah vsebnosti žvepla za ladijska goriva, ki je zelo pomembna za pristanišča, poleg tega pa sveženj ni usklajen s pregledom smernic v zvezi z državno pomočjo za pristaniški sektor; |
| --- | --- |

2.

izraža dvom, ali Evropska komisija pri pristaniški politiki sledi celostnemu pristopu, saj v „pristaniškem svežnju“ niso omenjeni ne strategija Evropa 2020 ne pobuda Modra rast ne pregled zakonodaje o omejitvah vsebnosti žvepla za ladijska goriva, ki je zelo pomembna za pristanišča, poleg tega pa sveženj ni usklajen s pregledom smernic v zvezi z državno pomočjo za pristaniški sektor;

Metodologija

| 3. | ugotavlja, da je Evropska komisija sprejela pogumno politično odločitev in predložila osnutek uredbe, za katero nekateri zakonodajni parametri, kot so osnutek direktive o koncesijah, osnutek uredbe o TEN-T in osnutek uredbe o dostopu blaga in storitev tretjih držav do notranjega trga javnih naročil Unije (COM(2012) 124 final), še niso bili sprejeti in zato ostajajo „premični cilji“; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je Evropska komisija sprejela pogumno politično odločitev in predložila osnutek uredbe, za katero nekateri zakonodajni parametri, kot so osnutek direktive o koncesijah, osnutek uredbe o TEN-T in osnutek uredbe o dostopu blaga in storitev tretjih držav do notranjega trga javnih naročil Unije (COM(2012) 124 final), še niso bili sprejeti in zato ostajajo „premični cilji“;

| 4. | priznava, da je Evropska komisija od leta 2011 izvedla obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Vendar izraža obžalovanje, da niso bili neposredno vključeni ne Odbor regij ne združenja, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti. Izraža tudi obžalovanje, da kljub nedavno objavljenemu delovnemu dokumentu Komisije o oceni teritorialnega učinka (1) teritorialna razsežnost v oceni učinka ni izrecno obravnavana. To je glede na izzive evropske pristaniške politike v zvezi s teritorialno kohezijo še toliko bolj vredno obžalovanja. Ti izzivi so se trenutno še povečali s pojavom „kontejnerizacije“ in nevarnostjo zastojev v zaledju največjih pristanišč; |
| --- | --- |

4.

priznava, da je Evropska komisija od leta 2011 izvedla obsežna posvetovanja z zainteresiranimi stranmi. Vendar izraža obžalovanje, da niso bili neposredno vključeni ne Odbor regij ne združenja, ki zastopajo lokalne in regionalne oblasti. Izraža tudi obžalovanje, da kljub nedavno objavljenemu delovnemu dokumentu Komisije o oceni teritorialnega učinka (1) teritorialna razsežnost v oceni učinka ni izrecno obravnavana. To je glede na izzive evropske pristaniške politike v zvezi s teritorialno kohezijo še toliko bolj vredno obžalovanja. Ti izzivi so se trenutno še povečali s pojavom „kontejnerizacije“ in nevarnostjo zastojev v zaledju največjih pristanišč;

| 5. | poudarja, da je treba upoštevati različnost pristanišč v EU zaradi geografskih lokacij, različnih vrst gospodarskih dejavnosti, različnih regulativnih sistemov in različnih nacionalnih političnih okvirov, ki veljajo za pristanišča. V tem okviru opozarja, da bo v skladu s sklepom št. 661/2010/EU o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (člen 12(2)) pristaniški sveženj veljal za morska pristanišča, ki sodijo v eno od kategorij A, B ali C, opredeljenih spodaj:






  — | „A. mednarodna morska pristanišča: pristanišča s skupnim letnim obsegom prometa najmanj 1,5 milijona ton tovora ali 200 000 potnikov, ki so, razen če je to nemogoče, povezana s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja in so zato zelo pomembna v mednarodnem pomorskem prometu; |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja, da je treba upoštevati različnost pristanišč v EU zaradi geografskih lokacij, različnih vrst gospodarskih dejavnosti, različnih regulativnih sistemov in različnih nacionalnih političnih okvirov, ki veljajo za pristanišča. V tem okviru opozarja, da bo v skladu s sklepom št. 661/2010/EU o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (člen 12(2)) pristaniški sveženj veljal za morska pristanišča, ki sodijo v eno od kategorij A, B ali C, opredeljenih spodaj:

—

„A. mednarodna morska pristanišča: pristanišča s skupnim letnim obsegom prometa najmanj 1,5 milijona ton tovora ali 200 000 potnikov, ki so, razen če je to nemogoče, povezana s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja in so zato zelo pomembna v mednarodnem pomorskem prometu;

| — | B: morska pristanišča (...): skupni letni obseg prometa teh pristanišč najmanj 0,5 milijona ton tovora ali med 100 000 in 199 999 potnikov, so povezana, razen če je to nemogoče, s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja ter opremljena s potrebnimi napravami in objekti za pretovarjanje tovora pri ladijskih prevozih na kratkih relacijah; |
| --- | --- |

—

B: morska pristanišča (...): skupni letni obseg prometa teh pristanišč najmanj 0,5 milijona ton tovora ali med 100 000 in 199 999 potnikov, so povezana, razen če je to nemogoče, s kopenskimi elementi vseevropskega prometnega omrežja ter opremljena s potrebnimi napravami in objekti za pretovarjanje tovora pri ladijskih prevozih na kratkih relacijah;

| — | C. regionalna pristanišča (...) so v otoških, zunajmestnih ali najbolj obrobnih regijah ter te regije povezujejo po morju in/ali jih povezujejo s centralnimi regijami Skupnosti“; |
| --- | --- |

—

C. regionalna pristanišča (...) so v otoških, zunajmestnih ali najbolj obrobnih regijah ter te regije povezujejo po morju in/ali jih povezujejo s centralnimi regijami Skupnosti“;

| 6. | odobrava, da so socialni partnerji v pristaniškem sektorju ustanovili odbor za socialni dialog o pristaniščih, in poudarja pomen spodbujanja socialnega dialoga na nacionalni in lokalni ravni kot instrumenta za izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev pa tudi prispevka h konkurenčnosti sektorja; |
| --- | --- |

6.

odobrava, da so socialni partnerji v pristaniškem sektorju ustanovili odbor za socialni dialog o pristaniščih, in poudarja pomen spodbujanja socialnega dialoga na nacionalni in lokalni ravni kot instrumenta za izboljšanje delovnih in življenjskih pogojev pa tudi prispevka h konkurenčnosti sektorja;

Pravna podlaga, subsidiarnost in sorazmernost

| 7. | soglaša z argumenti Evropske komisije glede izbire pravne podlage (člen 100(2) PDEU) in skladnostjo z načelom subsidiarnosti, kot je predstavljen v obrazložitvenem memorandumu osnutka uredbe (člen 3.3). Vendar pa v zvezi z načelom sorazmernosti Odbor regij še vedno ni prepričan, ali je primerna izbira uredbe namesto direktive tako kot v prejšnjih predlogih Evropske komisije ali pa v zakonodaji, ki je s tem povezana (zlasti za koncesije). Bilo bi protislovno izbrati pravni instrument, kot je uredba, ki je v celoti neposredno zavezujoč, hkrati pa priznavati glavno vlogo držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti, ki so vključene v razvoj pristaniške infrastrukture. Poleg tega bi bila direktiva primernejša, če želimo upoštevati veliko raznolikost pristanišč v EU. |
| --- | --- |

7.

soglaša z argumenti Evropske komisije glede izbire pravne podlage (člen 100(2) PDEU) in skladnostjo z načelom subsidiarnosti, kot je predstavljen v obrazložitvenem memorandumu osnutka uredbe (člen 3.3). Vendar pa v zvezi z načelom sorazmernosti Odbor regij še vedno ni prepričan, ali je primerna izbira uredbe namesto direktive tako kot v prejšnjih predlogih Evropske komisije ali pa v zakonodaji, ki je s tem povezana (zlasti za koncesije). Bilo bi protislovno izbrati pravni instrument, kot je uredba, ki je v celoti neposredno zavezujoč, hkrati pa priznavati glavno vlogo držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti, ki so vključene v razvoj pristaniške infrastrukture. Poleg tega bi bila direktiva primernejša, če želimo upoštevati veliko raznolikost pristanišč v EU.

Strukturni skladi in državne pomoči

| 8. | poudarja, da je EU od leta 2000 prek strukturnih in kohezijskih skladov zagotovila okoli 6,2 milijarde EUR za sofinanciranje gradnje infrastrukture pomorskih pristanišč. Poleg tega je bilo med letoma 2007 in 2012 4 % sredstev za TEN-T (v višini 244,6 milijona EUR) dodeljenih pristaniščem; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je EU od leta 2000 prek strukturnih in kohezijskih skladov zagotovila okoli 6,2 milijarde EUR za sofinanciranje gradnje infrastrukture pomorskih pristanišč. Poleg tega je bilo med letoma 2007 in 2012 4 % sredstev za TEN-T (v višini 244,6 milijona EUR) dodeljenih pristaniščem;

| 9. | opozarja na posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 4/2012 o učinkovitosti uporabe strukturnih skladov in kohezijskega sklada za sofinanciranje prometne infrastrukture v morskih pristaniščih. (2) Poudarja priporočilo Računskega sodišča, da „se pomoč v okviru kohezijske politike začne pogojevati z obstojem celovite dolgoročne strategije pristaniškega razvoja (na podlagi ocene potreb) za vsa pristanišča ustrezne regije“; |
| --- | --- |

9.

opozarja na posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 4/2012 o učinkovitosti uporabe strukturnih skladov in kohezijskega sklada za sofinanciranje prometne infrastrukture v morskih pristaniščih. (2) Poudarja priporočilo Računskega sodišča, da „se pomoč v okviru kohezijske politike začne pogojevati z obstojem celovite dolgoročne strategije pristaniškega razvoja (na podlagi ocene potreb) za vsa pristanišča ustrezne regije“;

| 10. | pozdravlja priporočilo Evropske komisije, (3) da se državna pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena, tudi prispevki ESRR, ne štejejo pri izračunu zgornjih meja intenzivnosti regionalne pomoči, če so izpolnjeni pogoji iz sklepa z dne 20. decembra 2011; (4) |
| --- | --- |

10.

pozdravlja priporočilo Evropske komisije, (3) da se državna pomoč za storitve splošnega gospodarskega pomena, tudi prispevki ESRR, ne štejejo pri izračunu zgornjih meja intenzivnosti regionalne pomoči, če so izpolnjeni pogoji iz sklepa z dne 20. decembra 2011; (4)

| 11. | opozarja na pomen razjasnitve možnosti uporabe režima državnih pomoči za infrastrukturo – glede na težave pri razlagi sodbe Sodišča prve stopnje z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) in Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) proti Evropski komisiji, kar je povzročilo velike zamude pri predhodnem preverjanju približno 200 infrastrukturnih projektov, financiranih iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

11.

opozarja na pomen razjasnitve možnosti uporabe režima državnih pomoči za infrastrukturo – glede na težave pri razlagi sodbe Sodišča prve stopnje z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) in Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) proti Evropski komisiji, kar je povzročilo velike zamude pri predhodnem preverjanju približno 200 infrastrukturnih projektov, financiranih iz strukturnih skladov;

| 12. | izraža obžalovanje, da Evropska komisija v pristaniški sveženj ni neposredno vključila predlogov za pojasnitev pojma pomoči glede financiranja infrastrukture, tudi v pristaniškem sektorju (ukrep 5). Namesto tega je Evropska komisija 3. julija 2013 le stalnim predstavništvom vseh držav članic poslala vprašalnik o delovanju in obdavčitvi pristanišč. Evropsko komisijo zato poziva, naj v prihodnjih mesecih sprejme bolj vključujoč pristop in lokalne in regionalne oblasti prek OR vključi v revizijo predpisov o državni pomoči, ki veljajo za infrastrukturo nasploh in posebej za pristanišča, zlasti pri predvideni pripravi predpisov o izjemah za kategorijo pristaniške infrastrukture še pred koncem leta 2013; |
| --- | --- |

12.

izraža obžalovanje, da Evropska komisija v pristaniški sveženj ni neposredno vključila predlogov za pojasnitev pojma pomoči glede financiranja infrastrukture, tudi v pristaniškem sektorju (ukrep 5). Namesto tega je Evropska komisija 3. julija 2013 le stalnim predstavništvom vseh držav članic poslala vprašalnik o delovanju in obdavčitvi pristanišč. Evropsko komisijo zato poziva, naj v prihodnjih mesecih sprejme bolj vključujoč pristop in lokalne in regionalne oblasti prek OR vključi v revizijo predpisov o državni pomoči, ki veljajo za infrastrukturo nasploh in posebej za pristanišča, zlasti pri predvideni pripravi predpisov o izjemah za kategorijo pristaniške infrastrukture še pred koncem leta 2013;

Zakonodajni predlog

| 13. | priporoča izključitev čiščenja in poglabljanja morskega dna, priveza, pilotaže in vleke iz področja uporabe uredbe, ker se te storitve skladajo s cilji splošnega pomena, in sicer varnosti, zaščite in varstva okolja. Komisijo poziva, da razreši neskladja z obstoječimi direktivami glede pristaniških zmogljivosti za sprejem oziroma jasno razmeji njihovo področje uporabe. Tako Direktiva 2000/59/ES že ureja pogoje in zahteve za pristaniške naprave za sprejem odpadkov. Zlasti določbe v členu 8 so v nasprotju z načelom prostega dostopa do trga za vse ponudnike storitev odstranjevanja odpadkov. Če upravljavec pristanišča izbira posamezne naprave za sprejem odpadkov in jih vključi v sistem pristojbin, ki ga opredeljuje omenjena direktiva, veljajo določbe Direktive 2004/17/ES; |
| --- | --- |

13.

priporoča izključitev čiščenja in poglabljanja morskega dna, priveza, pilotaže in vleke iz področja uporabe uredbe, ker se te storitve skladajo s cilji splošnega pomena, in sicer varnosti, zaščite in varstva okolja. Komisijo poziva, da razreši neskladja z obstoječimi direktivami glede pristaniških zmogljivosti za sprejem oziroma jasno razmeji njihovo področje uporabe. Tako Direktiva 2000/59/ES že ureja pogoje in zahteve za pristaniške naprave za sprejem odpadkov. Zlasti določbe v členu 8 so v nasprotju z načelom prostega dostopa do trga za vse ponudnike storitev odstranjevanja odpadkov. Če upravljavec pristanišča izbira posamezne naprave za sprejem odpadkov in jih vključi v sistem pristojbin, ki ga opredeljuje omenjena direktiva, veljajo določbe Direktive 2004/17/ES;

| 14. | priporoča izključitev priveza, pilotaže in vleke iz področja uporabe uredbe, ker se te storitve skladajo s cilji splošnega pomena, in sicer varnosti, zaščite in varstva okolja; |
| --- | --- |

14.

priporoča izključitev priveza, pilotaže in vleke iz področja uporabe uredbe, ker se te storitve skladajo s cilji splošnega pomena, in sicer varnosti, zaščite in varstva okolja;

| 15. | izraža obžalovanje zaradi nezadostnega priznavanja vloge lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z veljavno zakonodajo ali določitvijo minimalnih zahtev za izvajanje pristaniških storitev (člen 4.2 (d), člen 4.4, člen 6.4); |
| --- | --- |

15.

izraža obžalovanje zaradi nezadostnega priznavanja vloge lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z veljavno zakonodajo ali določitvijo minimalnih zahtev za izvajanje pristaniških storitev (člen 4.2 (d), člen 4.4, člen 6.4);

| 16. | razmišlja o nadaljnji širitvi obveznosti javne službe, opredeljenih v členu 8, da se zlasti vključijo merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je dostopnost oddaljenih ali otoških območij in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

16.

razmišlja o nadaljnji širitvi obveznosti javne službe, opredeljenih v členu 8, da se zlasti vključijo merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je dostopnost oddaljenih ali otoških območij in najbolj oddaljenih regij;

| 17. | se sprašuje, zakaj v zvezi s postopkom za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev, ki ga opredeljuje člen 7, Komisija v členu 10 predvideva zgolj možnost in ne obveznost, da se zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podelijo pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES; |
| --- | --- |

17.

se sprašuje, zakaj v zvezi s postopkom za omejitev števila ponudnikov pristaniških storitev, ki ga opredeljuje člen 7, Komisija v členu 10 predvideva zgolj možnost in ne obveznost, da se zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podelijo pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES;

| 18. | izraža dvom, ali niso zahteve, določene v členu 12, o obsegu informacij, ki jih pristaniški organi zagotavljajo o prejetih javnih sredstvih, in o obveznosti vodenja ločenih računov, nesorazmerne, zlasti ob upoštevanju zelo različnih struktur stroškov, ki so odvisne od položaja pristanišč; |
| --- | --- |

18.

izraža dvom, ali niso zahteve, določene v členu 12, o obsegu informacij, ki jih pristaniški organi zagotavljajo o prejetih javnih sredstvih, in o obveznosti vodenja ločenih računov, nesorazmerne, zlasti ob upoštevanju zelo različnih struktur stroškov, ki so odvisne od položaja pristanišč;

| 19. | poziva, naj Evropska komisija podrobneje opredeli, kaj je v členu 14.5 mišljeno s „skupnimi načeli za zaračunavanje“, saj je kakršno koli dodelitev pristojnosti Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov treba določiti čim bolj natančno; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj Evropska komisija podrobneje opredeli, kaj je v členu 14.5 mišljeno s „skupnimi načeli za zaračunavanje“, saj je kakršno koli dodelitev pristojnosti Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov treba določiti čim bolj natančno;

| 20. | se sprašuje o dodani vrednosti ustanovitve neodvisnega nadzornega organa za spremljanje in nadzor uporabe uredbe (uvodna izjava 19 in člen 17). Takšen organ bi utegnil povzročiti dodatno upravno breme pri načrtovanju razvoja pristanišč in imeti posledice za proračune držav članic; |
| --- | --- |

20.

se sprašuje o dodani vrednosti ustanovitve neodvisnega nadzornega organa za spremljanje in nadzor uporabe uredbe (uvodna izjava 19 in člen 17). Takšen organ bi utegnil povzročiti dodatno upravno breme pri načrtovanju razvoja pristanišč in imeti posledice za proračune držav članic;

| 21. | prav tako izraža dvom o potrebnosti sodelovanja med neodvisnimi nadzornimi organi za lažjo enotno uporabo uredbe, ki se že po definiciji uporablja neposredno (člen 18). |
| --- | --- |

21.

prav tako izraža dvom o potrebnosti sodelovanja med neodvisnimi nadzornimi organi za lažjo enotno uporabo uredbe, ki se že po definiciji uporablja neposredno (člen 18).

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Naslov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč | Predlog
  DIREKTIVE
  UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Predlog UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč

Predlog
  DIREKTIVE
  UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA o vzpostavitvi okvira za dostop do trga pristaniških storitev in finančno preglednost pristanišč

Obrazložitev

Odbor regij še vedno ni prepričan, ali je primerna izbira uredbe namesto direktive tako kot v prejšnjih predlogih Evropske komisije ali pa v zakonodaji, ki je s tem povezana (zlasti za koncesije). Poleg tega bi bila direktiva primernejša, če želimo upoštevati veliko raznolikost pristanišč v EU.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati za vsako pristanišče vseevropskega prometnega omrežja, ki ima pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker upravlja več kot 0,1 % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker izboljšuje regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo. | Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe
  direktive dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba
  direktiva uporabljati za vsako pristanišče vseevropskega prometnega omrežja, ki ima pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker upravlja več kot 0,1 % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker izboljšuje regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij ali najbolj oddaljenih regij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo
  direktivo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne
  Tehnično-navtičnih storiteve, ki
  s katerimi se opravljajo naloge splošnega pomena
  na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo
  direktivo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba uporabljati za vsako pristanišče vseevropskega prometnega omrežja, ki ima pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker upravlja več kot 0,1 % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker izboljšuje regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne storitve, ki se opravljajo na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo.

Velika večina pomorskega prometa Unije poteka skozi morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja. Da bi se cilj te uredbe
  direktive dosegel na sorazmeren način, brez nalaganja morebitnega nepotrebnega bremena drugim pristaniščem, bi se morala ta uredba
  direktiva uporabljati za vsako pristanišče vseevropskega prometnega omrežja, ki ima pomembno vlogo za evropski prometni sistem, ker upravlja več kot 0,1 % skupnega tovora oziroma skupnega števila potnikov EU ali ker izboljšuje regionalno dostopnost otoških ali obrobnih območij ali najbolj oddaljenih regij, vendar ne bi smela posegati v možnost držav članic, da se odločijo to uredbo
  direktivo uporabljati tudi za druga pristanišča. Pilotažne
  Tehnično-navtičnih storiteve, ki
  s katerimi se opravljajo naloge splošnega pomena
  na odprtem morju, nimajo neposrednega vpliva na učinkovitost pristanišč, ker se ne uporabljajo za neposredno vstopanje v pristanišča in izhod iz njih ter jih zato ni treba vključiti v to uredbo
  direktivo.

Obrazložitev

Predlog je povezan s predlogom spremembe člena 1 (področje uporabe).

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 19

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne vpliva na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic. V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev, ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi morali pristojni organi imeti možnost, da izbranega ponudnika storitev zaprosijo, naj uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov. | Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba
  direktiva ne vpliva na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic. V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev, ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi morali pristojni organi imeti možnost, da
  se izbranega ponudnika storitev zaprosijo, naj uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba ne vpliva na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic. V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev, ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi morali pristojni organi imeti možnost, da izbranega ponudnika storitev zaprosijo, naj uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov.

Države članice bi morale biti še naprej pristojne za zagotavljanje ustrezne ravni socialnega varstva osebja podjetja, ki opravlja pristaniške storitve. Ta uredba
  direktiva ne vpliva na uporabo socialnih predpisov in predpisov delovne zakonodaje držav članic. V primerih omejevanja števila ponudnikov pristaniških storitev, ko sklenitev pogodbe o pristaniških storitvah lahko vključuje spremembo ponudnika pristaniških storitev, bi morali pristojni organi imeti možnost, da
  se izbranega ponudnika storitev zaprosijo, naj uporablja določbe Direktive Sveta 2001/23/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov.

Obrazložitev

Predlog je povezan s predlogom spremembe člena 10(2).

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 29

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. (...) | Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive
  uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati
  se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. (...)

Zaradi dopolnitve in spremembe nekaterih nebistvenih elementov te direktive
  uredbe in zlasti zaradi spodbujanja enotnega zaračunavanja okoljskih pristojbin, krepitve skladnosti zaračunavanja okoljskih pristojbin v celotni Uniji in zagotavljanja skupnih načel za zaračunavanje pristojbin, povezanih s spodbujanjem prevoza po morju na kratkih razdaljah, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, v skladu s katerimi bi bilo treba spreminjati
  se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za obračunavanje infrastrukturnih pristojbin. (...)

Obrazložitev

Predlog je povezan s predlogom spremembe člena 14(5). Kar zadeva skupno razvrščanje plovil, goriv in vrst operacij, se Odbor strinja s Komisijo. O spreminjanju infrastrukturnih pristojbin lahko odloča le pristaniški organ.

Predlog spremembe 5

Člen 1 – Predmet urejanja in področje uporabe

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa:






  (a) | jasen okvir za dostop do trga pristaniških storitev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Ta uredba določa:

(a)

jasen okvir za dostop do trga pristaniških storitev;

| (b) | skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev. |
| --- | --- |

(b)

skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev.

1.   Ta uredba
  direktiva določa:

| (k) | jasen okvir za dostop do trga pristaniških storitev; |
| --- | --- |

(k)

jasen okvir za dostop do trga pristaniških storitev;

| (l) | skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev. |
| --- | --- |

(l)

skupna pravila o finančni preglednosti in pristojbinah, ki jih morajo uporabljati upravni organi ali ponudniki pristaniških storitev.

2.   Ta uredba se uporablja za opravljanje naslednjih kategorij pristaniških storitev znotraj območja pristanišča ali na dostopih v pristanišča ali iz njih po vodnih poteh.

| (c) | oskrbovanje z gorivom; |
| --- | --- |

(c)

oskrbovanje z gorivom;

| (d) | upravljanje s tovorom; |
| --- | --- |

(d)

upravljanje s tovorom;

| (e) | čiščenje in poglabljanje morskega dna; |
| --- | --- |

(e)

čiščenje in poglabljanje morskega dna;

| (f) | privez; |
| --- | --- |

(f)

privez;

| (g) | prevozi potnikov; |
| --- | --- |

(g)

prevozi potnikov;

| (h) | sprejemne zmogljivosti pristanišč; |
| --- | --- |

(h)

sprejemne zmogljivosti pristanišč;

| (i) | pilotaža in |
| --- | --- |

(i)

pilotaža in

| (j) | vleka. |
| --- | --- |

(j)

vleka.

2.   Ta uredba
  direktiva se uporablja za opravljanje naslednjih kategorij pristaniških storitev znotraj območja pristanišča ali na dostopih v pristanišča ali iz njih po vodnih poteh.

| (m) | oskrbovanje z gorivom; |
| --- | --- |

(m)

oskrbovanje z gorivom;

| (n) | upravljanje s tovorom; |
| --- | --- |

(n)

upravljanje s tovorom;

| (o) | čiščenje in poglabljanje morskega dna; |
| --- | --- |

(o)

čiščenje in poglabljanje morskega dna;

| (p) | privez; |
| --- | --- |

(p)

privez;

| (q) (c) | prevozi potnikov; |
| --- | --- |

(q) (c)

prevozi potnikov;

| (r) (d) | sprejemne zmogljivosti pristanišč;. |
| --- | --- |

(r) (d)

sprejemne zmogljivosti pristanišč;.

| (s) | pilotaža in |
| --- | --- |

(s)

pilotaža in

| (t) | vleka. |
| --- | --- |

(t)

vleka.

3.   Ta uredba se uporablja za vsa morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi XXX [uredba o smernicah za TEN-T].

3.   Ta uredba
  direktiva se uporablja za vsa morska pristanišča vseevropskega prometnega omrežja, kot je opredeljeno v Prilogi I k Uredbi XXX [uredba o smernicah za TEN-T].

4.   Države članice lahko to uredbo uporabljajo tudi za druga pristanišča. Kadar se države članice odločijo uporabljati to uredbo za druga pristanišča, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo.

4.   Države članice lahko to direktivo
  uredbo uporabljajo tudi za druga pristanišča. Kadar se države članice odločijo uporabljati to direktivo
  uredbo za druga pristanišča, o svoji odločitvi obvestijo Komisijo.

Obrazložitev

| — | Pilotaža, vleka in privez so v vsakem primeru storitve splošnega pomena (cilj ohranjanja pomorske varnosti in varstva okolja), ki jih strogo urejajo države članice in ne morejo biti podvrženi tržnemu pristopu. |
| --- | --- |

—

Pilotaža, vleka in privez so v vsakem primeru storitve splošnega pomena (cilj ohranjanja pomorske varnosti in varstva okolja), ki jih strogo urejajo države članice in ne morejo biti podvrženi tržnemu pristopu.

| — | Vključitev storitev čiščenja in poglabljanja v uredbo pomeni poseg v lastništvo pristanišč, saj pristanišča potem praviloma ne bi smela več sama vzdrževati svojih vodnih poti in dokov. Poleg tega je čiščenje in poglabljanje na območju pristanišč primerljivo z vzdrževalnimi deli na privezih in zapornicah, ne pa z drugimi pristaniškimi storitvami, ki so neposredno povezane s postanki ladij in se zaračunajo za vsak postanek ladje posebej. |
| --- | --- |

—

Vključitev storitev čiščenja in poglabljanja v uredbo pomeni poseg v lastništvo pristanišč, saj pristanišča potem praviloma ne bi smela več sama vzdrževati svojih vodnih poti in dokov. Poleg tega je čiščenje in poglabljanje na območju pristanišč primerljivo z vzdrževalnimi deli na privezih in zapornicah, ne pa z drugimi pristaniškimi storitvami, ki so neposredno povezane s postanki ladij in se zaračunajo za vsak postanek ladje posebej.

Predlog spremembe 6

Člen 2, doda se nova točka 2 a) – Opredelitve

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | „pristojni organ“ pomeni vsak javni organ ali skupino javnih organov države članice ali držav članic, ki ima pristojnost za poseganje v pristaniške storitve na določenem geografskem območju, ali vsak organ, ki mu je podeljeno takšno pooblastilo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„pristojni organ“ pomeni vsak javni organ ali skupino javnih organov države članice ali držav članic, ki ima pristojnost za poseganje v pristaniške storitve na določenem geografskem območju, ali vsak organ, ki mu je podeljeno takšno pooblastilo;

Obrazložitev

Pojem „pristojni organ“ je uporabljen v Uredbi (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza, kjer je opredeljen kot „vsak javni organ ali skupino javnih organov države članice ali držav članic, ki ima pristojnost za poseganje v javni potniški prevoz na zadevnem geografskem območju, ali vsak organ, ki mu je podeljeno takšno pooblastilo“ (člen 2 b)). Opredelitev bi prispevala k skladnosti zakonodajnih besedil EU in k večji preglednosti zakonodaje, tako da bi lahko oblikovali bolj usklajeno opredelitev, ki ne bi bila omejena na prevoz potnikov.

Predlog spremembe 7

Člen 2(14) – Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „obveznost javne službe“ pomeni zahtevo, opredeljeno ali določeno, da se zagotovijo pristaniške storitve v splošnem interesu, ki jih upravljavec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji; | „obveznost javne službe“ pomeni zahtevo, ki jo opredeli
  jeno ali določi
  eno
  pristojni organ, da se zagotovijo storitve javnega potniškega prevoza v splošnem interesu, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji brez plačila; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„obveznost javne službe“ pomeni zahtevo, opredeljeno ali določeno, da se zagotovijo pristaniške storitve v splošnem interesu, ki jih upravljavec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji;

„obveznost javne službe“ pomeni zahtevo, ki jo opredeli
  jeno ali določi
  eno
  pristojni organ, da se zagotovijo storitve javnega potniškega prevoza v splošnem interesu, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji brez plačila;

Obrazložitev

Predlog spremembe se navezuje zlasti na uvodno izjavo 16, ki navaja, da „ta uredba ne posega v možnost pristojnih organov, da podelijo nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe, če je to skladno z veljavnimi pravili glede državne pomoči“.

Predlog spremembe 8

Člen 2(15) – Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „prevoz po morju na kratkih razdaljah“ pomeni prevoz tovora in potnikov po morju med pristanišči, ki so v geografski Evropi, ali med temi pristanišči in pristanišči v neevropskih državah, ki z obalno črto na zaprtih morjih mejijo na Evropo; | „prevoz po morju na kratkih razdaljah“ pomeni prevoz tovora in potnikov po morju med pristanišči, ki so v geografski Evropi, ali med temi pristanišči in pristanišči v neevropskih državah, ki z obalno črto na zaprtih morjih mejijo na Evropo ali – v najbolj oddaljenih regijah – med pristanišči, ki ležijo v državah v njihovem geografskem okolju; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„prevoz po morju na kratkih razdaljah“ pomeni prevoz tovora in potnikov po morju med pristanišči, ki so v geografski Evropi, ali med temi pristanišči in pristanišči v neevropskih državah, ki z obalno črto na zaprtih morjih mejijo na Evropo;

„prevoz po morju na kratkih razdaljah“ pomeni prevoz tovora in potnikov po morju med pristanišči, ki so v geografski Evropi, ali med temi pristanišči in pristanišči v neevropskih državah, ki z obalno črto na zaprtih morjih mejijo na Evropo ali – v najbolj oddaljenih regijah – med pristanišči, ki ležijo v državah v njihovem geografskem okolju;

Obrazložitev

Bližnjega okolja ne bi smeli omejiti na EU. Ta koncept je treba razširiti na vse ozemlje EU, ne glede na geografsko lego, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, kjer EU s strategijo krepi njihovo povezanost z geografskim območjem.

Predlog spremembe 9

Člen 2(16) – Opredelitve pojmov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „morsko pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, katerega zgradbe in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju; | „morsko pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, katerega zgradbe in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„morsko pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, katerega zgradbe in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju;

„morsko pristanišče“ pomeni območje kopnega in vode, katerega zgradbe in oprema predvsem omogočajo sprejem ladij, njihovo nakladanje in razkladanje, skladiščenje blaga, sprejem in dostavo tega blaga ter vkrcanje in izkrcanje potnikov, in vse druge infrastrukture, ki jo potrebujejo prevozniki v pristaniškem območju;

Obrazložitev

Predlaga se črtanje zadnjega dela opredelitve morskega pristanišča. Ta del je v primerjavi s prejšnjimi opredelitvami nov, vendar pojem „morskega pristanišča“ ni opredeljen. Zato se utegne zgoditi, da bi ga pomešali s prometno infrastrukturo, ki jo zagotavljajo lokalne in regionalne oblasti med pristaniščem in njihovim zaledjem.

Predlog spremembe 10

Člen 2(16), doda se nova točka 2 a) – Opredelitve

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | „Tehnično-navtične storitve“ so pristaniške storitve splošnega pomena, kot so pilotaža, vleka in privez, ki se izvajajo za ohranitev ohranjanja pomorske varnosti in varstva okolja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„Tehnično-navtične storitve“ so pristaniške storitve splošnega pomena, kot so pilotaža, vleka in privez, ki se izvajajo za ohranitev ohranjanja pomorske varnosti in varstva okolja.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz predlogov sprememb členov 2 in 18.

Predlog spremembe 11

Poglavje II – Dostop do trga

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Poglavje II – Dostop do trga | Poglavje II – Dostop do trga
  Načela opravljanja pristaniških storitev in dostopa do njih |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Poglavje II – Dostop do trga

Poglavje II – Dostop do trga
  Načela opravljanja pristaniških storitev in dostopa do njih

Obrazložitev

Sedanji naslov poglavja nakazuje, da je cilj Komisije liberalizacija, poglavje pa vsebuje zlasti določbe o izvajanju pristaniških storitev, ki niso nujno odprte za trg.

Predlog spremembe 12

Člen 4 – Minimalne zahteve za izvajanje pristaniških storitev

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Upravni organ pristanišča lahko zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve. | 1.   Upravni organ pristanišča lahko po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve. |
| 2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se lahko, če je to ustrezno, nanašajo le na: (...)






  d) | izpolnjevanje lokalnih in nacionalnih okoljskih zahtev, okoljskih zahtev Unije in mednarodnih okoljskih zahtev.
  (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Upravni organ pristanišča lahko zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve.

1.   Upravni organ pristanišča lahko po posvetovanju z ustreznimi pristojnimi organi zahteva, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo minimalne zahteve za opravljanje zadevne pristaniške storitve.

2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se lahko, če je to ustrezno, nanašajo le na: (...)

d)

izpolnjevanje lokalnih in nacionalnih okoljskih zahtev, okoljskih zahtev Unije in mednarodnih okoljskih zahtev.

(...)

2.   Minimalne zahteve iz odstavka 1 se lahko, če je to ustrezno, nanašajo le na: (...)

| d) | izpolnjevanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih okoljskih zahtev, okoljskih zahtev Unije in mednarodnih okoljskih zahtev.
  (...) |
| --- | --- |

d)

izpolnjevanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih okoljskih zahtev, okoljskih zahtev Unije in mednarodnih okoljskih zahtev.

(...)

4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do ustreznega usposabljanja pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji, razen če dostop do takšnega usposabljanja zagotavlja država članica.

4.   Kadar minimalne zahteve vključujejo posebno lokalno znanje ali seznanjenost z lokalnimi razmerami, upravni organ pristanišča poskrbi za primeren dostop do ustreznega usposabljanja pod preglednimi in nediskriminatornimi pogoji, razen če dostop do takšnega usposabljanja zagotavlja država članica
  ustrezni pristojni organ.

Obrazložitev

Cilj tega predloga spremembe je krepitev vloge lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z veljavno zakonodajo ali določitvijo minimalnih zahtev za izvajanje pristaniških storitev.

Predlog spremembe 13

Člen 6(4) – Omejitve števila ponudnikov pristaniških storitev

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, lahko država članica sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča. Če država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh. | Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, lahko ustrezni pristojni organ
  država članica sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča. Upravni organ pristanišča dokaže, da položaj na trgu omogoča omejitev. Omejitev je začasna.
  Če ustrezni pristojni organ država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, lahko država članica sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča. Če država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh.

Kadar upravni organ pristanišča opravlja pristaniške storitve sam ali prek pravno ločenega subjekta, ki ga neposredno ali posredno obvladuje, lahko ustrezni pristojni organ
  država članica sprejetje odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev zaupa organu, ki je neodvisen od upravnega organa pristanišča. Upravni organ pristanišča dokaže, da položaj na trgu omogoča omejitev. Omejitev je začasna.
  Če ustrezni pristojni organ država članica sprejetja odločitve o omejitvi števila ponudnikov pristaniških storitev ne zaupa takšnemu organu, število ponudnikov ni manjše od dveh.

Predlog spremembe 14

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden. | 1.   Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden. |
| 2.   Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija]. | 2.   Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija]. |
| 3.   Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija]. | 3.   Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija]. |
| 4.   Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah. | 4.   Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah. |
| 5.   Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2. | 5.   Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2. |
| 6.   V primerih iz člena 9 se odstavki od 1 do 5 ne uporabljajo. | 6.
  3.   V primerih iz člena 9 se odstavki
  a
  od 1 do 5
  in 2 ne uporabljajo
  ta. |
| 7.   Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija] [1], Direktivo ..../....[javne službe] [2] in Direktivo .../... [javno naročanje] [3] | 7.
  4.   Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija] [1], Direktivo ..../....[javne službe] [2] in Direktivo .../... [javno naročanje] [3].

  4a.   Trajanje pogodbe o pristaniških storitvah je odvisno od naložb. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden.

1.   Vsaka omejitev števila ponudnikov za pristaniško storitev v skladu s členom 6 upošteva postopek izbire, ki je odprt za vse zainteresirane strani, nediskriminatoren in pregleden.

2.   Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija].

2.   Če ocenjena vrednost pristaniške storitve presega mejno vrednost iz odstavka 3, se uporabljajo pravila za postopek dodelitve, postopkovna jamstva in najdaljše trajanje koncesij, kot je določeno v Direktivi ..../.... [koncesija].

3.   Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija].

3.   Mejna vrednost in metoda za določanje vrednosti pristaniške storitve sta opredeljeni v ustreznih in veljavnih določbah Direktive ...../.... [koncesija].

4.   Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah.

4.   Izbrani ponudnik ali ponudniki in upravni organ pristanišča sklenejo pogodbo o pristaniških storitvah.

5.   Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2.

5.   Za namene te uredbe se znatna sprememba določb pogodbe o pristaniških storitvah v smislu Direktive ..../... [koncesija] v času trajanja pogodbe šteje za novo pogodbo o pristaniških storitvah in zahteva nov postopek iz odstavka 2.

6.   V primerih iz člena 9 se odstavki od 1 do 5 ne uporabljajo.

6.
  3.   V primerih iz člena 9 se odstavki
  a
  od 1 do 5
  in 2 ne uporabljajo
  ta.

7.   Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija] [1], Direktivo ..../....[javne službe] [2] in Direktivo .../... [javno naročanje] [3]

7.
  4.   Ta uredba ne posega v Direktivo .../... [koncesija] [1], Direktivo ..../....[javne službe] [2] in Direktivo .../... [javno naročanje] [3].

4a.   Trajanje pogodbe o pristaniških storitvah je odvisno od naložb.

Predlog spremembe 15

Člen 7 – Obveznosti javne službe

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice se lahko ponudnikom odločijo naložiti obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile:






  (a) | razpoložljivost storitve brez prekinitev podnevi, ponoči, med tednom in letom; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice se lahko ponudnikom odločijo naložiti obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile:

(a)

razpoložljivost storitve brez prekinitev podnevi, ponoči, med tednom in letom;

| (b) | razpoložljivost storitve za vse uporabnike; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost storitve za vse uporabnike;

| (c) | cenovno dostopnost storitve za nekatere kategorije uporabnikov. |
| --- | --- |

(c)

cenovno dostopnost storitve za nekatere kategorije uporabnikov.

1.   Pristojni organi
  Države članice se lahko ponudnikom odločijo naložiti obveznosti javne službe v zvezi s pristaniškimi storitvami, da bi zagotovile:

| (a) | razpoložljivost storitve brez prekinitev podnevi, ponoči, med tednom in letom; |
| --- | --- |

(a)

razpoložljivost storitve brez prekinitev podnevi, ponoči, med tednom in letom;

| (b) | razpoložljivost storitve za vse uporabnike; |
| --- | --- |

(b)

razpoložljivost storitve za vse uporabnike;

| (c) | cenovno dostopnost storitve za nekatere kategorije uporabnikov;. |
| --- | --- |

(c)

cenovno dostopnost storitve za nekatere kategorije uporabnikov;.

| (d) | merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je dostopnost oddaljenih ali otoških območij in najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

(d)

merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je dostopnost oddaljenih ali otoških območij in najbolj oddaljenih regij;

| (e) | posebne zahteve varnostne, okoljske ali druge narave, ki jih ponudniki pristaniških storitev iz gospodarskih razlogov ne bi izpolnjevali. |
| --- | --- |

(e)

posebne zahteve varnostne, okoljske ali druge narave, ki jih ponudniki pristaniških storitev iz gospodarskih razlogov ne bi izpolnjevali.

2.   Obveznosti iz odstavka 1 so jasno opredeljene, pregledne, nediskriminatorne, preverljive in zagotavljajo enak dostop za vse ponudnike pristaniških storitev, ki imajo sedež v Uniji.

3.   Države članice na svojem ozemlju imenujejo organe, pristojne za naložitev takšnih obveznosti javne službe. Pristojni organ je lahko upravni organ pristanišča. (...)

2.   Obveznosti iz odstavka 1 so jasno opredeljene, pregledne, nediskriminatorne, preverljive in zagotavljajo enak dostop za vse ponudnike pristaniških storitev, ki imajo sedež v Uniji.

3.   Države članice na svojem ozemlju imenujejo organe, pristojne za naložitev takšnih obveznosti javne službe. Pristojni organ, če je javni, je lahko upravni organ pristanišča. (...)

Obrazložitev

| — | Predlaga se razširitev obveznosti javnih storitev na merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je predlagano v obrazložitvenem memorandumu k osnutku uredbe (glej konec razdelka 1.4). Upoštevati je treba tudi merila, ki so za varen potek del v pristaniščih in okolje zelo pomembna, niso pa v gospodarskem interesu. |
| --- | --- |

—

Predlaga se razširitev obveznosti javnih storitev na merila, povezana s teritorialno kohezijo, kot je predlagano v obrazložitvenem memorandumu k osnutku uredbe (glej konec razdelka 1.4). Upoštevati je treba tudi merila, ki so za varen potek del v pristaniščih in okolje zelo pomembna, niso pa v gospodarskem interesu.

| — | Ker je upravni organ pristanišča lahko zasebni organ in prejema javna sredstva, mora biti možnost, ponujena v členu 8(3), da je ta organ pristojni organ za naložitev obveznosti javne službe, omejena na javne organe upravljanja. |
| --- | --- |

—

Ker je upravni organ pristanišča lahko zasebni organ in prejema javna sredstva, mora biti možnost, ponujena v členu 8(3), da je ta organ pristojni organ za naložitev obveznosti javne službe, omejena na javne organe upravljanja.

Predlog spremembe 16

Člen 9 – Notranji upravljavec

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   V primerih iz člena 6(1)(b) se lahko pristojni organ odloči, da bo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe opravljal sam ali da bo takšne obveznosti neposredno naložil pravno ločenemu subjektu, ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca.
  (...) | 1.   V primerih iz člena 6(1)(b) se lahko pristojni organ odloči, da bo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe opravljal sam ali da bo takšne obveznosti neposredno naložil
  prek pravno ločenemu
  ga subjektu
  a, ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te direktive
  uredbe šteje za notranjega upravljavca.
  (...) |
| 4.   Če se pristojni organ v državi članici odloči za uporabo odstavka 1 v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o tem obvesti Komisijo.
  (...) | 4.   Če se pristojni organ v državi članici odloči za uporabo odstavka 1 v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta direktiva
  uredba, o tem obvesti Komisijo.
  (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   V primerih iz člena 6(1)(b) se lahko pristojni organ odloči, da bo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe opravljal sam ali da bo takšne obveznosti neposredno naložil pravno ločenemu subjektu, ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te uredbe šteje za notranjega upravljavca.

(...)

1.   V primerih iz člena 6(1)(b) se lahko pristojni organ odloči, da bo pristaniško storitev v okviru obveznosti javne službe opravljal sam ali da bo takšne obveznosti neposredno naložil
  prek pravno ločenemu
  ga subjektu
  a, ki ga obvladuje podobno kot svoje službe. V takšnem primeru se ponudnik pristaniške storitve za namene te direktive
  uredbe šteje za notranjega upravljavca.

(...)

4.   Če se pristojni organ v državi članici odloči za uporabo odstavka 1 v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta uredba, o tem obvesti Komisijo.

(...)

4.   Če se pristojni organ v državi članici odloči za uporabo odstavka 1 v vseh pristaniščih, ki jih zajema ta direktiva
  uredba, o tem obvesti Komisijo.

(...)

Obrazložitev

Vprašljivo je, da je položaj, ko se ponudnik potniških storitev šteje za notranjega upravljavca, omejen samo na pristaniške storitve v okviru obveznosti javne službe. Lahko obstajajo izključno tržni razlogi, na podlagi katerih bi se pristaniški upravni organ (ki je lahko zasebni organ) odločil za ponujanje storitve same, ne da bi bila ta storitev posebej opredeljena kot javna storitev.

Predlog spremembe 17

Člen 10(2) Ohranjanje pravic delavcev

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Brez poseganja v nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije, vključno s kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, lahko upravni organi pristanišča od ponudnika pristaniških storitev, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7, v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega ponudnika pristaniških storitev, zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podeli pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. | 2. Brez poseganja v nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije, vključno s kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, lahko upravni organi pristanišča od ponudnika pristaniških storitev, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7, v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega ponudnika pristaniških storitev, zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podeli pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Brez poseganja v nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije, vključno s kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, lahko upravni organi pristanišča od ponudnika pristaniških storitev, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7, v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega ponudnika pristaniških storitev, zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podeli pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES.

2. Brez poseganja v nacionalno zakonodajo in zakonodajo Unije, vključno s kolektivnimi pogodbami med socialnimi partnerji, lahko upravni organi pristanišča od ponudnika pristaniških storitev, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 7, v primeru, da je ta ponudnik različen od uveljavljenega ponudnika pristaniških storitev, zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podeli pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES.

Obrazložitev

Ni razumljivo, zakaj Komisija predvideva zgolj možnost in ne obveznost, da se zaposlenim, ki jih je prej zaposlil uveljavljeni ponudnik pristaniških storitev, podelijo pravice, do katerih bi bili upravičeni, če bi prišlo do prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES.

Predlog spremembe 18

Člen 10(3) – Ohranjanje pravic delavcev

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo nekatere socialne standarde v zvezi z opravljanjem zadevnih pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo zadevno osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v povezani s pristaniškimi storitvami. | Kadar upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo nekatere socialne standarde v zvezi z opravljanjem zadevnih pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo zadevno osebje ter pregledni podatki o
  status njihovih pogodbenih obveznostih in pogojev
  ih, ki bi morali veljati za zaposlene v povezani s pristaniškimi storitvami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo nekatere socialne standarde v zvezi z opravljanjem zadevnih pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo zadevno osebje ter pregledni podatki o njihovih pogodbenih obveznostih in pogojih, ki bi morali veljati za zaposlene v povezani s pristaniškimi storitvami.

Kadar upravni organi pristanišča zahtevajo, da ponudniki pristaniških storitev izpolnjujejo nekatere socialne standarde v zvezi z opravljanjem zadevnih pristaniških storitev, se v razpisni dokumentaciji in pogodbah o pristaniških storitvah navedejo zadevno osebje ter pregledni podatki o
  status njihovih pogodbenih obveznostih in pogojev
  ih, ki bi morali veljati za zaposlene v povezani s pristaniškimi storitvami.

Obrazložitev

Z objavo „preglednih podatkov o pogodbenih obveznostih“ osebja bi bile lahko kršene pravice glede osebnih podatkov.

Predlog spremembe 19

Člen 12(2) – Preglednost finančnih odnosov

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve, vodi račune za vsako dejavnost pristaniške storitve ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so:






  (a) | vsi stroški in prihodki pravilno dodeljeni ali razporejeni na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno upravičenih računovodskih načel ter |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve, vodi račune za vsako dejavnost pristaniške storitve ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da so:

(a)

vsi stroški in prihodki pravilno dodeljeni ali razporejeni na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno upravičenih računovodskih načel ter

| (b) | jasno določena računovodska načela, po katerih se vodijo ločeni računi. |
| --- | --- |

(b)

jasno določena računovodska načela, po katerih se vodijo ločeni računi.

Kadar upravni organ pristanišča, ki prejema javna sredstva, sam opravlja pristaniške storitve, vodi račune za vsako dejavnost pristaniške storitve ločeno od računov drugih svojih dejavnosti tako, da omogoča nadzor prepovedi prenosa javnih sredstev, ki so bila plačana za določeno področje dejavnosti, na drugo področje, in nadzor uporabe prihodkov od infrastrukturnih pristojbin in presežkov od drugih tržnih dejavnosti
  so:

| (a) | vsi stroški in prihodki pravilno dodeljeni ali razporejeni na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno upravičenih računovodskih načel ter |
| --- | --- |

(a)

vsi stroški in prihodki pravilno dodeljeni ali razporejeni na podlagi dosledno uporabljenih in objektivno upravičenih računovodskih načel ter

| (b) | jasno določena računovodska načela, po katerih se vodijo ločeni računi. |
| --- | --- |

(b)

jasno določena računovodska načela, po katerih se vodijo ločeni računi.

Obrazložitev

Na podlagi člena 6 Direktive 2012/34/EU o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja se predlaga poenostavitev zahtev glede knjigovodstva.

Predlog spremembe 20

Člen 14(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu s poslovno prakso, povezano s pogostimi uporabniki, ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za oblikovanje takšnih razlik, so objektivna, pregledna in nediskriminatorna ter skladna s pravili konkurence. Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev. | 4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu s poslovno prakso, povezano s pogostimi uporabniki, ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih ali tudi zaradi teritorialne kohezije, na primer zaradi dostopnosti najbolj oddaljenih regij. Merila, ki se uporabljajo za oblikovanje takšnih razlik, so objektivna, pregledna in nediskriminatorna ter skladna s pravili konkurence. Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu s poslovno prakso, povezano s pogostimi uporabniki, ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih. Merila, ki se uporabljajo za oblikovanje takšnih razlik, so objektivna, pregledna in nediskriminatorna ter skladna s pravili konkurence. Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev.

4.   Brez poseganja v odstavek 3 so lahko infrastrukturne pristojbine različne v skladu s poslovno prakso, povezano s pogostimi uporabniki, ali zaradi spodbujanja učinkovitejše uporabe pristaniške infrastrukture, prevoza po morju na kratkih razdaljah, visoke okoljske uspešnosti, energijske učinkovitosti ali zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida pri prevozih ali tudi zaradi teritorialne kohezije, na primer zaradi dostopnosti najbolj oddaljenih regij. Merila, ki se uporabljajo za oblikovanje takšnih razlik, so objektivna, pregledna in nediskriminatorna ter skladna s pravili konkurence. Posledične različne pristojbine pod enakimi pogoji veljajo za vse zadevne uporabnike pristaniških storitev.

Obrazložitev

Cilj tega predloga spremembe je v predpise vključiti še druga merila za določitev pristojbin, s katerimi bi upoštevali pomanjkljivo dostopnost najbolj oddaljenih regij in potrebo po nadomestitvi dodatnih prometnih stroškov, ter tako v skladu s členom 349 PDEU zagotoviti enakost pogojev za vse uporabnike.

Predlog spremembe 21

Člen 14 – Infrastrukturne pristojbine

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (...)
  5.   Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin.
  (...)
  7.   Upravni organ pristanišča na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. | (...)
  5.   Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin.
  (...)

  7.   Upravni organ pristanišča na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(...)

5.   Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin.

(...)

7.   Upravni organ pristanišča na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

(...)

5.   Komisijo se pooblasti, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s postopkom iz člena 21 v zvezi s skupnim razvrščanjem plovil, goriv in vrst operacij, po katerih se lahko spreminjajo infrastrukturne pristojbine in skupna načela za zaračunavanje infrastrukturnih pristojbin.

(...)

7.   Upravni organ pristanišča na zahtevo pristojnemu neodvisnemu nadzornemu organu in Komisiji predloži informacije iz odstavka 4 ter podrobne stroške in prihodke, uporabljene kot podlaga za določitev strukture in ravni infrastrukturnih pristojbin, ter metodologijo, uporabljeno za določanje infrastrukturnih pristojbin v zvezi z zmogljivostmi in storitvami, na katere se te pristaniške pristojbine nanašajo.

Obrazložitev

Takšna načela ne smejo omejevati poslovne svobode upravnih organov pristanišč (zaračunavanje/določanje cen je vprašanje konkurence). Poleg tega je kakršno koli dodelitev pristojnosti Evropski komisiji za sprejemanje delegiranih aktov treba določiti čim bolj natančno.

Predlog spremembe 22

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Neodvisno nadzorno telo

  1.   Države članice zagotovijo, da uporabo te uredbe v vseh morskih pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice, spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ.
  2.   Neodvisni nadzorni organ je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z nadzorom in spremljanjem te uredbe, in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno ter ob upoštevanju pravice do svobodnega poslovanja.
  3.   Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe.
  4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora pristojen neodvisni nadzorni organ države članice pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.
  5.   Neodvisni nadzorni organ ima pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo informacije, ki so potrebne za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe.
  6.   Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe.
  7.   Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča.
  8.   Odločitve neodvisnega nadzornega organa imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.
  9.   Države članice Komisijo najpozneje do 1. julija 2015 obvestijo o identiteti neodvisnih nadzornih organov in nato o vseh spremembah identitete. Komisija objavi in posodablja seznam neodvisnih nadzornih organov na svoji spletni strani. | Neodvisno nadzorno telo



  1.   Države članice zagotovijo, da uporabo te uredbe v vseh morskih pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice, spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ.


  2.   Neodvisni nadzorni organ je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z nadzorom in spremljanjem te uredbe, in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno ter ob upoštevanju pravice do svobodnega poslovanja.


  3.   Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe.


  4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora pristojen neodvisni nadzorni organ države članice pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.


  5.   Neodvisni nadzorni organ ima pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo informacije, ki so potrebne za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe.


  6.   Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe.


  7.   Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča.


  8.   Odločitve neodvisnega nadzornega organa imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.


  9.   Države članice Komisijo najpozneje do 1. julija 2015 obvestijo o identiteti neodvisnih nadzornih organov in nato o vseh spremembah identitete. Komisija objavi in posodablja seznam neodvisnih nadzornih organov na svoji spletni strani. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Neodvisno nadzorno telo

1.   Države članice zagotovijo, da uporabo te uredbe v vseh morskih pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice, spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ.

2.   Neodvisni nadzorni organ je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z nadzorom in spremljanjem te uredbe, in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno ter ob upoštevanju pravice do svobodnega poslovanja.

3.   Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe.

4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora pristojen neodvisni nadzorni organ države članice pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.

5.   Neodvisni nadzorni organ ima pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo informacije, ki so potrebne za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe.

6.   Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe.

7.   Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča.

8.   Odločitve neodvisnega nadzornega organa imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.

9.   Države članice Komisijo najpozneje do 1. julija 2015 obvestijo o identiteti neodvisnih nadzornih organov in nato o vseh spremembah identitete. Komisija objavi in posodablja seznam neodvisnih nadzornih organov na svoji spletni strani.

Neodvisno nadzorno telo

1.   Države članice zagotovijo, da uporabo te uredbe v vseh morskih pristaniščih, ki jih zajema ta uredba na ozemlju vsake države članice, spremlja in nadzoruje neodvisni nadzorni organ.

2.   Neodvisni nadzorni organ je pravno ločen in funkcionalno neodvisen od vsakega upravnega organa pristanišča ali ponudnikov pristaniških storitev. Države članice, ki ohranjajo lastništvo ali nadzor nad pristanišči ali upravnimi organi pristanišč, zagotovijo učinkovito strukturno ločevanje med funkcijami, povezanimi z nadzorom in spremljanjem te uredbe, in dejavnostmi, povezanimi z navedenim lastništvom ali nadzorom. Neodvisni nadzorni organ izvaja svoja pooblastila nepristransko in pregledno ter ob upoštevanju pravice do svobodnega poslovanja.

3.   Neodvisni nadzorni organ obravnava pritožbe, ki jih vloži katera koli stranka z zakonitim interesom, in spore, ki so mu predloženi in so nastali v zvezi z uporabo te uredbe.

4.   Če spor nastane med strankama, ki imata sedež v različnih državah članicah, je za reševanje spora pristojen neodvisni nadzorni organ države članice pristanišča, iz katerega predvidoma izvira spor.

5.   Neodvisni nadzorni organ ima pravico od upravnih organov pristanišč, ponudnikov pristaniških storitev in uporabnikov pristanišč zahtevati, da predložijo informacije, ki so potrebne za zagotavljanje spremljanja in nadzora uporabe te uredbe.

6.   Neodvisni nadzorni organ lahko na zahtevo pristojnega organa v državi članici izdaja mnenja o vseh vprašanjih, ki so povezana z uporabo te uredbe.

7.   Neodvisni nadzorni organ se lahko pri obravnavi pritožb ali sporov posvetuje s posvetovalnim odborom uporabnikov pristanišč iz zadevnega pristanišča.

8.   Odločitve neodvisnega nadzornega organa imajo zavezujoče učinke, vendar ne posegajo v sodni nadzor.

9.   Države članice Komisijo najpozneje do 1. julija 2015 obvestijo o identiteti neodvisnih nadzornih organov in nato o vseh spremembah identitete. Komisija objavi in posodablja seznam neodvisnih nadzornih organov na svoji spletni strani.

Obrazložitev

Dodana vrednost (ustanovitve) neodvisnega nadzornega organa za spremljanje in nadzor uporabe uredbe je vprašljiva. Odgovornost za takšen nadzor lahko prevzamejo obstoječi pristojni organi (tudi na lokalni in regionalni ravni). Poleg tega je uredba po definiciji „v celoti neposredno zavezujoča“ in zato niso potrebni ukrepi za njeno lažjo enotno uporabo. V vsakem primeru člen 19 predvideva pritožbeni mehanizem.

Predlog spremembe 23

Člen 18 – Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi

  1.   Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo.
  2.   Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo.
  3.   Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog.
  4.   Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane.
  5.   Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). | Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi



  1.   Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo.


  2.   Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo.


  3.   Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog.


  4.   Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane.


  5.   Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi

1.   Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo.

2.   Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo.

3.   Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog.

4.   Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane.

5.   Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi

1.   Neodvisni nadzorni organi si izmenjujejo informacije o svojem delu ter načelih in praksah odločanja, da olajšajo enotno uporabo te uredbe. Za ta namen sodelujejo v mreži, ki se srečuje redno in vsaj enkrat letno. Komisija prav tako sodeluje v mreži ter usklajuje in podpira njeno delo.

2.   Neodvisni nadzorni organi tesno sodelujejo zaradi vzajemne pomoči pri svojih nalogah, vključno s pomočjo pri izvajanju preiskav, potrebnih za obravnavo pritožb in sporov v primerih, ki vključujejo pristanišča v različnih državah članicah. Za ta namen neodvisni nadzorni organ na podlagi utemeljene zahteve drugemu takšnemu organu zagotovi potrebne informacije in mu omogoči izpolnjevanje pristojnosti v skladu s to uredbo.

3.   Države članice poskrbijo, da neodvisni nadzorni organi Komisiji po utemeljeni zahtevi zagotovijo informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog. Informacije, ki jih zahteva Komisija, so sorazmerne z opravljanjem navedenih nalog.

4.   Kadar neodvisni nadzorni organ v skladu s pravili Unije ali nacionalnimi pravili o zaupnosti poslovnih podatkov obravnava informacije kot zaupne, drugi nacionalni nadzorni organ in Komisija zagotovijo takšno zaupnost. Te informacije se lahko uporabljajo le za namene, za katere so bile zahtevane.

5.   Na podlagi izkušenj neodvisnih nadzornih organov in dejavnosti mreže iz odstavka 1 ter zaradi zagotavljanja učinkovitega sodelovanja lahko Komisija sprejme skupna načela o ustreznih mehanizmih za izmenjavo informacij med neodvisnimi nadzornimi organi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 22(2).

Obrazložitev

Argumenti so tu podobni kot pri predlogu spremembe člena 17. Ostaja nejasno, zakaj je potrebno sodelovanje med neodvisnimi nadzornimi organi. To je še toliko bolj nejasno, če upoštevamo, da se je Komisija odločila za osnutek uredbe, ta pa je po definiciji „v celoti zavezujoča“ in naj bi „preprečila dodatne obremenitve za države članice in Komisijo“, zaradi česar tudi niso potrebni ukrepi za njeno lažjo enotno uporabo. V vsakem primeru člen 19 predvideva pritožbeni mehanizem.

Predlog spremembe 24

Člen 19 – Pritožbe

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali neodvisni nadzorni organ, pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče. | 1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, ali upravni organ pristanišča ali neodvisni nadzorni organ, pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče. |
| 2.   Kadar pritožbeni organ iz odstavka 1 nima sodnega značaja, navede razloge za svojo odločitev v pisni obliki. Njegovo odločitev pregleda tudi nacionalno sodišče. | 2.   Kadar pritožbeni organ iz odstavka 1 nima sodnega značaja, navede razloge za svojo odločitev v pisni obliki. Njegovo odločitev pregleda tudi nacionalno sodišče. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, upravni organ pristanišča ali neodvisni nadzorni organ, pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče.

1.   Vsaka stranka z zakonitim interesom ima pravico do pritožbe zoper odločitve ali posamezne ukrepe, ki jih v skladu s to uredbo sprejmejo pristojni organi, ali upravni organ pristanišča ali neodvisni nadzorni organ, pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od vključenih strank. Ta pritožbeni organ je lahko sodišče.

2.   Kadar pritožbeni organ iz odstavka 1 nima sodnega značaja, navede razloge za svojo odločitev v pisni obliki. Njegovo odločitev pregleda tudi nacionalno sodišče.

2.   Kadar pritožbeni organ iz odstavka 1 nima sodnega značaja, navede razloge za svojo odločitev v pisni obliki. Njegovo odločitev pregleda tudi nacionalno sodišče.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz predlogov sprememb členov 17 in 18.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  SWD(2013) 3 final, http://ec.europa.eu/governance/impact/key_docs/docs/cswd_ati_en.pdf

1

(2)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/14018736.PDF.

2

(3)  Navodila za uporabo pravil Evropske unije o državni pomoči, javnih naročilih in notranjem trgu za storitve splošnega gospodarskega pomena, SWD(2013)53, 15. februar 2013.

3

(4)  V skladu s sklepom z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena.

4

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/73

---

Mnenje Odbora regij – Strategije vključevanja Romov

2014/C 114/12

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve: spodbujanje vključevanja in preprečevanje diskriminacije

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije kot trden dokaz zavezanosti EU, da z nacionalnimi strategijami vključevanja spodbudi vključevanje romskih skupnosti (1) in odpravi diskriminacijo, s katero se pogosto srečujejo; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije kot trden dokaz zavezanosti EU, da z nacionalnimi strategijami vključevanja spodbudi vključevanje romskih skupnosti (1) in odpravi diskriminacijo, s katero se pogosto srečujejo;

| 2. | opozarja, da so Romi, ki jih je po ocenah v Evropi 10–12 milijonov (od tega jih šest milijonov živi v EU), največja etnična manjšina v Evropi. Večina Romov je državljanov EU; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so Romi, ki jih je po ocenah v Evropi 10–12 milijonov (od tega jih šest milijonov živi v EU), največja etnična manjšina v Evropi. Večina Romov je državljanov EU;

| 3. | velikost in socialno-ekonomski položaj romskega prebivalstva se razlikujeta glede na regijo in državo članico; zato bi bilo treba nacionalne pristope za vključevanje Romov prilagoditi posebnim lokalnim okoliščinam in potrebam, tudi s sprejetjem ali nadaljnjim izvajanjem politik, ki marginalizirane ali prikrajšane skupine, kot so Romi, obravnavajo v širšem kontekstu; |
| --- | --- |

3.

velikost in socialno-ekonomski položaj romskega prebivalstva se razlikujeta glede na regijo in državo članico; zato bi bilo treba nacionalne pristope za vključevanje Romov prilagoditi posebnim lokalnim okoliščinam in potrebam, tudi s sprejetjem ali nadaljnjim izvajanjem politik, ki marginalizirane ali prikrajšane skupine, kot so Romi, obravnavajo v širšem kontekstu;

| 4. | meni, da so institucije EU in države članice skupno odgovorne za izboljšanje socialne vključenosti in vključevanja Romov. Opozarja, da je preprečevanje diskriminacije, predsodkov in socialne izključenosti, s katerimi se soočajo Romi, obveznost iz Pogodbe in pravna zahteva (2) v smislu boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spola ali spolne usmerjenosti. Zato strogo obsoja kakršno koli obliko diskriminacije romskih skupnosti; |
| --- | --- |

4.

meni, da so institucije EU in države članice skupno odgovorne za izboljšanje socialne vključenosti in vključevanja Romov. Opozarja, da je preprečevanje diskriminacije, predsodkov in socialne izključenosti, s katerimi se soočajo Romi, obveznost iz Pogodbe in pravna zahteva (2) v smislu boja proti diskriminaciji na podlagi rase ali etnične pripadnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spola ali spolne usmerjenosti. Zato strogo obsoja kakršno koli obliko diskriminacije romskih skupnosti;

| 5. | opozarja, da nacionalne politike, ki so upravičeno namenjene spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja pravne države med Romi, nikakor ne smejo postavljati pod vprašaj njihove pravice do evropskega državljanstva, ki jo imajo kot državljani države članice (niso osebe brez državljanstva), ali jim te pravice celo jemati; obžaluje poseganje po slepem izgonu, ki vnaprej zanika sprejemanje in odvrača vsakršno vključevanje; poziva EU, naj glede tega poskrbi za jasnost; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da nacionalne politike, ki so upravičeno namenjene spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja pravne države med Romi, nikakor ne smejo postavljati pod vprašaj njihove pravice do evropskega državljanstva, ki jo imajo kot državljani države članice (niso osebe brez državljanstva), ali jim te pravice celo jemati; obžaluje poseganje po slepem izgonu, ki vnaprej zanika sprejemanje in odvrača vsakršno vključevanje; poziva EU, naj glede tega poskrbi za jasnost;

| 6. | obsoja stereotipe in omejen dostop do javnih storitev zaradi zaznavnih kulturnih razlik. Ponavlja podporo prizadevanjem Komisije za reševanje problemov, s katerimi se soočajo romske skupnosti v zvezi z revščino, ovirami na trgu dela in dostopom do stanovanj in zdravstvenega varstva, s posebnim osredotočanjem na pogoje za uspešno izvajanje strategij vključevanja; ker se ti problemi še niso ustrezno rešili, poziva k okrepljenim prizadevanjem, med drugim z dodelitvijo več pristojnosti lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

6.

obsoja stereotipe in omejen dostop do javnih storitev zaradi zaznavnih kulturnih razlik. Ponavlja podporo prizadevanjem Komisije za reševanje problemov, s katerimi se soočajo romske skupnosti v zvezi z revščino, ovirami na trgu dela in dostopom do stanovanj in zdravstvenega varstva, s posebnim osredotočanjem na pogoje za uspešno izvajanje strategij vključevanja; ker se ti problemi še niso ustrezno rešili, poziva k okrepljenim prizadevanjem, med drugim z dodelitvijo več pristojnosti lokalnim in regionalnim oblastem;

| 7. | poudarja, da je vključevanje dvosmerni proces. V zvezi s tem bi organizacije, ki zastopajo Rome, morale romske skupnosti obveščati o prednostih dobrega vključevanja v državi gostiteljici in o njihovih dolžnostih, ki izhajajo iz bivanja v tej državi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je vključevanje dvosmerni proces. V zvezi s tem bi organizacije, ki zastopajo Rome, morale romske skupnosti obveščati o prednostih dobrega vključevanja v državi gostiteljici in o njihovih dolžnostih, ki izhajajo iz bivanja v tej državi;

| 8. | podpira Komisijino prednostno razvrstitev več strukturnih potreb, ki so pomembne za uspešno izvajanje strategij vključevanja, zlasti tesnejše sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi organi in dodelitev sorazmernih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

8.

podpira Komisijino prednostno razvrstitev več strukturnih potreb, ki so pomembne za uspešno izvajanje strategij vključevanja, zlasti tesnejše sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi organi in dodelitev sorazmernih finančnih sredstev;

Izvajanje strategije EU

| 9. | poziva Evropsko komisijo k opredelitvi jasnih in merljivih ciljev in kazalnikov za tiste države članice, v katerih živijo romske skupnosti, s katerimi bi spremljali napredek pri vseh štirih stebrih, vključno s sodelovanjem z lokalnimi in regionalnimi organi; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko komisijo k opredelitvi jasnih in merljivih ciljev in kazalnikov za tiste države članice, v katerih živijo romske skupnosti, s katerimi bi spremljali napredek pri vseh štirih stebrih, vključno s sodelovanjem z lokalnimi in regionalnimi organi;

| 10. | ponavlja, da je pomembno, da države članice sprejmejo celostno, večsektorsko in usklajeno strategijo vključevanja. Glavna politična področja, opredeljena v okvirni strategiji EU, so namreč med seboj povezana. EU in države članice ne morejo rešiti vseh problemov s strategijami za pomoč romskim skupnostim od zgoraj navzdol, in bi se morale opreti na sodelovanje z vsemi akterji na vseh ravneh; |
| --- | --- |

10.

ponavlja, da je pomembno, da države članice sprejmejo celostno, večsektorsko in usklajeno strategijo vključevanja. Glavna politična področja, opredeljena v okvirni strategiji EU, so namreč med seboj povezana. EU in države članice ne morejo rešiti vseh problemov s strategijami za pomoč romskim skupnostim od zgoraj navzdol, in bi se morale opreti na sodelovanje z vsemi akterji na vseh ravneh;

| 11. | poziva Evropsko komisijo k vzpostavitvi močnejšega mehanizma spremljanja za učinkovitejše ocenjevanje napredka pri izpolnjevanju opredeljenih ciljev držav članic, v katerih živijo romske skupnosti, ter pripravi priporočil za praktične ukrepe, ki naj bi jih izvedle te države članice; |
| --- | --- |

11.

poziva Evropsko komisijo k vzpostavitvi močnejšega mehanizma spremljanja za učinkovitejše ocenjevanje napredka pri izpolnjevanju opredeljenih ciljev držav članic, v katerih živijo romske skupnosti, ter pripravi priporočil za praktične ukrepe, ki naj bi jih izvedle te države članice;

| 12. | obžaluje, da dokument Komisije skoraj ne omenja prizadevanj za vključevanje Romov v najnovejši državi članici ter državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah EU, med katerimi imajo nekatere pomemben delež romskega prebivalstva, ki nujno potrebuje podporo, saj sta njihov položaj povzročili oziroma poslabšali izključenost in diskriminacija; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da dokument Komisije skoraj ne omenja prizadevanj za vključevanje Romov v najnovejši državi članici ter državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah EU, med katerimi imajo nekatere pomemben delež romskega prebivalstva, ki nujno potrebuje podporo, saj sta njihov položaj povzročili oziroma poslabšali izključenost in diskriminacija;

| 13. | poziva države kandidatke in potencialne kandidatke EU, naj nadaljujejo s sprejemanjem protidiskriminacijske zakonodaje in razvijejo/pregledajo svoje državne strategije za vključevanje Romov, zlasti v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, in naj vanje vključijo merljive cilje in določbe o obveznem rednem objavljanju dosežkov; |
| --- | --- |

13.

poziva države kandidatke in potencialne kandidatke EU, naj nadaljujejo s sprejemanjem protidiskriminacijske zakonodaje in razvijejo/pregledajo svoje državne strategije za vključevanje Romov, zlasti v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi organi, in naj vanje vključijo merljive cilje in določbe o obveznem rednem objavljanju dosežkov;

| 14. | pozdravlja zamisel o vzpostavitvi mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome za lažjo večstransko izmenjavo najboljših praks, vzajemno učenje in sodelovanje; poziva, da se v mrežo vključijo predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacije civilne družbe. V takšno platformo bi morali biti vključeni predstavniki iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk EU; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja zamisel o vzpostavitvi mreže nacionalnih kontaktnih točk za Rome za lažjo večstransko izmenjavo najboljših praks, vzajemno učenje in sodelovanje; poziva, da se v mrežo vključijo predstavniki lokalnih in regionalnih oblasti ter organizacije civilne družbe. V takšno platformo bi morali biti vključeni predstavniki iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk EU;

| 15. | priznava delo Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti (Sveta Evrope), zlasti resolucijo Položaj Romov v Evropi: izziv za lokalne in regionalne oblasti
   (3). Poziva institucije EU k tesnejšemu sodelovanju s Svetom Evrope pri izboljševanju statusa Romov, med drugim k podpori nedavno ustanovljene evropske zveze mest in regij za vključevanje Romov ter zelo uspešne kampanje Dosta!; |
| --- | --- |

15.

priznava delo Kongresa lokalnih in regionalnih oblasti (Sveta Evrope), zlasti resolucijo Položaj Romov v Evropi: izziv za lokalne in regionalne oblasti
   (3). Poziva institucije EU k tesnejšemu sodelovanju s Svetom Evrope pri izboljševanju statusa Romov, med drugim k podpori nedavno ustanovljene evropske zveze mest in regij za vključevanje Romov ter zelo uspešne kampanje Dosta!;

| 16. | poziva države članice, naj zagotovijo, da Romi uživajo zaščito v skladu z mednarodnim pravom in zlasti Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin (4); |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj zagotovijo, da Romi uživajo zaščito v skladu z mednarodnim pravom in zlasti Okvirno konvencijo za varstvo narodnih manjšin (4);

| 17. | poziva k temu, da politike, strategije in financiranje za Rome izrecno vključujejo tudi romske priseljence iz drugih držav članic in tretjih držav ter ne zgolj naseljeno romsko prebivalstvo; |
| --- | --- |

17.

poziva k temu, da politike, strategije in financiranje za Rome izrecno vključujejo tudi romske priseljence iz drugih držav članic in tretjih držav ter ne zgolj naseljeno romsko prebivalstvo;

| 18. | predlaga, da Evropska komisija pozove države članice ter lokalne in regionalne organe, naj vzpostavijo sheme mentorstva, da se zagotovijo povezave med Romi in javnimi organi ter povečajo možnosti zaposlitve zanje; |
| --- | --- |

18.

predlaga, da Evropska komisija pozove države članice ter lokalne in regionalne organe, naj vzpostavijo sheme mentorstva, da se zagotovijo povezave med Romi in javnimi organi ter povečajo možnosti zaposlitve zanje;

| 19. | poudarja, da civilna družba ne bi smela imeti zgolj svetovalne vloge, temveč bi morala dejavno sodelovati pri izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da civilna družba ne bi smela imeti zgolj svetovalne vloge, temveč bi morala dejavno sodelovati pri izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij;

| 20. | ponavlja pomen vključevanja predstavnikov romskih skupnosti v oblikovanje politik in strategij, ki se nanašajo na vključevanje Romov, na vseh ravneh upravljanja; |
| --- | --- |

20.

ponavlja pomen vključevanja predstavnikov romskih skupnosti v oblikovanje politik in strategij, ki se nanašajo na vključevanje Romov, na vseh ravneh upravljanja;

| 21. | ugotavlja, da romske ženske doživljajo večkratno diskriminacijo ter zavezuje lokalne in regionalne oblasti k sodelovanju z nacionalnimi vladnimi agencijami in civilno družbo pri reševanju tega vprašanja, tudi s pripravo strategij, ki jih dejavno vključujejo in jim dodelujejo odgovornost za programe preprečevanja izključenosti in vključevanja; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da romske ženske doživljajo večkratno diskriminacijo ter zavezuje lokalne in regionalne oblasti k sodelovanju z nacionalnimi vladnimi agencijami in civilno družbo pri reševanju tega vprašanja, tudi s pripravo strategij, ki jih dejavno vključujejo in jim dodelujejo odgovornost za programe preprečevanja izključenosti in vključevanja;

Financiranje

| 22. | močno pozdravlja priporočilo Komisije, naj se vključevanje Romov navede v sporazumih o partnerstvu v programskem obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

22.

močno pozdravlja priporočilo Komisije, naj se vključevanje Romov navede v sporazumih o partnerstvu v programskem obdobju 2014–2020;

| 23. | poziva k bolj „dinamičnemu pristopu“ pri dodeljevanju sredstev, da se bolje upoštevajo različne potrebe v različnih delih Evrope, s čimer bi zagotovili učinkovito podporo za območja z nadpovprečnim številom romskega prebivalstva in/ali pomembnim prilivom romskega prebivalstva; prav tako poziva k jasni, dolgoročni in dinamični podpori lokalnih in regionalnih uprav, ki že izvajajo ali načrtujejo izvajanje posebnih načrtov za razvoj in spodbujanje romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

23.

poziva k bolj „dinamičnemu pristopu“ pri dodeljevanju sredstev, da se bolje upoštevajo različne potrebe v različnih delih Evrope, s čimer bi zagotovili učinkovito podporo za območja z nadpovprečnim številom romskega prebivalstva in/ali pomembnim prilivom romskega prebivalstva; prav tako poziva k jasni, dolgoročni in dinamični podpori lokalnih in regionalnih uprav, ki že izvajajo ali načrtujejo izvajanje posebnih načrtov za razvoj in spodbujanje romskega prebivalstva;

| 24. | znova poudarja potrebo po zagotavljanju ustreznih sredstev za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo prek svojih politik na področju varstva otrok, storitev za majhne otroke in spodbujanja pravice do izobraževanja strateško vlogo pri zagotavljanju vključevanja romskih otrok v predšolski in šolski sistem; |
| --- | --- |

24.

znova poudarja potrebo po zagotavljanju ustreznih sredstev za lokalne in regionalne oblasti, ki imajo prek svojih politik na področju varstva otrok, storitev za majhne otroke in spodbujanja pravice do izobraževanja strateško vlogo pri zagotavljanju vključevanja romskih otrok v predšolski in šolski sistem;

| 25. | meni, da organizacije civilne družbe, ki zastopajo ali podpirajo Rome, morajo imeti boljši dostop do javnega financiranja (vključno s sredstvi EU) za pripravo in izvajanje politik vključevanja; |
| --- | --- |

25.

meni, da organizacije civilne družbe, ki zastopajo ali podpirajo Rome, morajo imeti boljši dostop do javnega financiranja (vključno s sredstvi EU) za pripravo in izvajanje politik vključevanja;

| 26. | predlaga boljše usklajevanje sredstev, ki so na voljo za spodbujanje vključevanja Romov iz različnih virov financiranja. Tak tematski pristop bi bil v izjemno pomoč lokalnim in regionalnim oblastem z znatnim deležem romskega prebivalstva pri učinkovitem reševanju novih izzivov, zgodnjem ukrepanju za preprečevanje njihove izključenosti in pri spodbujanju vezi z lokalnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

26.

predlaga boljše usklajevanje sredstev, ki so na voljo za spodbujanje vključevanja Romov iz različnih virov financiranja. Tak tematski pristop bi bil v izjemno pomoč lokalnim in regionalnim oblastem z znatnim deležem romskega prebivalstva pri učinkovitem reševanju novih izzivov, zgodnjem ukrepanju za preprečevanje njihove izključenosti in pri spodbujanju vezi z lokalnimi skupnostmi;

| 27. | poudarja, da so univerzalne politike lahko kontraproduktivne. Politike v zvezi z Romi, ki so usmerjene v posameznika in upoštevajo spodbujanje, stimulacijo in nagrajevanje posameznih pobud, zlasti v zvezi z zaposlovanjem in samozaposlovanjem, bodo bolj produktivne, na primer sistematično profiliranje in usposabljanje posameznikov in družin, podpora za nova podjetja in izobraževanje, namenjanje posebne pozornosti nadarjenim romskim študentom; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so univerzalne politike lahko kontraproduktivne. Politike v zvezi z Romi, ki so usmerjene v posameznika in upoštevajo spodbujanje, stimulacijo in nagrajevanje posameznih pobud, zlasti v zvezi z zaposlovanjem in samozaposlovanjem, bodo bolj produktivne, na primer sistematično profiliranje in usposabljanje posameznikov in družin, podpora za nova podjetja in izobraževanje, namenjanje posebne pozornosti nadarjenim romskim študentom;

Otroci in izobraževanje: ključni dejavnik vključevanja

| 28. | priznava, da je romsko prebivalstvo mlado: 35,7 % Romov je starih manj kot 15 let, medtem ko je na splošno med prebivalstvom EU ta delež 15,7 %; povprečna starost Romov je 24 let, povprečna starost v EU pa 40 let. Velika večina aktivnega romskega prebivalstva nima izobrazbe, ki je potrebna za trajno delovno mesto, zato je pomembno vlagati v izobraževanje romskih otrok, da se jim omogoči uspešen vstop na trg dela in vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

28.

priznava, da je romsko prebivalstvo mlado: 35,7 % Romov je starih manj kot 15 let, medtem ko je na splošno med prebivalstvom EU ta delež 15,7 %; povprečna starost Romov je 24 let, povprečna starost v EU pa 40 let. Velika večina aktivnega romskega prebivalstva nima izobrazbe, ki je potrebna za trajno delovno mesto, zato je pomembno vlagati v izobraževanje romskih otrok, da se jim omogoči uspešen vstop na trg dela in vključevanje v družbo;

| 29. | meni, da je za uspešnost kakršnega koli programa vključevanja pomemben poudarek tako na ciljnem izobraževanju večine kot tudi izobraževanju manjšin; |
| --- | --- |

29.

meni, da je za uspešnost kakršnega koli programa vključevanja pomemben poudarek tako na ciljnem izobraževanju večine kot tudi izobraževanju manjšin;

| 30. | poudarja potrebo po bolj celostnem pristopu k vključevanju in predlaga, da se zagotovi osnovna jezikovna in matematična pismenost staršev, ki je ključnega pomena za to, da bodo te sposobnosti v okviru izobraževanja tako kot drugi otroci osvojili tudi romski otroci; |
| --- | --- |

30.

poudarja potrebo po bolj celostnem pristopu k vključevanju in predlaga, da se zagotovi osnovna jezikovna in matematična pismenost staršev, ki je ključnega pomena za to, da bodo te sposobnosti v okviru izobraževanja tako kot drugi otroci osvojili tudi romski otroci;

| 31. | poziva k opustitvi prakse segregacije in uvrščanja romskih otrok v šole za otroke z učnimi motnjami ter segregacije v običajnih šolah; |
| --- | --- |

31.

poziva k opustitvi prakse segregacije in uvrščanja romskih otrok v šole za otroke z učnimi motnjami ter segregacije v običajnih šolah;

| 32. | meni, da bi bilo treba prakse pozitivne diskriminacije izvajati izjemno previdno in le v omejenem obsegu, da ne bi ogrozili načel enakih pravic in možnosti; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi bilo treba prakse pozitivne diskriminacije izvajati izjemno previdno in le v omejenem obsegu, da ne bi ogrozili načel enakih pravic in možnosti;

| 33. | meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za spodbujanje izobraževanja učiteljev in učencev o večji strpnosti do Romov; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za spodbujanje izobraževanja učiteljev in učencev o večji strpnosti do Romov;

| 34. | poudarja, da bi se bilo treba izogibati segregaciji v šolah in da bi moralo biti vključujoče izobraževanje v šolah standard, da se prepreči izključevanje in ločevanje od večine. Romi bi sami morali imeti dejavno vlogo pri odpravi ovir sovražnosti z vključevanjem staršev v (zgodnje) izobraževanje; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi se bilo treba izogibati segregaciji v šolah in da bi moralo biti vključujoče izobraževanje v šolah standard, da se prepreči izključevanje in ločevanje od večine. Romi bi sami morali imeti dejavno vlogo pri odpravi ovir sovražnosti z vključevanjem staršev v (zgodnje) izobraževanje;

| 35. | meni, da so za preprečevanje marginalizacije in izključevanja romskih otrok potrebni ukrepi od zgodnjega otroštva, z zagotavljanjem izobraževanja in varstva za predšolske otroke; |
| --- | --- |

35.

meni, da so za preprečevanje marginalizacije in izključevanja romskih otrok potrebni ukrepi od zgodnjega otroštva, z zagotavljanjem izobraževanja in varstva za predšolske otroke;

| 36. | meni, da bi z zaposlitvijo več romskih učiteljev in učiteljev asistentov lahko aktivno zmanjšali etnične napetosti v šolah; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi z zaposlitvijo več romskih učiteljev in učiteljev asistentov lahko aktivno zmanjšali etnične napetosti v šolah;

| 37. | se pridružuje zaskrbljenosti, da za romske otroke obstaja večja nevarnost hude in skrajne revščine kot za katero koli drugo manjšinsko skupino v Evropi; |
| --- | --- |

37.

se pridružuje zaskrbljenosti, da za romske otroke obstaja večja nevarnost hude in skrajne revščine kot za katero koli drugo manjšinsko skupino v Evropi;

| 38. | poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite strategije za boj proti delu otrok, vključenosti mladoletnikov v beračenje, praksi dogovorjenih porok in porok z mladoletniki ter se učinkoviteje borijo proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj sprejmejo učinkovite strategije za boj proti delu otrok, vključenosti mladoletnikov v beračenje, praksi dogovorjenih porok in porok z mladoletniki ter se učinkoviteje borijo proti trgovini z ljudmi;

| 39. | opozarja na svoji prejšnji mnenji o Romih (5), v katerih je poudaril potrebo po polni vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ter romskih skupnosti v aktivnosti v zvezi z nacionalnimi politikami vključevanja in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

39.

opozarja na svoji prejšnji mnenji o Romih (5), v katerih je poudaril potrebo po polni vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ter romskih skupnosti v aktivnosti v zvezi z nacionalnimi politikami vključevanja in socialne izključenosti;

Vloga in vključenost lokalnih in regionalnih oblasti

| 40. | znova poudarja, da lokalne in regionalne oblasti predstavljajo raven uprave, ki ima največ pristojnosti pri vključevanju romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

40.

znova poudarja, da lokalne in regionalne oblasti predstavljajo raven uprave, ki ima največ pristojnosti pri vključevanju romskega prebivalstva;

| 41. | poudarja, da le trdna, delujoča partnerstva med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, lahko privedejo do oblikovanja učinkovitih strategij vključevanja Romov. Meni, da sedanji pristop od zgoraj navzdol ne prinaša zadovoljivih rezultatov; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da le trdna, delujoča partnerstva med vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, lahko privedejo do oblikovanja učinkovitih strategij vključevanja Romov. Meni, da sedanji pristop od zgoraj navzdol ne prinaša zadovoljivih rezultatov;

| 42. | meni, da preseljevanje Romov spreminja značilnosti romskega prebivalstva in njegove izkušnje s socialno izključenostjo znotraj lokalnih območij ter zahteva drugačne modele ukrepanja za dosego vključenosti, zato ni verjetno, da bo univerzalna centralizirana strategija uspešna. Zato meni, da bi bil bolj decentraliziran pristop učinkovitejši pri reševanju tega vprašanja; |
| --- | --- |

42.

meni, da preseljevanje Romov spreminja značilnosti romskega prebivalstva in njegove izkušnje s socialno izključenostjo znotraj lokalnih območij ter zahteva drugačne modele ukrepanja za dosego vključenosti, zato ni verjetno, da bo univerzalna centralizirana strategija uspešna. Zato meni, da bi bil bolj decentraliziran pristop učinkovitejši pri reševanju tega vprašanja;

| 43. | poudarja, da morajo biti strategije vključevanja Romov v skladu s strategijami EU za zmanjšanje revščine ter socialne in ekonomske izključenosti, in poziva k oblikovanju in izvajanju posebnih programov in pobud na lokalni in regionalni ravni na podlagi konkretnih, merljivih ciljev; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da morajo biti strategije vključevanja Romov v skladu s strategijami EU za zmanjšanje revščine ter socialne in ekonomske izključenosti, in poziva k oblikovanju in izvajanju posebnih programov in pobud na lokalni in regionalni ravni na podlagi konkretnih, merljivih ciljev;

| 44. | izraža zaskrbljenost, ker je le 20 držav članic vključilo lokalne in regionalne oblasti v strukturirani dialog za izvajanje nacionalnih strategij za Rome, da le 12 držav članic spodbuja izmenjavo izkušenj in sodelovanje med lokalnimi oblastmi ter le 15 držav članic lokalnim in regionalnim oblastem namenja sredstva za vključevanje Romov. Zato poziva vlade držav članic, naj lokalne in regionalne oblasti aktivneje vključijo v razvoj nacionalnih strategij za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

44.

izraža zaskrbljenost, ker je le 20 držav članic vključilo lokalne in regionalne oblasti v strukturirani dialog za izvajanje nacionalnih strategij za Rome, da le 12 držav članic spodbuja izmenjavo izkušenj in sodelovanje med lokalnimi oblastmi ter le 15 držav članic lokalnim in regionalnim oblastem namenja sredstva za vključevanje Romov. Zato poziva vlade držav članic, naj lokalne in regionalne oblasti aktivneje vključijo v razvoj nacionalnih strategij za vključevanje Romov;

| 45. | poudarja potrebo po okrepitvi boja proti diskriminaciji in rasizmu, s katerima se spoprijemajo Romi, tako da se poveča ozaveščenost civilne družbe o socialno-ekonomskih koristih vključevanja Romov in se hkrati tudi same Rome bolje seznani z njihovimi pravicami in obveznostmi; |
| --- | --- |

45.

poudarja potrebo po okrepitvi boja proti diskriminaciji in rasizmu, s katerima se spoprijemajo Romi, tako da se poveča ozaveščenost civilne družbe o socialno-ekonomskih koristih vključevanja Romov in se hkrati tudi same Rome bolje seznani z njihovimi pravicami in obveznostmi;

| 46. | predlaga, da morajo biti sankcije, kot je izguba finančnih koristi, del vsakega programa ali pobude, povezane z javnimi subvencijami. Sankcije bi bilo treba naložiti le v primeru kršenja dogovorjenih vzorcev obnašanja ali v primeru kršenja zakona. Treba je spodbujati prizadevanja za zmanjšanje dolgotrajne odvisnosti od države z izboljšanjem zaposlenosti Romov skupaj s spodbujanjem dohodkov iz plačanega dela, ki so višji od dohodkov iz nadomestila za brezposelnost; |
| --- | --- |

46.

predlaga, da morajo biti sankcije, kot je izguba finančnih koristi, del vsakega programa ali pobude, povezane z javnimi subvencijami. Sankcije bi bilo treba naložiti le v primeru kršenja dogovorjenih vzorcev obnašanja ali v primeru kršenja zakona. Treba je spodbujati prizadevanja za zmanjšanje dolgotrajne odvisnosti od države z izboljšanjem zaposlenosti Romov skupaj s spodbujanjem dohodkov iz plačanega dela, ki so višji od dohodkov iz nadomestila za brezposelnost;

| 47. | poziva Evropsko komisijo, naj objavi konkretnejše podatke o vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti v izvajanje nacionalnih strategij za Rome; |
| --- | --- |

47.

poziva Evropsko komisijo, naj objavi konkretnejše podatke o vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti v izvajanje nacionalnih strategij za Rome;

| 48. | poziva k vzpostavitvi kontaktne točke za lokalne in regionalne oblasti v vsaki državi članici za krepitev dialoga in zagotavljanje sodelovanja; |
| --- | --- |

48.

poziva k vzpostavitvi kontaktne točke za lokalne in regionalne oblasti v vsaki državi članici za krepitev dialoga in zagotavljanje sodelovanja;

| 49. | poziva vladne agencije, naj podprejo in spodbudijo programe izobraževanja in usposabljanja za odrasle, da se romskemu prebivalstvu omogoči pridobitev posebnih znanj in veščin, po katerih vlada povpraševanje. Zasebni sektor bi moral biti vključen v pripravo in izvajanje teh programov usposabljanja. Pogodbe o sezonskem delu so na primer lahko učinkovit in zakonit način, da se romski manjšini priskrbijo delovna mesta na prostih trgih; |
| --- | --- |

49.

poziva vladne agencije, naj podprejo in spodbudijo programe izobraževanja in usposabljanja za odrasle, da se romskemu prebivalstvu omogoči pridobitev posebnih znanj in veščin, po katerih vlada povpraševanje. Zasebni sektor bi moral biti vključen v pripravo in izvajanje teh programov usposabljanja. Pogodbe o sezonskem delu so na primer lahko učinkovit in zakonit način, da se romski manjšini priskrbijo delovna mesta na prostih trgih;

| 50. | ponavlja pomen dodeljevanja ustreznih finančnih in človeških virov lokalnim oblastem, da bodo lahko učinkovito prispevale k vsem fazam izvajanja strategij za vključevanje Romov; |
| --- | --- |

50.

ponavlja pomen dodeljevanja ustreznih finančnih in človeških virov lokalnim oblastem, da bodo lahko učinkovito prispevale k vsem fazam izvajanja strategij za vključevanje Romov;

Subsidiarnost in sorazmernost

| 51. | je v prejšnjem mnenju (6) takole ocenil spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta opredeljeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji:






  — | predlog Komisije je v skladu z načelom subsidiarnosti, ker nadnacionalna narava evropske romske skupnosti in skupni vidiki socialne izključenosti, s katerimi se ta skupnost sooča v različnih delih Evrope, pomenijo, da se lahko predlagani ukrepi lažje izvajajo na ravni EU; |
| --- | --- | --- |

51.

je v prejšnjem mnenju (6) takole ocenil spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, kakor sta opredeljeni v členu 5 Pogodbe o Evropski uniji:

—

predlog Komisije je v skladu z načelom subsidiarnosti, ker nadnacionalna narava evropske romske skupnosti in skupni vidiki socialne izključenosti, s katerimi se ta skupnost sooča v različnih delih Evrope, pomenijo, da se lahko predlagani ukrepi lažje izvajajo na ravni EU;

| — | sprejeti ukrepi ne vzpostavljajo novih pravnih instrumentov, saj so oblikovani kot odprta metoda usklajevanja in mnogi med njimi temeljijo na že veljavnih zakonodajnih okvirih, v skladu z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

—

sprejeti ukrepi ne vzpostavljajo novih pravnih instrumentov, saj so oblikovani kot odprta metoda usklajevanja in mnogi med njimi temeljijo na že veljavnih zakonodajnih okvirih, v skladu z načelom sorazmernosti.

II.   PREDLOGI SPREMEMB PREDLOGA PRIPOROČILA SVETA (COM(2013) 460 final)

Predlog spremembe 1

Točka 4.2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Regije, lokalne organe in lokalno civilno družbo bi morale pritegniti k pregledovanju, upravljanju, izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij. Ustrezne zainteresirane strani bi morale sodelovati v zvezi s partnerskimi sporazumi in operativnimi programi, ki se sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Centralni in lokalni organi bi morali nenehno sodelovati pri izvajanju strategij. V ta namen bi morale države članice nameniti zadostna sredstva lokalnim javnim organom, da bi se poenostavilo izvajanje ciljnih sklopov politik na lokalni ravni. | Regije, lokalne organe in lokalno civilno družbo bi morale pritegniti k pregledovanju, upravljanju, izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij. Ustrezne zainteresirane strani bi morale sodelovati v zvezi s pripravo in izvajanjem partnerskih
  mi sporazumov
  i in operativnih
  mi programov
  i, ki se sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Centralni
  Nacionalni, regionalni in lokalni organi bi morali nenehno sodelovati pri izvajanju strategij. V ta namen bi morale države članice nameniti zadostna sredstva regionalnim in/ali lokalnim javnim organom, da bi se poenostavilo izvajanje ciljnih sklopov politik na regionalni in/ali lokalni ravni. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Regije, lokalne organe in lokalno civilno družbo bi morale pritegniti k pregledovanju, upravljanju, izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij. Ustrezne zainteresirane strani bi morale sodelovati v zvezi s partnerskimi sporazumi in operativnimi programi, ki se sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Centralni in lokalni organi bi morali nenehno sodelovati pri izvajanju strategij. V ta namen bi morale države članice nameniti zadostna sredstva lokalnim javnim organom, da bi se poenostavilo izvajanje ciljnih sklopov politik na lokalni ravni.

Regije, lokalne organe in lokalno civilno družbo bi morale pritegniti k pregledovanju, upravljanju, izvajanju in spremljanju nacionalnih strategij. Ustrezne zainteresirane strani bi morale sodelovati v zvezi s pripravo in izvajanjem partnerskih
  mi sporazumov
  i in operativnih
  mi programov
  i, ki se sofinancirajo iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Centralni
  Nacionalni, regionalni in lokalni organi bi morali nenehno sodelovati pri izvajanju strategij. V ta namen bi morale države članice nameniti zadostna sredstva regionalnim in/ali lokalnim javnim organom, da bi se poenostavilo izvajanje ciljnih sklopov politik na regionalni in/ali lokalni ravni.

Predlog spremembe 2

Točka 4.7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale nacionalnim kontaktnim točkam za vključevanje Romov dodeliti ustrezna pooblastila, finančne in človeške vire, da bi lahko učinkovito usklajevale medsektorsko izvajanje in spremljanje politik vključevanja Romov na nacionalni in lokalni ravni. Morale bi zagotoviti, da se v postopku sprejemanja odločitev z nacionalnimi kontaktnimi točkami za vključevanje Romov opravi posvetovanje glede opredelitve, financiranja in izvajanja ustreznih politik. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale spodbujati sodelovanje in udeležbo romske civilne družbe pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov in lokalnih akcijskih načrtov. | Države članice bi morale nacionalnim kontaktnim točkam za vključevanje Romov dodeliti ustrezna pooblastila, finančne in človeške vire, da bi lahko učinkovito usklajevale medsektorsko izvajanje in spremljanje politik vključevanja Romov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Morale bi zagotoviti, da se v postopku sprejemanja odločitev z nacionalnimi kontaktnimi točkami za vključevanje Romov opravi posvetovanje glede opredelitve, financiranja in izvajanja ustreznih politik. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale spodbujati sodelovanje in udeležbo romske civilne družbe pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov in regionalnih ali lokalnih akcijskih načrtov. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale biti dobro prepoznavne, tudi na internetu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale nacionalnim kontaktnim točkam za vključevanje Romov dodeliti ustrezna pooblastila, finančne in človeške vire, da bi lahko učinkovito usklajevale medsektorsko izvajanje in spremljanje politik vključevanja Romov na nacionalni in lokalni ravni. Morale bi zagotoviti, da se v postopku sprejemanja odločitev z nacionalnimi kontaktnimi točkami za vključevanje Romov opravi posvetovanje glede opredelitve, financiranja in izvajanja ustreznih politik. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale spodbujati sodelovanje in udeležbo romske civilne družbe pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov in lokalnih akcijskih načrtov.

Države članice bi morale nacionalnim kontaktnim točkam za vključevanje Romov dodeliti ustrezna pooblastila, finančne in človeške vire, da bi lahko učinkovito usklajevale medsektorsko izvajanje in spremljanje politik vključevanja Romov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Morale bi zagotoviti, da se v postopku sprejemanja odločitev z nacionalnimi kontaktnimi točkami za vključevanje Romov opravi posvetovanje glede opredelitve, financiranja in izvajanja ustreznih politik. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale spodbujati sodelovanje in udeležbo romske civilne družbe pri izvajanju nacionalnih strategij vključevanja Romov in regionalnih ali lokalnih akcijskih načrtov. Nacionalne kontaktne točke za vključevanje Romov bi morale biti dobro prepoznavne, tudi na internetu.

Predlog spremembe 3

Točka 5.4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija bo na podlagi tega pozorno spremljala stanje in bo po preteku treh let od sprejetja tega priporočila ocenila, ali obstaja potreba po njegovem pregledu in posodobitvi. | Komisija bo na podlagi tega pozorno spremljala stanje in bo po preteku 30 mesecev
  treh let od sprejetja tega priporočila ocenila, ali obstaja potreba po njegovem pregledu in posodobitvi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija bo na podlagi tega pozorno spremljala stanje in bo po preteku treh let od sprejetja tega priporočila ocenila, ali obstaja potreba po njegovem pregledu in posodobitvi.

Komisija bo na podlagi tega pozorno spremljala stanje in bo po preteku 30 mesecev
  treh let od sprejetja tega priporočila ocenila, ali obstaja potreba po njegovem pregledu in posodobitvi.

Obrazložitev

Če bi Evropski komisiji pustili eno leto, tj. do junija 2016, da oceni izvajanje tega priporočila, bi morda tvegali, da morebitne ugotovitve ne bi bile vključene v vmesni pregled uredb o strukturnih skladih.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Skladno s sporočilom se izraz Rom tukaj nanaša na številne različne skupine (kot so Romi, Sinti, Kalé, cigani, Romanichal, Boyaš, Ashkali, Egipčani, Yenish, Dom, Lom), tudi potujoče skupine.

1

(2)  Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost.

2

(3)  Resolucija Kongresa 333, oktober 2011 (www.coe.int/congress/texts).

3

(4)  Svet Evrope, 1995 (www.coe.int/t/dghl/monitoring/minorities/).

4

(5)  Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (CdR 247/2011 fin); Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi (CdR 178/2010 fin).

5

Okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020

Socialno in ekonomsko vključevanje Romov v Evropi

(6)  CdR 247/2011 fin.

6

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/79 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/79

---

Mnenje Odbora regij – Direktiva o izdajanju elektronskih računov in popolnoma elektronskih postopkih oddaje javnih naročil

2014/C 114/13

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve o direktivi

| 1. | se seznanja, da želi Komisija s svojim predlogom za direktivo o elektronskem izdajanju računov v postopkih javnega naročanja doseči naslednje: Evropski odbor za standardizacijo (CEN) naj pripravi nov evropski standard za elektronsko izdajanje računov, države članice pa naj zagotovijo, da javni naročniki in naročniki elektronskih računov, ki ustrezajo temu standardu, ne morejo zavrniti. V skladu s predlogom Komisije je predpise treba začeti izpolnjevati najpozneje 48 mesecev po začetku veljavnosti direktive. Vendar pa Odbor regij predlaga, da je treba predpise izvajati 30 mesecev po objavi evropskega standarda v skladu s členom 3(2) direktive; |
| --- | --- |

1.

se seznanja, da želi Komisija s svojim predlogom za direktivo o elektronskem izdajanju računov v postopkih javnega naročanja doseči naslednje: Evropski odbor za standardizacijo (CEN) naj pripravi nov evropski standard za elektronsko izdajanje računov, države članice pa naj zagotovijo, da javni naročniki in naročniki elektronskih računov, ki ustrezajo temu standardu, ne morejo zavrniti. V skladu s predlogom Komisije je predpise treba začeti izpolnjevati najpozneje 48 mesecev po začetku veljavnosti direktive. Vendar pa Odbor regij predlaga, da je treba predpise izvajati 30 mesecev po objavi evropskega standarda v skladu s členom 3(2) direktive;

| 2. | meni, da je treba predlog obravnavati kot pomemben korak pri prehodu na brezpapirno javno upravo. Zaradi znanih prednosti izdajanja elektronskih računov več držav članic EU pri javnih naročilih v celotnem javnem sektorju ali v njegovem delu zahteva predložitev elektronskih računov. Vendar takšne pobude pogosto temeljijo na nacionalnih standardih, ki niso interoperabilni; |
| --- | --- |

2.

meni, da je treba predlog obravnavati kot pomemben korak pri prehodu na brezpapirno javno upravo. Zaradi znanih prednosti izdajanja elektronskih računov več držav članic EU pri javnih naročilih v celotnem javnem sektorju ali v njegovem delu zahteva predložitev elektronskih računov. Vendar takšne pobude pogosto temeljijo na nacionalnih standardih, ki niso interoperabilni;

| 3. | ugotavlja, da je v zadnjih letih več akterjev pozvalo k ukrepanju na evropski ravni za spodbujanje elektronskega izdajanja računov in celo predlagalo njegovo obvezno uvedbo. Tako je med drugim Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 20. aprila 2012 opozoril na razdrobljenost trga zaradi nacionalnih predpisov za elektronsko izdajanje računov in na potrebo po interoperabilnih rešitvah za elektronsko izdajanje računov, ki temeljijo na skupnih zakonskih določbah in tehničnih standardih; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je v zadnjih letih več akterjev pozvalo k ukrepanju na evropski ravni za spodbujanje elektronskega izdajanja računov in celo predlagalo njegovo obvezno uvedbo. Tako je med drugim Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 20. aprila 2012 opozoril na razdrobljenost trga zaradi nacionalnih predpisov za elektronsko izdajanje računov in na potrebo po interoperabilnih rešitvah za elektronsko izdajanje računov, ki temeljijo na skupnih zakonskih določbah in tehničnih standardih;

| 4. | je že izrazil zadovoljstvo z elektronsko izmenjavo podatkov in uporabo elektronskih sredstev v okviru različnih postopkov oddaje naročil (1), čeprav je treba glede na različne razmere in zlasti v zvezi z malimi podjetji predvideti primeren časovni okvir za pripravo; |
| --- | --- |

4.

je že izrazil zadovoljstvo z elektronsko izmenjavo podatkov in uporabo elektronskih sredstev v okviru različnih postopkov oddaje naročil (1), čeprav je treba glede na različne razmere in zlasti v zvezi z malimi podjetji predvideti primeren časovni okvir za pripravo;

| 5. | meni, da je primerno, da tudi postopek izdaje računa – kot zaključni del postopka oddaje javnega naročila – poteka v elektronski obliki, da se doseže večja učinkovitost in zmanjšajo upravni stroški; |
| --- | --- |

5.

meni, da je primerno, da tudi postopek izdaje računa – kot zaključni del postopka oddaje javnega naročila – poteka v elektronski obliki, da se doseže večja učinkovitost in zmanjšajo upravni stroški;

| 6. | meni, da lahko predlog direktive prispeva k ustvarjanju boljših pogojev za interoperabilnost in k optimizaciji notranjega trga. Olajšuje delo javnih naročnikov in naročnikov ter njihovih ponudnikov ter pomaga ohranjati nizke stroške. Obenem je treba ugotoviti, da je obseg čezmejne trgovine danes majhen. V tem smislu obstaja tveganje, da bodo to direktivo spremljali nesorazmerno veliki ekonomski učinki; |
| --- | --- |

6.

meni, da lahko predlog direktive prispeva k ustvarjanju boljših pogojev za interoperabilnost in k optimizaciji notranjega trga. Olajšuje delo javnih naročnikov in naročnikov ter njihovih ponudnikov ter pomaga ohranjati nizke stroške. Obenem je treba ugotoviti, da je obseg čezmejne trgovine danes majhen. V tem smislu obstaja tveganje, da bodo to direktivo spremljali nesorazmerno veliki ekonomski učinki;

| 7. | opozarja na to, da predlog direktive Evropski komisiji daje pooblastila, da pristojnemu evropskemu organu za standardizacijo naloži pripravo semantičnega podatkovnega modela osnove elektronskega računa. Tako se pomemben del vsebine prenese na organ, ki ni zakonodajalec. Šele na podlagi teh konkretnih vsebin standardov, ki jih je treba pripraviti in še niso na voljo, se lahko v celoti ocenijo izvedljivost, potrebne prilagoditve ter s tem nastali stroški. Zato sedaj še ni mogoče oceniti, ali je predlog v skladu z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

7.

opozarja na to, da predlog direktive Evropski komisiji daje pooblastila, da pristojnemu evropskemu organu za standardizacijo naloži pripravo semantičnega podatkovnega modela osnove elektronskega računa. Tako se pomemben del vsebine prenese na organ, ki ni zakonodajalec. Šele na podlagi teh konkretnih vsebin standardov, ki jih je treba pripraviti in še niso na voljo, se lahko v celoti ocenijo izvedljivost, potrebne prilagoditve ter s tem nastali stroški. Zato sedaj še ni mogoče oceniti, ali je predlog v skladu z načelom sorazmernosti;

| 8. | izraža zadovoljstvo, da javni naročniki celo po uvedbi skupnega evropskega standarda lahko sprejemajo tudi račune, ki ustrezajo drugim standardom, in račune na papirju, razen če je v nacionalnih zakonodajah določeno drugače. To omogoča prožnost tako javnim naročnikom in naročnikom kot tudi ponudnikom, ki se ravnajo po drugih standardih. Dejstvo, da morajo javni naročniki in naročniki, ki so že uvedli elektronsko izdajanje računov v skladu z določenim standardom, zdaj preiti na nov skupni standard, je povezano z dodatnimi stroški tako za naročnike kot za ponudnike. Zato Odbor regij v skladu s predlogom direktive meni, da je treba obstoječe formate ohraniti, medtem ko naj bi v okviru postopnega prehoda vse bolj uporabljali skupen evropski standard. Razvoj skupnih semantičnih podatkovnih modelov bo olajšal tudi pretvarjanje med različnimi tehničnimi formati. Kar zadeva vsebino, ki jo morajo računi imeti v skladu z nacionalno zakonodajo in ki lahko presega temeljno vsebino, bi moralo biti v nekaterih panogah ipd. še naprej dovoljeno izdajati račune s takšno vsebino tudi v formatih, ki se uporabljajo zdaj in pogosto izpolnjujejo te posebne zahteve; |
| --- | --- |

8.

izraža zadovoljstvo, da javni naročniki celo po uvedbi skupnega evropskega standarda lahko sprejemajo tudi račune, ki ustrezajo drugim standardom, in račune na papirju, razen če je v nacionalnih zakonodajah določeno drugače. To omogoča prožnost tako javnim naročnikom in naročnikom kot tudi ponudnikom, ki se ravnajo po drugih standardih. Dejstvo, da morajo javni naročniki in naročniki, ki so že uvedli elektronsko izdajanje računov v skladu z določenim standardom, zdaj preiti na nov skupni standard, je povezano z dodatnimi stroški tako za naročnike kot za ponudnike. Zato Odbor regij v skladu s predlogom direktive meni, da je treba obstoječe formate ohraniti, medtem ko naj bi v okviru postopnega prehoda vse bolj uporabljali skupen evropski standard. Razvoj skupnih semantičnih podatkovnih modelov bo olajšal tudi pretvarjanje med različnimi tehničnimi formati. Kar zadeva vsebino, ki jo morajo računi imeti v skladu z nacionalno zakonodajo in ki lahko presega temeljno vsebino, bi moralo biti v nekaterih panogah ipd. še naprej dovoljeno izdajati račune s takšno vsebino tudi v formatih, ki se uporabljajo zdaj in pogosto izpolnjujejo te posebne zahteve;

| 9. | vendar opozarja, da je pomembno, da predlagani evropski standard ne ovira ali otežuje dela javnih naročnikov in naročnikov ter njihovih ponudnikov; opozarja na visoke stroške, ki bi bili s tem povezani, če bi bili javni naročniki in naročniki dolžni sprejemati elektronske račune v vseh tehničnih formatih, ki ustrezajo semantičnim podatkovnim modelom; |
| --- | --- |

9.

vendar opozarja, da je pomembno, da predlagani evropski standard ne ovira ali otežuje dela javnih naročnikov in naročnikov ter njihovih ponudnikov; opozarja na visoke stroške, ki bi bili s tem povezani, če bi bili javni naročniki in naročniki dolžni sprejemati elektronske račune v vseh tehničnih formatih, ki ustrezajo semantičnim podatkovnim modelom;

| 10. | zato predlaga, da se v predlogu uredbe pojasni, katere zahteve morajo izpolnjevati javni naročniki. Tako naj ne bi bili dolžni sprejemati vseh, temveč le omejeno število obstoječih nacionalnih in zaščitenih tehničnih formatov. Namesto tega javnim naročnikom ne bi smelo biti dovoljeno zavračati elektronskih računov, ki temeljijo na evropskem standardu za semantični podatkovni model in na tehničnem formatu, ki se opira na mednarodni standard evropskih organizacij za standardizacijo (kot so CEN, ISO, UN/CEFAT in OASIS), ki jih priznava zakonodaja EU. Na direktivo je mogoče v zvezi s tem gledati kot na poenotenje mednarodnih standardov, vendar je treba zagotoviti, da temeljna vsebina računov ustreza evropskim zahtevam v skladu s skupnimi predpisi itd.; |
| --- | --- |

10.

zato predlaga, da se v predlogu uredbe pojasni, katere zahteve morajo izpolnjevati javni naročniki. Tako naj ne bi bili dolžni sprejemati vseh, temveč le omejeno število obstoječih nacionalnih in zaščitenih tehničnih formatov. Namesto tega javnim naročnikom ne bi smelo biti dovoljeno zavračati elektronskih računov, ki temeljijo na evropskem standardu za semantični podatkovni model in na tehničnem formatu, ki se opira na mednarodni standard evropskih organizacij za standardizacijo (kot so CEN, ISO, UN/CEFAT in OASIS), ki jih priznava zakonodaja EU. Na direktivo je mogoče v zvezi s tem gledati kot na poenotenje mednarodnih standardov, vendar je treba zagotoviti, da temeljna vsebina računov ustreza evropskim zahtevam v skladu s skupnimi predpisi itd.;

| 11. | meni, da priprava semantičnega podatkovnega modela, ki temelji na obstoječih modelih v mednarodnih organizacijah za standardizacijo, ter omejitev na določen tehnični format lahko prispevata k izboljšanju interoperabilnosti in obenem k zmanjšanju stroškov. To ustvarja enotne pogoje za tržne akterje, ki na podlagi standarda razvijajo najboljše prakse; |
| --- | --- |

11.

meni, da priprava semantičnega podatkovnega modela, ki temelji na obstoječih modelih v mednarodnih organizacijah za standardizacijo, ter omejitev na določen tehnični format lahko prispevata k izboljšanju interoperabilnosti in obenem k zmanjšanju stroškov. To ustvarja enotne pogoje za tržne akterje, ki na podlagi standarda razvijajo najboljše prakse;

| 12. | poudarja tudi, da je zelo pomembno, da Komisija prouči spodbujanje elektronskega izdajanja računov tudi v okviru sporazuma o javnih naročilih. Tako bi bilo mogoče zagotoviti pravila, ki bi veljala za večino članic STO, med drugim tudi za vse države članice EU. To je še en razlog, zakaj bi moral standard, ki ga predpiše Komisija, temeljiti na mednarodnih standardih. Tako ta standard ne bi postal le evropski, temveč mednarodni standard, ki upošteva evropske zahteve in potrebe ter jih vsebuje, temelji na skupnih pravnih predpisih itd.; |
| --- | --- |

12.

poudarja tudi, da je zelo pomembno, da Komisija prouči spodbujanje elektronskega izdajanja računov tudi v okviru sporazuma o javnih naročilih. Tako bi bilo mogoče zagotoviti pravila, ki bi veljala za večino članic STO, med drugim tudi za vse države članice EU. To je še en razlog, zakaj bi moral standard, ki ga predpiše Komisija, temeljiti na mednarodnih standardih. Tako ta standard ne bi postal le evropski, temveč mednarodni standard, ki upošteva evropske zahteve in potrebe ter jih vsebuje, temelji na skupnih pravnih predpisih itd.;

| 13. | poudarja tudi, da je pomembno, da se upošteva delo, ki se je na področju standardizacije že začelo, zlasti delo odbora CEN, ki določa zahteve za informacije v poslovnih novicah na področju javnega naročanja in postopek za izmenjavo teh informacij med partnerji. Pri tem delu sodeluje že več držav (2). Rezultate tega dela bi bilo treba še naprej uporabljati v projektih, ki jih je začela Komisija (kot so e- SENS (3) in v okviru OpenPEPPOL (4)); |
| --- | --- |

13.

poudarja tudi, da je pomembno, da se upošteva delo, ki se je na področju standardizacije že začelo, zlasti delo odbora CEN, ki določa zahteve za informacije v poslovnih novicah na področju javnega naročanja in postopek za izmenjavo teh informacij med partnerji. Pri tem delu sodeluje že več držav (2). Rezultate tega dela bi bilo treba še naprej uporabljati v projektih, ki jih je začela Komisija (kot so e- SENS (3) in v okviru OpenPEPPOL (4));

| 14. | meni, da je treba pri pripravi sedanjega standarda oziroma pri nadaljevanju že začetega dela paziti na to, da je standard enostaven za uporabo in se pred priporočilom preizkusi. Bilo bi celo primerno, da se s pomočjo neke vrste certificiranja ugotovi, ali računi, ki domnevno temeljijo na standardu, temu standardu tudi dejansko ustrezajo. Izkušnje držav članic, kjer že veljajo nekateri standardi, so pokazale, da je potrebno določeno vodilo, da ne bo treba prav vsakemu javnemu naročniku oziroma naročniku samemu utemeljevati, zakaj nekega elektronskega računa ne more sprejeti. Tak pristop bi bilo treba razviti tudi v že navedenih mednarodnih organizacijah za standardizacijo; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba pri pripravi sedanjega standarda oziroma pri nadaljevanju že začetega dela paziti na to, da je standard enostaven za uporabo in se pred priporočilom preizkusi. Bilo bi celo primerno, da se s pomočjo neke vrste certificiranja ugotovi, ali računi, ki domnevno temeljijo na standardu, temu standardu tudi dejansko ustrezajo. Izkušnje držav članic, kjer že veljajo nekateri standardi, so pokazale, da je potrebno določeno vodilo, da ne bo treba prav vsakemu javnemu naročniku oziroma naročniku samemu utemeljevati, zakaj nekega elektronskega računa ne more sprejeti. Tak pristop bi bilo treba razviti tudi v že navedenih mednarodnih organizacijah za standardizacijo;

| 15. | opozarja tudi, da je vključevanje predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo standarda zelo pomembno, kot je pomembna tudi udeležba drugih javnih uprav in institucij, ki se financirajo iz državnega proračuna; |
| --- | --- |

15.

opozarja tudi, da je vključevanje predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo standarda zelo pomembno, kot je pomembna tudi udeležba drugih javnih uprav in institucij, ki se financirajo iz državnega proračuna;

| 16. | poudarja, da je treba pri tekočih pogajanjih o predlogu za novo uredbo o varstvu podatkov upoštevati, da morajo določbe te uredbe podpirati uporabo trenutnega elektronskega izdajanja računov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba pri tekočih pogajanjih o predlogu za novo uredbo o varstvu podatkov upoštevati, da morajo določbe te uredbe podpirati uporabo trenutnega elektronskega izdajanja računov;

| 17. | poudarja, da je v skladu z določbami o elektronskem izdajanju računov v skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost pogoj za elektronsko izdajanje računov to, da ga prejemnik sprejema. Kot je že poudarjeno v predlogu, je treba to upoštevati tudi pri pripravi sedanjih določb; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je v skladu z določbami o elektronskem izdajanju računov v skladu z Direktivo Sveta 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost pogoj za elektronsko izdajanje računov to, da ga prejemnik sprejema. Kot je že poudarjeno v predlogu, je treba to upoštevati tudi pri pripravi sedanjih določb;

| 18. | ugotavlja, da večina javnih naročnikov in naročnikov trenutno nima možnosti za sprejemanje in obdelavo elektronskih računov; zato meni, da je primerno načrtovanje pred začetkom veljavnosti direktive bistvenega pomena. Direktiva bi poleg tega morala začeti veljati šele, ko bo mogoče izvajati ostale elektronske postopke javnega naročanja, ki so del svežnja ukrepov za javna naročila. Smotrno bi bilo, če bi direktiva začela veljati določeno obdobje po tem, ko Komisija objavi standard, na primer 30 mesecev. To bo zagotovilo razvoj ustrezne programske opreme za standard in dovolj časa za javne naročnike in naročnike, da nabavijo rešitve, ki podpirajo ta standard. Države članice bi morale zagotoviti tudi usposabljanje in podporo javnim naročnikom, da bi bilo določbe iz direktive mogoče izpolniti po navedenem roku; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da večina javnih naročnikov in naročnikov trenutno nima možnosti za sprejemanje in obdelavo elektronskih računov; zato meni, da je primerno načrtovanje pred začetkom veljavnosti direktive bistvenega pomena. Direktiva bi poleg tega morala začeti veljati šele, ko bo mogoče izvajati ostale elektronske postopke javnega naročanja, ki so del svežnja ukrepov za javna naročila. Smotrno bi bilo, če bi direktiva začela veljati določeno obdobje po tem, ko Komisija objavi standard, na primer 30 mesecev. To bo zagotovilo razvoj ustrezne programske opreme za standard in dovolj časa za javne naročnike in naročnike, da nabavijo rešitve, ki podpirajo ta standard. Države članice bi morale zagotoviti tudi usposabljanje in podporo javnim naročnikom, da bi bilo določbe iz direktive mogoče izpolniti po navedenem roku;

| 19. | opozarja, da bodo morali po uvedbi elektronskega izdajanja računov številni javni naročniki in naročniki nabaviti ustrezne rešitve s področja IT in na splošno razširiti svoje znanje na področju upravljanja elektronskih računov. Ukrepi, potrebni v različnih državah članicah, morajo zato vključevati tudi podporo pri nabavi rešitev s področja IT za sprejemanje elektronskih računov, po možnosti v obliki osrednjega okvirnega dogovora, na katerega se lahko javni organi sklicujejo pri dodeljevanju naročil in ki jim lahko služi kot podpora pri določanju zahtev za nabavo lastnih rešitev na področju elektronskega izdajanja računov. |
| --- | --- |

19.

opozarja, da bodo morali po uvedbi elektronskega izdajanja računov številni javni naročniki in naročniki nabaviti ustrezne rešitve s področja IT in na splošno razširiti svoje znanje na področju upravljanja elektronskih računov. Ukrepi, potrebni v različnih državah članicah, morajo zato vključevati tudi podporo pri nabavi rešitev s področja IT za sprejemanje elektronskih računov, po možnosti v obliki osrednjega okvirnega dogovora, na katerega se lahko javni organi sklicujejo pri dodeljevanju naročil in ki jim lahko služi kot podpora pri določanju zahtev za nabavo lastnih rešitev na področju elektronskega izdajanja računov.

| 20. | meni, da morajo države članice poleg podpornih izobraževalnih in drugih ukrepov za javne naročnike in naročnike sprejeti tudi ukrepe za povečanje znanja in usposobljenosti podjetij, zlasti malih in srednje velikih (MSP); |
| --- | --- |

20.

meni, da morajo države članice poleg podpornih izobraževalnih in drugih ukrepov za javne naročnike in naročnike sprejeti tudi ukrepe za povečanje znanja in usposobljenosti podjetij, zlasti malih in srednje velikih (MSP);

| 21. | glede na dejstvo, da namena predloga direktive, tj. reševanje težav z interoperabilnostjo pri čezmejnem trgovanju, ne morejo ustrezno doseči države članice same, in glede na to, da je osnutek direktive primeren instrument, meni, da je predlog v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

21.

glede na dejstvo, da namena predloga direktive, tj. reševanje težav z interoperabilnostjo pri čezmejnem trgovanju, ne morejo ustrezno doseči države članice same, in glede na to, da je osnutek direktive primeren instrument, meni, da je predlog v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 22. | poudarja, da je izdajanje računov v elektronski obliki ena od petih prednostnih nalog OR v njegovem delovnem programu za subsidiarnost za leto 2013 in da je v zvezi s tem opravil posvetovanje o subsidiarnosti, v katerem so sodelovali partnerji mreže za nadzor subsidiarnosti in skupina strokovnjakov OR za subsidiarnost; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je izdajanje računov v elektronski obliki ena od petih prednostnih nalog OR v njegovem delovnem programu za subsidiarnost za leto 2013 in da je v zvezi s tem opravil posvetovanje o subsidiarnosti, v katerem so sodelovali partnerji mreže za nadzor subsidiarnosti in skupina strokovnjakov OR za subsidiarnost;

| 23. | poziva Evropsko komisijo, naj sama da dober zgled in zagotovi, da se pri oddaji naročil v okviru programov financiranja EU sprejemajo elektronski računi. |
| --- | --- |

23.

poziva Evropsko komisijo, naj sama da dober zgled in zagotovi, da se pri oddaji naročil v okviru programov financiranja EU sprejemajo elektronski računi.

Splošne ugotovitve o sporočilu

| 24. | glede na dejstvo, da večina javnih naročnikov in naročnikov trenutno ne obdeluje računov v elektronski obliki, izraža zadovoljstvo s pomembnimi ukrepi, navedenimi v točki 5.3 predloga Komisije, katerih cilj je med drugim, da države članice razvijejo nacionalne strategije in podrobne akcijske načrte za popolnoma elektronske postopke javnega naročanja; |
| --- | --- |

24.

glede na dejstvo, da večina javnih naročnikov in naročnikov trenutno ne obdeluje računov v elektronski obliki, izraža zadovoljstvo s pomembnimi ukrepi, navedenimi v točki 5.3 predloga Komisije, katerih cilj je med drugim, da države članice razvijejo nacionalne strategije in podrobne akcijske načrte za popolnoma elektronske postopke javnega naročanja;

| 25. | poudarja, da morajo tudi podjetja, zlasti MSP, povečati svoje znanje na področju elektronskega izdajanja računov. Prav tako bodo v številnih državah članicah verjetno potrebni tudi infrastrukturni ukrepi. Predlog Komisije, naj države članice razmislijo o možnosti uporabe strukturnih skladov za financiranje usposabljanja (zlasti za MSP), krepitev upravnih zmogljivosti in gradnjo ustrezne infrastrukture, lahko prispeva k odpravljanju teh težav; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morajo tudi podjetja, zlasti MSP, povečati svoje znanje na področju elektronskega izdajanja računov. Prav tako bodo v številnih državah članicah verjetno potrebni tudi infrastrukturni ukrepi. Predlog Komisije, naj države članice razmislijo o možnosti uporabe strukturnih skladov za financiranje usposabljanja (zlasti za MSP), krepitev upravnih zmogljivosti in gradnjo ustrezne infrastrukture, lahko prispeva k odpravljanju teh težav;

| 26. | meni, da so infrastrukturna vprašanja pri izvedbi projekta elektronskega izdajanja računov bistvenega pomena, in zato meni, da predlog Komisije, naveden v točki 5.2(4), da se razvoj popolnoma elektronskega javnega naročanja (vključno z elektronskim izdajanjem računov) financira in podpira v okviru predlaganega „instrumenta za povezovanje Evrope“, lahko prispeva k spodbujanju delujoče infrastrukture za poslovne novice; predvideva, da bodo morda potrebni tudi drugi infrastrukturni ukrepi, saj se razmere v posameznih državah članicah zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

26.

meni, da so infrastrukturna vprašanja pri izvedbi projekta elektronskega izdajanja računov bistvenega pomena, in zato meni, da predlog Komisije, naveden v točki 5.2(4), da se razvoj popolnoma elektronskega javnega naročanja (vključno z elektronskim izdajanjem računov) financira in podpira v okviru predlaganega „instrumenta za povezovanje Evrope“, lahko prispeva k spodbujanju delujoče infrastrukture za poslovne novice; predvideva, da bodo morda potrebni tudi drugi infrastrukturni ukrepi, saj se razmere v posameznih državah članicah zelo razlikujejo;

| 27. | izraža zadovoljstvo z namero Komisije o financiranju projektov za spodbujanje razvoja interoperabilnih rešitev (e-SENS); |
| --- | --- |

27.

izraža zadovoljstvo z namero Komisije o financiranju projektov za spodbujanje razvoja interoperabilnih rešitev (e-SENS);

| 28. | podpira predlog Komisije, da nadaljuje delo evropskega foruma zainteresiranih strani za elektronsko izdajanje računov, vendar obenem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta v tem forumu zastopani lokalna in regionalna raven. |
| --- | --- |

28.

podpira predlog Komisije, da nadaljuje delo evropskega foruma zainteresiranih strani za elektronsko izdajanje računov, vendar obenem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta v tem forumu zastopani lokalna in regionalna raven.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2013) 449 final

Uvodna izjava 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Evropski standard za semantični podatkovni model osnove elektronskega računa bi moral temeljiti na obstoječih specifikacijah, vključno zlasti s tistimi, ki so jih razvile evropske ali mednarodne organizacije, kot so CEN (CWA 16356 in CWA 16562), ISO (finančni račun na podlagi metodologije ISO 20022) in UN/CEFACT (CII, verzija 2.0). Elektronski podpisi ne bi smeli biti potrebni. Tak evropski standard bi moral opredeliti semantične podatkovne elemente, ki se nanašajo zlasti na dodatne podatke o prodajalcu in kupcu, identifikatorje procesa, podatke o računu, podatke o postavki računa, podatke o dobavi oziroma izvedbi ter podatke in pogoje plačila. Moral bi biti tudi skladen z obstoječimi standardi za plačila, da bi omogočal avtomatsko obdelavo plačil. | Evropski standard za semantični podatkovni model osnove elektronskega računa bi moral temeljiti na obstoječih specifikacijah, vključno zlasti s tistimi, ki so jih razvile evropske ali mednarodne organizacije, kot so CEN, (CWA 16356 in CWA 16562), ISO, (finančni račun na podlagi metodologije ISO 20022) in UN/CEFACT (CII, verzija 2.0)
  in OASIS. Elektronski podpisi ne bi smeli biti potrebni. Tak evropski standard bi moral opredeliti semantične podatkovne elemente, ki se nanašajo zlasti na dodatne podatke o prodajalcu in kupcu, identifikatorje procesa, podatke o računu, podatke o postavki računa, podatke o dobavi oziroma izvedbi ter podatke in pogoje plačila. Moral bi biti tudi skladen z obstoječimi standardi za plačila, da bi omogočal avtomatsko obdelavo plačil. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Evropski standard za semantični podatkovni model osnove elektronskega računa bi moral temeljiti na obstoječih specifikacijah, vključno zlasti s tistimi, ki so jih razvile evropske ali mednarodne organizacije, kot so CEN (CWA 16356 in CWA 16562), ISO (finančni račun na podlagi metodologije ISO 20022) in UN/CEFACT (CII, verzija 2.0). Elektronski podpisi ne bi smeli biti potrebni. Tak evropski standard bi moral opredeliti semantične podatkovne elemente, ki se nanašajo zlasti na dodatne podatke o prodajalcu in kupcu, identifikatorje procesa, podatke o računu, podatke o postavki računa, podatke o dobavi oziroma izvedbi ter podatke in pogoje plačila. Moral bi biti tudi skladen z obstoječimi standardi za plačila, da bi omogočal avtomatsko obdelavo plačil.

Evropski standard za semantični podatkovni model osnove elektronskega računa bi moral temeljiti na obstoječih specifikacijah, vključno zlasti s tistimi, ki so jih razvile evropske ali mednarodne organizacije, kot so CEN, (CWA 16356 in CWA 16562), ISO, (finančni račun na podlagi metodologije ISO 20022) in UN/CEFACT (CII, verzija 2.0)
  in OASIS. Elektronski podpisi ne bi smeli biti potrebni. Tak evropski standard bi moral opredeliti semantične podatkovne elemente, ki se nanašajo zlasti na dodatne podatke o prodajalcu in kupcu, identifikatorje procesa, podatke o računu, podatke o postavki računa, podatke o dobavi oziroma izvedbi ter podatke in pogoje plačila. Moral bi biti tudi skladen z obstoječimi standardi za plačila, da bi omogočal avtomatsko obdelavo plačil.

Obrazložitev

Predlog Komisije se sklicuje na nekatere specifikacije. Računovodski standardi se od časa do časa spreminjajo in od navedenih standardov tudi niso bili uporabljeni vsi. Poleg tega ni sklicev na mednarodne standarde, ki so danes v uporabi v nekaterih državah članicah. Zato se je bolj smiselno sklicevati na specifikacije za računovodske standarde, ki so jih pripravile evropske in mednarodne organizacije, kot so CEN, ISO, UN/CEFACT in OASIS. Slednja v predlogu Komisije sploh ni omenjena, čeprav se ukvarja s tako imenovanimi de facto standardi, ki se danes uporabljajo v javnem sektorju v številnih državah članicah.

Predlog spremembe 2

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Elektronski računi, skladni z evropskim standardom | Elektronski računi, skladni z evropskim standardom |
| Države članice zagotovijo, da javni naročniki in naročniki ne zavrnejo sprejetja elektronskih računov, ki so skladni z evropskim standardom, objavljenim v skladu s členom 3(2). | Države članice zagotovijo, da javni naročniki in naročniki ne zavrnejo sprejetja elektronskih računov, ki so skladni z evropskim standardom, objavljenim v skladu s členom 3(2) in temeljijo na tehničnem formatu, ki so ga pripravile mednarodne organizacije za standardizacijo, ki jih priznava zakonodaja EU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Elektronski računi, skladni z evropskim standardom

Elektronski računi, skladni z evropskim standardom

Države članice zagotovijo, da javni naročniki in naročniki ne zavrnejo sprejetja elektronskih računov, ki so skladni z evropskim standardom, objavljenim v skladu s členom 3(2).

Države članice zagotovijo, da javni naročniki in naročniki ne zavrnejo sprejetja elektronskih računov, ki so skladni z evropskim standardom, objavljenim v skladu s členom 3(2) in temeljijo na tehničnem formatu, ki so ga pripravile mednarodne organizacije za standardizacijo, ki jih priznava zakonodaja EU.

Obrazložitev

Zelo drago bo, če bodo javni naročniki in naročniki dolžni sprejemati elektronske račune v vseh tehničnih formatih, ki upoštevajo semantične podatkovne modele. Eden od načinov, da se omeji število formatov, je zahteva, da mora elektronsko izdajanje računov ustrezati evropskemu standardu za semantični podatkovni model elektronskega osnovnega računa in temeljiti na tehničnem formatu (sintaksi), ki so jo določile organizacije za standardizacijo, ki jih priznava EU (CEN, UN/CEFACT, ISO in OASIS).

Predlog spremembe 3

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Prenos | Prenos |
| Države članice sprejmejo zakone, predpise in upravne akte, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 48 mesecev po začetku veljavnosti. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih pravnih aktov. | Države članice si aktivno prizadevajo, da so javni naročniki in naročniki sposobni sprejemati elektronske račune, ki so skladni z evropskim standardom, sklic na katerega je objavljen v skladu s členom 3(2) te direktive, in ki upoštevajo tehnične formate, ki temeljijo na evropskih in mednarodnih standardih.

  Države članice sprejmejo zakone, predpise in upravne akte, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 30 48 mesecev po tem, ko Komisija objavi sklic na evropski standard v skladu s členom 3(2)
  začetku veljavnosti. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih pravnih aktov. |
| Države članice se v sprejetih pravnih aktih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
  Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih pravnih aktov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. | Države članice se v sprejetih pravnih aktih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
  Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih pravnih aktov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe

Prenos

Prenos

Države članice sprejmejo zakone, predpise in upravne akte, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 48 mesecev po začetku veljavnosti. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih pravnih aktov.

Države članice si aktivno prizadevajo, da so javni naročniki in naročniki sposobni sprejemati elektronske račune, ki so skladni z evropskim standardom, sklic na katerega je objavljen v skladu s členom 3(2) te direktive, in ki upoštevajo tehnične formate, ki temeljijo na evropskih in mednarodnih standardih.

Države članice sprejmejo zakone, predpise in upravne akte, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 30 48 mesecev po tem, ko Komisija objavi sklic na evropski standard v skladu s členom 3(2)
  začetku veljavnosti. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih pravnih aktov.

Države članice se v sprejetih pravnih aktih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih pravnih aktov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Države članice se v sprejetih pravnih aktih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih pravnih aktov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Obrazložitev

Bolj smiselno je, če rok temelji na določenem obdobju po tem, ko Komisija objavi sklic na standard. To bi dopuščalo nekaj časa za vzpostavitev računalniških sistemov in preizkušanje standarda ter javnim naročnikom in naročnikom omogočilo, da nabavijo sisteme, ki temeljijo na tem standardu. Primeren rok bi bil 30 mesecev po dnevu, ko Komisija objavi standard v skladu s členom 3(2). Poleg tega je pomembno, da države članice javnim naročnikom in naročnikom nudijo potrebno podporo za povečanje njihovega znanja in usposobljenosti v zvezi z elektronskim izdajanjem računov in morebiti tudi z uvajanjem rešitev s področja IT za sprejemanje in upravljanje elektronskih računov. Ti ukrepi bi morali vključevati tudi ukrepe usposabljanja za podjetja, zlasti MSP. Predlagano besedilo ustvarja boljše pogoje za to, da bo sprejemanje elektronskih računov lahko potekalo v skladu z določenim standardom in v predlaganem časovnem okviru.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis Valcárcel Siso

---

(1)  Odbor regij je že zavzel stališče o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, COM(2011) 895 final, in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o javnih naročilih, COM(2011) 896 final.

1

(2)  Glej www.cenbii.eu.

2

(3)  Glej www.esens.eu.

3

(4)  Glej www.peppol.eu.

4

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/85

---

Mnenje Odbora regij – Boljše sodelovanje med javnimi zavodi za zaposlovanje

2014/C 114/14

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | izrecno podpira predlog Evropske komisije za okrepitev in formalizacijo sodelovanja med evropskimi javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ). Izboljšanje njihovih rezultatov bo pomagalo pri uresničevanju cilja iz člena 3 Lizbonske pogodbe, tj. spodbujanju polne zaposlenosti, pri boju proti brezposelnosti med mladimi ter pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

1.

izrecno podpira predlog Evropske komisije za okrepitev in formalizacijo sodelovanja med evropskimi javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ). Izboljšanje njihovih rezultatov bo pomagalo pri uresničevanju cilja iz člena 3 Lizbonske pogodbe, tj. spodbujanju polne zaposlenosti, pri boju proti brezposelnosti med mladimi ter pri doseganju ciljev iz strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja;

| 2. | poudarja, da člen 29 Listine o temeljnih pravicah navaja, da ima „vsakdo [...] pravico brezplačnega dostopa do služb za posredovanje zaposlitev“, zato izraža presenečenje, da v predlogu sklepa, ki ga je posredovala Evropska komisija, ta določba ni omenjena; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da člen 29 Listine o temeljnih pravicah navaja, da ima „vsakdo [...] pravico brezplačnega dostopa do služb za posredovanje zaposlitev“, zato izraža presenečenje, da v predlogu sklepa, ki ga je posredovala Evropska komisija, ta določba ni omenjena;

| 3. | opozarja, da so javni zavodi za zaposlovanje službe splošnega gospodarskega pomena, zato zanje veljata člen 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 36 Listine o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so javni zavodi za zaposlovanje službe splošnega gospodarskega pomena, zato zanje veljata člen 14 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člen 36 Listine o temeljnih pravicah;

| 4. | poudarja, da se javni zavodi za zaposlovanje v državah članicah EU razlikujejo po strukturi, načinih delovanja in dejavnostih. Poleg tega poslujejo v različnih pogojih trga dela in imajo različen obseg virov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se javni zavodi za zaposlovanje v državah članicah EU razlikujejo po strukturi, načinih delovanja in dejavnostih. Poleg tega poslujejo v različnih pogojih trga dela in imajo različen obseg virov;

| 5. | podpira zaveze, ki so jih sprejeli udeleženci konference o zaposlovanju mladih 3. julija v Berlinu, zlasti obljubo predstavnikov evropskih JZZ, da bodo imeli ključno vlogo pri spodbujanju zaposlovanja mladih v Evropi, delovali bolj učinkovito in podpirali sodelovanje z drugimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

5.

podpira zaveze, ki so jih sprejeli udeleženci konference o zaposlovanju mladih 3. julija v Berlinu, zlasti obljubo predstavnikov evropskih JZZ, da bodo imeli ključno vlogo pri spodbujanju zaposlovanja mladih v Evropi, delovali bolj učinkovito in podpirali sodelovanje z drugimi zainteresiranimi stranmi.

Dosedanje delovanje mreže JZZ

| 6. | ugotavlja, da od leta 1997 obstaja neformalna svetovalna mreža evropskih JZZ, z delovnimi skupinami za teme, kot so nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta ali učinkovitost JZZ. Sprejet je bil program vzajemnega učenja, poteka pa tudi dialog med zavodi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da od leta 1997 obstaja neformalna svetovalna mreža evropskih JZZ, z delovnimi skupinami za teme, kot so nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta ali učinkovitost JZZ. Sprejet je bil program vzajemnega učenja, poteka pa tudi dialog med zavodi;

| 7. | ugotavlja, da je precej prispevala k političnemu delu na ravni EU, saj je posredovala strokovna stališča o temah, kot so prožna varnost, vloga JZZ pri zagotavljanju, da se spremembe splačajo, ter jamstvo za mlade; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je precej prispevala k političnemu delu na ravni EU, saj je posredovala strokovna stališča o temah, kot so prožna varnost, vloga JZZ pri zagotavljanju, da se spremembe splačajo, ter jamstvo za mlade;

| 8. | ugotavlja, da je omenjena mreža zelo koristen in s stroškovnega vidika učinkovit forum za izmenjavo primerov najboljše prakse med JZZ. Omogoča tudi vzajemno učenje in inovacije na mnogih področjih, npr. digitalne storitve in profil potrošnika; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je omenjena mreža zelo koristen in s stroškovnega vidika učinkovit forum za izmenjavo primerov najboljše prakse med JZZ. Omogoča tudi vzajemno učenje in inovacije na mnogih področjih, npr. digitalne storitve in profil potrošnika;

| 9. | priznava, da je učenje v okviru mreže v nekaterih državah članicah izboljšalo rezultate in storitve na lokalni ravni. |
| --- | --- |

9.

priznava, da je učenje v okviru mreže v nekaterih državah članicah izboljšalo rezultate in storitve na lokalni ravni.

Potreba po okrepljeni mreži s pravno podlago

| 10. | ugotavlja, da je cilj obravnavanega zakonodajnega predloga ustanoviti mrežo JZZ, ki bi razširila, okrepila in utrdila sedanje pobude. Tako bi se še izboljšala učinkovitost JZZ in delovanje trga dela; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je cilj obravnavanega zakonodajnega predloga ustanoviti mrežo JZZ, ki bi razširila, okrepila in utrdila sedanje pobude. Tako bi se še izboljšala učinkovitost JZZ in delovanje trga dela;

| 11. | poudarja, da predlog sklepa, ki ga je pripravila Komisija, ostaja v okviru pristojnosti za usklajevanje in podporo, kot jih določa člen 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zaradi česar je v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da predlog sklepa, ki ga je pripravila Komisija, ostaja v okviru pristojnosti za usklajevanje in podporo, kot jih določa člen 149 Pogodbe o delovanju Evropske unije, zaradi česar je v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 12. | meni, da predlog daje mreži večjo prepoznavnost, legitimnost in jasnejše politične pristojnosti, vendar meni, da bi morala ohraniti svojo svetovalno vlogo; |
| --- | --- |

12.

meni, da predlog daje mreži večjo prepoznavnost, legitimnost in jasnejše politične pristojnosti, vendar meni, da bi morala ohraniti svojo svetovalno vlogo;

| 13. | meni, da bi takšna zakonodaja povečala občutek odgovornosti JZZ za mrežo in jim dala dodatne pristojnosti za usklajeno ukrepanje, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi takšna zakonodaja povečala občutek odgovornosti JZZ za mrežo in jim dala dodatne pristojnosti za usklajeno ukrepanje, kadar je to ustrezno;

| 14. | opozarja, da vsi JZZ ne sodelujejo v enakem obsegu v mreži, kar negativno vpliva na kakovost njenih rezultatov ter slabi politično odzivnost mreže; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da vsi JZZ ne sodelujejo v enakem obsegu v mreži, kar negativno vpliva na kakovost njenih rezultatov ter slabi politično odzivnost mreže;

| 15. | znova izraža stališče, da bo formalizacija mreže zagotovila sodelovanje vseh držav članic in omogočila, da se od njih zahteva sistematično poročanje o izvajanju sprememb v skladu s političnimi odločitvami EU. To bi pripomoglo k ugotavljanju slabih rezultatov in z njimi povezanih strukturnih problemov; |
| --- | --- |

15.

znova izraža stališče, da bo formalizacija mreže zagotovila sodelovanje vseh držav članic in omogočila, da se od njih zahteva sistematično poročanje o izvajanju sprememb v skladu s političnimi odločitvami EU. To bi pripomoglo k ugotavljanju slabih rezultatov in z njimi povezanih strukturnih problemov;

| 16. | poudarja, da so učinkoviti JZZ odločilnega pomena pri izvajanju programa jamstvo za mlade ter da morajo imeti temeljito znanje o strukturi brezposelnosti med mladimi, njihovih prednostih in slabostih, možnostih za delo in posebnih zahtevah za posamezna delovna mesta; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so učinkoviti JZZ odločilnega pomena pri izvajanju programa jamstvo za mlade ter da morajo imeti temeljito znanje o strukturi brezposelnosti med mladimi, njihovih prednostih in slabostih, možnostih za delo in posebnih zahtevah za posamezna delovna mesta;

| 17. | izraža prepričanje, da mora imeti mreža zelo jasno opredeljene pristojnosti, s čimer se zagotovi, da se njeno delo ne bo podvajalo z dejavnostmi, na primer, Odbora za zaposlovanje (EMCO) ter njegovih podskupin, pa tudi organizacij, kot sta Evropska mreža za razvoj politik vseživljenjske orientacije in portal EURES. Hkrati meni, da bi si morali člani okrepljene mreže prizadevati za sinergije s temi skupinami, kadar je to smiselno; |
| --- | --- |

17.

izraža prepričanje, da mora imeti mreža zelo jasno opredeljene pristojnosti, s čimer se zagotovi, da se njeno delo ne bo podvajalo z dejavnostmi, na primer, Odbora za zaposlovanje (EMCO) ter njegovih podskupin, pa tudi organizacij, kot sta Evropska mreža za razvoj politik vseživljenjske orientacije in portal EURES. Hkrati meni, da bi si morali člani okrepljene mreže prizadevati za sinergije s temi skupinami, kadar je to smiselno;

| 18. | poudarja, da bi bilo treba rezultate okrepljene mreže upoštevati pri delu na področju politike zaposlovanja na ravni EU, zlasti pri delu odbora EMCO ter Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO); |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi bilo treba rezultate okrepljene mreže upoštevati pri delu na področju politike zaposlovanja na ravni EU, zlasti pri delu odbora EMCO ter Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov (EPSCO);

| 19. | ugotavlja, da je zaradi vse bolj kompleksnih trgov dela potrebno tesnejše sodelovanje in partnerstvo s socialnimi partnerji ter drugimi javnimi, zasebnimi in nepridobitnimi akterji, kar bi bilo treba upoštevati pri okrepljeni mreži. |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je zaradi vse bolj kompleksnih trgov dela potrebno tesnejše sodelovanje in partnerstvo s socialnimi partnerji ter drugimi javnimi, zasebnimi in nepridobitnimi akterji, kar bi bilo treba upoštevati pri okrepljeni mreži.

Primerjalne analize in učenje

| 20. | se strinja, da so potrebne dodatne primerjalne analize, ki so pogoj za primerjalno učenje, vendar meni, da se je tega treba lotiti previdno in ob upoštevanju vseh razlik med državami ter regijami; |
| --- | --- |

20.

se strinja, da so potrebne dodatne primerjalne analize, ki so pogoj za primerjalno učenje, vendar meni, da se je tega treba lotiti previdno in ob upoštevanju vseh razlik med državami ter regijami;

| 21. | ugotavlja, da člen 8 predloga Komisiji daje pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z izvajanjem pobud za primerjalne analize in vzajemno učenje. Odbor pri tem poudarja, da delegirani akti lokalnim in regionalnim oblastem ne bi smeli nalagati večjega upravnega bremena; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da člen 8 predloga Komisiji daje pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v zvezi z izvajanjem pobud za primerjalne analize in vzajemno učenje. Odbor pri tem poudarja, da delegirani akti lokalnim in regionalnim oblastem ne bi smeli nalagati večjega upravnega bremena;

| 22. | meni, da si nikoli ne bi smeli prizadevati za nekakšen seznam najboljših in najslabših rezultatov ali določitev ciljev, temveč za lažje učenje na podlagi skupne metodologije. V skladu s členom 14 PDEU so za ocenjevanje svojih javnih zavodov za zaposlovanje na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov pristojne izključno nacionalne oziroma regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

22.

meni, da si nikoli ne bi smeli prizadevati za nekakšen seznam najboljših in najslabših rezultatov ali določitev ciljev, temveč za lažje učenje na podlagi skupne metodologije. V skladu s členom 14 PDEU so za ocenjevanje svojih javnih zavodov za zaposlovanje na podlagi kvalitativnih in kvantitativnih kazalnikov pristojne izključno nacionalne oziroma regionalne in lokalne oblasti;

| 23. | poudarja, da morajo biti primerjalne analize in učenje usmerjeni v kakovost in ne količino; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo biti primerjalne analize in učenje usmerjeni v kakovost in ne količino;

| 24. | poziva k temu, naj rezultati mreže temeljijo na natančnih neodvisnih raziskavah, pri katerih se uporabljajo najboljši razpoložljivi podatki; |
| --- | --- |

24.

poziva k temu, naj rezultati mreže temeljijo na natančnih neodvisnih raziskavah, pri katerih se uporabljajo najboljši razpoložljivi podatki;

| 25. | predlaga, naj nova zakonodaja omogoči nadaljnji razvoj delovanja mreže na spletu za obsežnejše seznanjanje z njenimi dejavnostmi in vključevanje zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

25.

predlaga, naj nova zakonodaja omogoči nadaljnji razvoj delovanja mreže na spletu za obsežnejše seznanjanje z njenimi dejavnostmi in vključevanje zainteresiranih strani;

| 26. | se strinja, da bo eden od rezultatov okrepitve mreže večja sposobnost za celovito delovanje, ki bo zajemalo glavne pristojnosti JZZ in tesno povezana področja, kot so pripravništvo, ustanavljanje podjetij in izobraževanje o podjetništvu; poudariti je treba tudi, da je financiranje s sredstvi EU na teh področjih pomembno in učinkovito. |
| --- | --- |

26.

se strinja, da bo eden od rezultatov okrepitve mreže večja sposobnost za celovito delovanje, ki bo zajemalo glavne pristojnosti JZZ in tesno povezana področja, kot so pripravništvo, ustanavljanje podjetij in izobraževanje o podjetništvu; poudariti je treba tudi, da je financiranje s sredstvi EU na teh področjih pomembno in učinkovito.

Lokalna in regionalna razsežnost

| 27. | poudarja, da so v nekaterih državah članicah z decentralizirano strukturo in odločanjem regionalne in lokalne oblasti pristojne za JZZ, v mnogih drugih pa so odgovorne za npr. programe pripravništva, usklajevanje in predvidevanje potreb po znanju in spretnostih ter usposabljanje in subvencioniranje zaposlovanja. To pa so področja, ki so bodisi tesno povezana s temeljnimi dejavnostmi JZZ ali – v nekaterih državah članicah – sodijo med njihove pristojnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da so v nekaterih državah članicah z decentralizirano strukturo in odločanjem regionalne in lokalne oblasti pristojne za JZZ, v mnogih drugih pa so odgovorne za npr. programe pripravništva, usklajevanje in predvidevanje potreb po znanju in spretnostih ter usposabljanje in subvencioniranje zaposlovanja. To pa so področja, ki so bodisi tesno povezana s temeljnimi dejavnostmi JZZ ali – v nekaterih državah članicah – sodijo med njihove pristojnosti;

| 28. | meni, da se dobre in najboljše prakse pogosto izvajajo na lokalni in regionalni ravni, zato je treba na vsak način priznati pomen dela na tej ravni. Primere dobre prakse je treba okviru mreže upoštevati in spodbujati; |
| --- | --- |

28.

meni, da se dobre in najboljše prakse pogosto izvajajo na lokalni in regionalni ravni, zato je treba na vsak način priznati pomen dela na tej ravni. Primere dobre prakse je treba okviru mreže upoštevati in spodbujati;

| 29. | ugotavlja, da je lokalna in regionalna raven pogosto tista, ki je iskalcem zaposlitve in večini delodajalcev najbližja, in da so trgi dela običajno lokalni; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je lokalna in regionalna raven pogosto tista, ki je iskalcem zaposlitve in večini delodajalcev najbližja, in da so trgi dela običajno lokalni;

| 30. | poziva predstavnike držav članic, naj si z vsemi močmi prizadevajo zagotoviti, da bodo stališča in izkušnje lokalnih in regionalnih JZZ upoštevane pri njihovem delu in da bodo ti zavodi o njem redno obveščeni; poudariti je treba, da je naloga predstavnikov držav članic tudi v delo mreže vključiti stališča in izkušnje lokalnih in regionalnih akterjev, ki delajo z iskalci zaposlitve, ter v okviru dialoga z lokalnimi in regionalnimi JZZ vzpostaviti ustrezno strukturo; |
| --- | --- |

30.

poziva predstavnike držav članic, naj si z vsemi močmi prizadevajo zagotoviti, da bodo stališča in izkušnje lokalnih in regionalnih JZZ upoštevane pri njihovem delu in da bodo ti zavodi o njem redno obveščeni; poudariti je treba, da je naloga predstavnikov držav članic tudi v delo mreže vključiti stališča in izkušnje lokalnih in regionalnih akterjev, ki delajo z iskalci zaposlitve, ter v okviru dialoga z lokalnimi in regionalnimi JZZ vzpostaviti ustrezno strukturo;

| 31. | poziva k temu, naj v mreži kot opazovalec sodeluje tudi predstavnik, ki ga imenuje OR. S tem se zagotovi upoštevanje stališč, izkušenj in prakse lokalnih in regionalnih oblasti pri delu mreže. |
| --- | --- |

31.

poziva k temu, naj v mreži kot opazovalec sodeluje tudi predstavnik, ki ga imenuje OR. S tem se zagotovi upoštevanje stališč, izkušenj in prakse lokalnih in regionalnih oblasti pri delu mreže.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Preambula

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 149 Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena
  členov 149 in 14 Pogodbe,

  ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 29 in 36 Listine, |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 149 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena
  členov 149 in 14 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah, zlasti členov 29 in 36 Listine,

Obrazložitev

Amandma izhaja iz amandmajev, ki dodajata točki 2 in 3.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Mreža JZZ bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, ki jih zajemajo JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov v delovanju zavodov za zaposlovanje. Vzpostavitev te mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dokazov, ki bo usmerjena v učinkovitost ter bo omogočila opredelitev najboljše prakse. S temi rezultati bodo člani mreže v okviru svojih posebnih pristojnosti lahko pripravili načrt in način delovanja zavodov za zaposlovanje. Pobude, ki jih uresniči mreža, bi morale izboljšati učinkovitost JZZ in omogočiti učinkovitejšo javno porabo. | Mreža JZZ bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, ki jih zajemajo JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov v delovanju zavodov za zaposlovanje.

  Vzpostavitev te mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dokazov, ki bo usmerjena v učinkovitost ter bo omogočila opredelitev najboljše prakse. S temi rezultati bodo člani mreže v okviru svojih posebnih pristojnosti lahko pripravili načrt in način delovanja zavodov za zaposlovanje. Pobude, ki jih uresniči mreža, bi morale izboljšati učinkovitost JZZ in omogočiti
  zajamčiti učinkovitejšo javno porabo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Mreža JZZ bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, ki jih zajemajo JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov v delovanju zavodov za zaposlovanje. Vzpostavitev te mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dokazov, ki bo usmerjena v učinkovitost ter bo omogočila opredelitev najboljše prakse. S temi rezultati bodo člani mreže v okviru svojih posebnih pristojnosti lahko pripravili načrt in način delovanja zavodov za zaposlovanje. Pobude, ki jih uresniči mreža, bi morale izboljšati učinkovitost JZZ in omogočiti učinkovitejšo javno porabo.

Mreža JZZ bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, ki jih zajemajo JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov v delovanju zavodov za zaposlovanje.

Vzpostavitev te mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dokazov, ki bo usmerjena v učinkovitost ter bo omogočila opredelitev najboljše prakse. S temi rezultati bodo člani mreže v okviru svojih posebnih pristojnosti lahko pripravili načrt in način delovanja zavodov za zaposlovanje. Pobude, ki jih uresniči mreža, bi morale izboljšati učinkovitost JZZ in omogočiti
  zajamčiti učinkovitejšo javno porabo.

Obrazložitev

Besedilo, ki ga Komisija predlaga v uvodni izjavi 8, je večinoma odveč, saj ponavlja uvodno izjavo 4. Vendar pa prvi in zadnji stavek jedrnato povzemata cilj mreže in njeno delovanje.

Predlog spremembe 3

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni EU (v nadaljnjem besedilu: mreža) se vzpostavi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
  Mreža bo izvajala pobude iz člena 3.
  Mrežo sestavljajo:






  (a) | javni zavodi za zaposlovanje, ki so jih imenovale države članice, in |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni EU (v nadaljnjem besedilu: mreža) se vzpostavi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Mreža bo izvajala pobude iz člena 3.

Mrežo sestavljajo:

(a)

javni zavodi za zaposlovanje, ki so jih imenovale države članice, in

| (b) | Komisija. |
| --- | --- |

(b)

Komisija.

Države članice z regionalnimi avtonomnimi zavodi za zaposlovanje zagotavljajo ustrezno zastopanost v posebnih pobudah mreže.

Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) na ravni EU (v nadaljnjem besedilu: mreža) se vzpostavi za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.

Mreža bo izvajala pobude iz člena 3.

Mrežo sestavljajo:

| (a) | javni zavodi za zaposlovanje, ki so jih imenovale države članice, in |
| --- | --- |

(a)

javni zavodi za zaposlovanje, ki so jih imenovale države članice, in

| (b) | Komisija. |
| --- | --- |

(b)

Komisija.

Države članice z regionalnimi avtonomnimi in decentraliziranimi ali lokalnimi zavodi za zaposlovanje imajo obveznost, da zagotavljajo ustrezno zastopanost teh zavodov v posebnih pobudah mreže.

Obrazložitev

Namen amandmaja je mrežo pravno zavezati k zagotavljanju, da v konkretnih pobudah ustrezno upošteva deloma ali popolnoma decentralizirane JZZ, če takšni zavodi obstajajo.

Predlog spremembe 4

Člen 2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Cilji


  Spodbujevalni ukrep, določen v tem sklepu, prek mreže prispeva k: | Cilji


  Spodbujevalni ukrep, določen v tem sklepu, prek mreže prispeva k: |
| (a) | izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih glavnih ciljev, zlasti v zvezi z zaposlovanjem; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Cilji

Spodbujevalni ukrep, določen v tem sklepu, prek mreže prispeva k:

Cilji

Spodbujevalni ukrep, določen v tem sklepu, prek mreže prispeva k:

(a)

izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih glavnih ciljev, zlasti v zvezi z zaposlovanjem;

| (b) | boljšemu delovanju trgov dela v EU; |
| --- | --- |

(b)

boljšemu delovanju trgov dela v EU;

| (c) | boljši vključenosti trgov dela; |
| --- | --- |

(c)

boljši vključenosti trgov dela;

| (d) | večji geografski in poklicni mobilnosti ter |
| --- | --- |

(d)

večji geografski in poklicni mobilnosti ter

| (e) | boju proti socialni izključenosti in vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela. |
| --- | --- |

(e)

boju proti socialni izključenosti in vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela.

| (a) | izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih glavnih ciljev, zlasti v zvezi z zaposlovanjem; |
| --- | --- |

(a)

izvajanju strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter njenih glavnih ciljev, zlasti v zvezi z zaposlovanjem;

| (b) | spodbujanju kakovostnega in trajnostnega zaposlovanja; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju kakovostnega in trajnostnega zaposlovanja;

| (b
  c) | boljšemu delovanju trgov dela v EU; |
| --- | --- |

(b
  c)

boljšemu delovanju trgov dela v EU;

| (c
  d) | boljši vključenosti trgov dela; |
| --- | --- |

(c
  d)

boljši vključenosti trgov dela;

| (d
  e) | večji geografski in poklicni mobilnosti brez nepoštene konkurence med delojemalci in v skladu z ustrezno zakonodajo Unije ter |
| --- | --- |

(d
  e)

večji geografski in poklicni mobilnosti brez nepoštene konkurence med delojemalci in v skladu z ustrezno zakonodajo Unije ter

| (e
  f) | boju proti socialni izključenosti in vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela. |
| --- | --- |

(e
  f)

boju proti socialni izključenosti in vključevanju oseb, ki so izključene s trga dela.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 5

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sodelovanje


  1.   Mreža sodeluje z deležniki trga dela, vključno z drugimi službami za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter izmenjuje informacije in podatke. | Sodelovanje


  1.   Mreža sodeluje z deležniki trga dela, vključno z drugimi službami za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter izmenjuje informacije in podatke. |
| | 2.   Mreža predstavniku, ki ga imenuje Odbor regij, podeli status opazovalca. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sodelovanje

1.   Mreža sodeluje z deležniki trga dela, vključno z drugimi službami za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter izmenjuje informacije in podatke.

Sodelovanje

1.   Mreža sodeluje z deležniki trga dela, vključno z drugimi službami za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter izmenjuje informacije in podatke.

2.   Mreža predstavniku, ki ga imenuje Odbor regij, podeli status opazovalca.

Obrazložitev

Kot pri prejšnjem amandmaju je ta dopolnitev pomembna, saj upošteva dejstvo, da so regionalne in lokalne oblasti v mnogih državah članicah v celoti odgovorne za JZZ ali pa izvajajo dejavnosti, kot so usposabljanje, usmerjanje, svetovanje, subvencioniranje zaposlovanja, predvidevanje potreb po znanju in spretnostih ipd., ki so tesno povezane z delom JZZ (ali so – v nekaterih državah članicah – v pristojnosti JZZ).

Predlog spremembe 6

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s splošnim okvirom za izvajanje pobud primerjalnih analiz in vzajemnega učenja, opredeljenih v členu 3.1, vključno z metodologijo, osnovnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi kazalniki za ocenjevanje uspešnosti JZZ, učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja in pogoji za udeležbo pri teh pobudah. | Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s splošnim okvirom za izvajanje pobud primerjalnih analiz in vzajemnega učenja, opredeljenih v členu 3.1, vključno z metodologijo, osnovnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi kazalniki za ocenjevanje uspešnosti
  delovanja JZZ, učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja in pogoji za udeležbo pri teh pobudah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s splošnim okvirom za izvajanje pobud primerjalnih analiz in vzajemnega učenja, opredeljenih v členu 3.1, vključno z metodologijo, osnovnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi kazalniki za ocenjevanje uspešnosti JZZ, učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja in pogoji za udeležbo pri teh pobudah.

Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s splošnim okvirom za izvajanje pobud primerjalnih analiz in vzajemnega učenja, opredeljenih v členu 3.1, vključno z metodologijo, osnovnimi kvantitativnimi in kvalitativnimi kazalniki za ocenjevanje uspešnosti
  delovanja JZZ, učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja in pogoji za udeležbo pri teh pobudah.

Obrazložitev

Terminološki popravek v skladu z amandmajem k točki 21.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/90

---

Osnutek mnenja Odbora regij – Zakonodajni sveženj o „pametnih“ mejah

2014/C 114/15

I.   SPLOŠNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | z zadovoljstvom pozdravlja nedavno sprejetje zakonodajnega svežnja o upravljanju schengenskega območja, ki vsebuje nov ocenjevalni in spremljevalni mehanizem za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (1) ter skupna pravila o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah (2); |
| --- | --- |

1.

z zadovoljstvom pozdravlja nedavno sprejetje zakonodajnega svežnja o upravljanju schengenskega območja, ki vsebuje nov ocenjevalni in spremljevalni mehanizem za preverjanje uporabe schengenskega pravnega reda (1) ter skupna pravila o začasni ponovni uvedbi nadzora na notranjih mejah v izrednih razmerah (2);

| 2. | priznava, da je dobro delovanje schengenskega območja odvisno od medsebojnega zaupanja držav članic in njihovih zmogljivosti za nadzor na notranjih mejah v skladu s skupnimi pravili; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je dobro delovanje schengenskega območja odvisno od medsebojnega zaupanja držav članic in njihovih zmogljivosti za nadzor na notranjih mejah v skladu s skupnimi pravili;

| 3. | pozitivno ocenjuje uvedbo deljene odgovornosti držav članic in Komisije v okviru novega schengenskega ocenjevalnega mehanizma, ki ni več zgolj medvladni instrument, s katero bo mogoče odpraviti pomanjkljivosti in hkrati spodbuditi medsebojno zaupanje, in pozdravlja dejstvo, da bo to veljalo za vse vidike schengenskega pravnega reda, vključno z odpravo nadzora na notranjih mejah, da se izognemo nezakonitemu nadzoru, ki ogroža načelo prostega gibanja oseb; |
| --- | --- |

3.

pozitivno ocenjuje uvedbo deljene odgovornosti držav članic in Komisije v okviru novega schengenskega ocenjevalnega mehanizma, ki ni več zgolj medvladni instrument, s katero bo mogoče odpraviti pomanjkljivosti in hkrati spodbuditi medsebojno zaupanje, in pozdravlja dejstvo, da bo to veljalo za vse vidike schengenskega pravnega reda, vključno z odpravo nadzora na notranjih mejah, da se izognemo nezakonitemu nadzoru, ki ogroža načelo prostega gibanja oseb;

| 4. | poudarja, da mora biti morebitna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah rezultat usklajevanja na ravni EU, da bi se tako izognili enostranskim odločitvam, ki bi lahko negativno vplivale na dosledno uveljavljanje svobode gibanja oseb na območju brez notranjih meja; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti morebitna ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah rezultat usklajevanja na ravni EU, da bi se tako izognili enostranskim odločitvam, ki bi lahko negativno vplivale na dosledno uveljavljanje svobode gibanja oseb na območju brez notranjih meja;

| 5. | meni, da migracijski tokovi na zunanjih mejah ne pomenijo grožnje za javni red ali notranjo varnost, ki bi lahko upravičila ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah; |
| --- | --- |

5.

meni, da migracijski tokovi na zunanjih mejah ne pomenijo grožnje za javni red ali notranjo varnost, ki bi lahko upravičila ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah;

| 6. | opozarja, da je treba v skladu z načelom evropske solidarnosti v primeru izjemnega pritiska na zunanjo mejo države članice uporabiti vse tehnične in finančne podporne ukrepe na nacionalni in evropski ravni ter zaprositi za pomoč organov Evropske unije, kot sta agencija FRONTEX in Evropski azilni podporni urad (EASO); |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba v skladu z načelom evropske solidarnosti v primeru izjemnega pritiska na zunanjo mejo države članice uporabiti vse tehnične in finančne podporne ukrepe na nacionalni in evropski ravni ter zaprositi za pomoč organov Evropske unije, kot sta agencija FRONTEX in Evropski azilni podporni urad (EASO);

| 7. | pozdravlja ukrepe, ki zagotavljajo strožji nadzor na mejah in boljše izvajanje kazenskega pregona, ter prispevajo k boju proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem ter k zmanjšanju nezakonitega priseljevanja; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ukrepe, ki zagotavljajo strožji nadzor na mejah in boljše izvajanje kazenskega pregona, ter prispevajo k boju proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem ter k zmanjšanju nezakonitega priseljevanja;

| 8. | zato meni, da bi bilo treba začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah zaradi resnih in trdovratnih pomanjkljivosti pri nadzoru na zunanjih mejah izvesti v skladu s postopkom objektivnega ocenjevanja in samo kot izjemen ukrep za izhod v sili; |
| --- | --- |

8.

zato meni, da bi bilo treba začasno ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah zaradi resnih in trdovratnih pomanjkljivosti pri nadzoru na zunanjih mejah izvesti v skladu s postopkom objektivnega ocenjevanja in samo kot izjemen ukrep za izhod v sili;

| 9. | priporoča, da se pri ocenjevanju in opredeljevanju resnih in trdovratnih pomanjkljivosti, ugotovljenih pri nadzoru na zunanjih mejah, zagotovi udeležba vseh lokalnih in regionalnih oblasti, tako da bo vsaka ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah temeljila na pravilni oceni stanja na terenu, na različnih virih informacij ter na prispevkih različnih akterjev; |
| --- | --- |

9.

priporoča, da se pri ocenjevanju in opredeljevanju resnih in trdovratnih pomanjkljivosti, ugotovljenih pri nadzoru na zunanjih mejah, zagotovi udeležba vseh lokalnih in regionalnih oblasti, tako da bo vsaka ponovna uvedba nadzora na notranjih mejah temeljila na pravilni oceni stanja na terenu, na različnih virih informacij ter na prispevkih različnih akterjev;

| 10. | priznava, da je nadzor na notranjih mejah EU pomemben ne le zaradi zagotavljanja varnosti, temveč tudi zaradi omogočanja mobilnosti na tem območju (3); |
| --- | --- |

10.

priznava, da je nadzor na notranjih mejah EU pomemben ne le zaradi zagotavljanja varnosti, temveč tudi zaradi omogočanja mobilnosti na tem območju (3);

| 11. | izraža zadovoljstvo nad nedavnim sprejetjem evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR), ukrepom za izboljšanje nadzora na zunanjih mejah z izmenjavo operativnih informacij in sodelovanjem med nacionalnimi obmejnimi organi na zunanjih mejah na morju in kopnem ter agencijo FRONTEX; poudarja, da mora biti glavni cilj tega mehanizma – poleg njegove vloge pri odkrivanju nezakonitih priseljencev in izboljševanju notranje varnosti s preprečevanjem čezmejne kriminalitete, kot sta trgovina z ljudmi in promet s prepovedanimi drogami – preprečevanje izgube življenj na morju; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo nad nedavnim sprejetjem evropskega sistema nadzorovanja meja (EUROSUR), ukrepom za izboljšanje nadzora na zunanjih mejah z izmenjavo operativnih informacij in sodelovanjem med nacionalnimi obmejnimi organi na zunanjih mejah na morju in kopnem ter agencijo FRONTEX; poudarja, da mora biti glavni cilj tega mehanizma – poleg njegove vloge pri odkrivanju nezakonitih priseljencev in izboljševanju notranje varnosti s preprečevanjem čezmejne kriminalitete, kot sta trgovina z ljudmi in promet s prepovedanimi drogami – preprečevanje izgube življenj na morju;

| 12. | kljub temu opozarja, da ta sistem ne bi smel vplivati na zaščito človekovih pravic oziroma prevladati nad pravico do azila ali pravico do zaščite pred vračanjem (fr. refoulement), ki sta zagotovljeni v členu 18 in členu 19(2) Listine o temeljnih pravicah (4); |
| --- | --- |

12.

kljub temu opozarja, da ta sistem ne bi smel vplivati na zaščito človekovih pravic oziroma prevladati nad pravico do azila ali pravico do zaščite pred vračanjem (fr. refoulement), ki sta zagotovljeni v členu 18 in členu 19(2) Listine o temeljnih pravicah (4);

| 13. | izraža zaskrbljenost nad težnjami za ponovno pridobitev pooblastil na t. i. evropeiziranih področjih, kot je prosto gibanje, zlasti pa je zaskrbljen zaradi nedavnega predloga nekaterih držav članic, da bi predvideli več možnosti za omejitev pravice do prostega gibanja, ki je sicer bistvenega pomena za državljanstvo Unije; |
| --- | --- |

13.

izraža zaskrbljenost nad težnjami za ponovno pridobitev pooblastil na t. i. evropeiziranih področjih, kot je prosto gibanje, zlasti pa je zaskrbljen zaradi nedavnega predloga nekaterih držav članic, da bi predvideli več možnosti za omejitev pravice do prostega gibanja, ki je sicer bistvenega pomena za državljanstvo Unije;

| 14. | ponovno potrjuje, da je prosto gibanje oseb na območju brez notranjih meja eno temeljnih načel EU ter eden najbolj otipljivih in pomembnih privilegijev za državljane, ki ga ne smemo ogroziti; |
| --- | --- |

14.

ponovno potrjuje, da je prosto gibanje oseb na območju brez notranjih meja eno temeljnih načel EU ter eden najbolj otipljivih in pomembnih privilegijev za državljane, ki ga ne smemo ogroziti;

| 15. | meni, da je treba sveženj o „pametnih“ mejah – ta vsebuje predloge uredb o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav na ozemlju EU (5) ter programa za registrirane potnike (6), pa tudi o spremembi Zakonika o schengenskih mejah, kar bi omogočilo uvedbo obeh navedenih sistemov (7) – presojati ob upoštevanju splošnega okvira delovanja področja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba sveženj o „pametnih“ mejah – ta vsebuje predloge uredb o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa (SVI) za evidentiranje podatkov o vstopu in izstopu državljanov tretjih držav na ozemlju EU (5) ter programa za registrirane potnike (6), pa tudi o spremembi Zakonika o schengenskih mejah, kar bi omogočilo uvedbo obeh navedenih sistemov (7) – presojati ob upoštevanju splošnega okvira delovanja področja svobode, varnosti in pravice;

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Posebne ugotovitve o svežnju o „pametnih“ mejah

| 16. | priznava, da so nove tehnologije zelo pomembne za zagotavljanje učinkovitega upravljanja meja ter obvladovanje znatnega povečanja števila prestopov zunanjih meja, pa tudi za zagotavljanje varnosti pri nadzoru, kar je že mogoče videti v več državah članicah; |
| --- | --- |

16.

priznava, da so nove tehnologije zelo pomembne za zagotavljanje učinkovitega upravljanja meja ter obvladovanje znatnega povečanja števila prestopov zunanjih meja, pa tudi za zagotavljanje varnosti pri nadzoru, kar je že mogoče videti v več državah članicah;

| 17. | ugotavlja, da naj bi s sistemom vstopa/izstopa sedanji sistem ročnega žigosanja potnih listov ob vstopu in izstopu nadomestili z elektronskim registrom, v katerem sta navedena datum in kraj vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je v schengenskem območju dovoljeno kratkotrajno bivanje (do treh mesecev), kar bi omogočilo samodejni izračun obdobij dovoljenega bivanja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da naj bi s sistemom vstopa/izstopa sedanji sistem ročnega žigosanja potnih listov ob vstopu in izstopu nadomestili z elektronskim registrom, v katerem sta navedena datum in kraj vstopa in izstopa državljanov tretjih držav, ki jim je v schengenskem območju dovoljeno kratkotrajno bivanje (do treh mesecev), kar bi omogočilo samodejni izračun obdobij dovoljenega bivanja;

| 18. | pozdravlja zelo pozitiven cilj programa za registrirane potnike v zvezi z lažjim prestopanjem zunanjih meja za državljane tretjih držav, ki pogosto potujejo in so bili že prej varnostno preverjeni, tako kot tudi njihovi dokumenti, kar naj bi bila vmesna faza do vzpostavitve avtomatiziranih sistemov za nadzor meja, ki bodo vstop na evropsko območje olajšali dobronamernim osebam, ki tam pogosto prebivajo; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja zelo pozitiven cilj programa za registrirane potnike v zvezi z lažjim prestopanjem zunanjih meja za državljane tretjih držav, ki pogosto potujejo in so bili že prej varnostno preverjeni, tako kot tudi njihovi dokumenti, kar naj bi bila vmesna faza do vzpostavitve avtomatiziranih sistemov za nadzor meja, ki bodo vstop na evropsko območje olajšali dobronamernim osebam, ki tam pogosto prebivajo;

Ugotovitve o učinku svežnja o „pametnih“ mejah na temeljne pravice

| 19. | izraža zaskrbljenost zaradi uvedbe sistema vstopa/izstopa in s tem povezanih morebitnih posledic za temeljne pravice, zlasti glede varstva osebnih podatkov (8); |
| --- | --- |

19.

izraža zaskrbljenost zaradi uvedbe sistema vstopa/izstopa in s tem povezanih morebitnih posledic za temeljne pravice, zlasti glede varstva osebnih podatkov (8);

| 20. | priznava, da bo zbiranje znatnega števila osebnih podatkov, tudi biometričnih, povzročilo določeno trenje med navedenimi sistemi in temeljnimi pravicami, zlasti tistimi v zvezi z zasebnostjo in varstvom osebnih podatkov, ki zahtevajo strogo omejitev namena ter preverjanje, ali so potrebni in sorazmerni; |
| --- | --- |

20.

priznava, da bo zbiranje znatnega števila osebnih podatkov, tudi biometričnih, povzročilo določeno trenje med navedenimi sistemi in temeljnimi pravicami, zlasti tistimi v zvezi z zasebnostjo in varstvom osebnih podatkov, ki zahtevajo strogo omejitev namena ter preverjanje, ali so potrebni in sorazmerni;

| 21. | znova poudarja, da se zavzema za visoko raven varstva osebnih podatkov in da je zaskrbljen zaradi skokovite rasti količine digitalnih informacij o državljanih, kar je posledica razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (9); |
| --- | --- |

21.

znova poudarja, da se zavzema za visoko raven varstva osebnih podatkov in da je zaskrbljen zaradi skokovite rasti količine digitalnih informacij o državljanih, kar je posledica razvoja informacijskih in komunikacijskih tehnologij (9);

| 22. | opozarja, da predlagani sistemi zaradi svojega vpliva na temeljne pravice, zlasti pravice državljanov tretjih držav in prosilcev za azil, ki želijo vstopiti na ozemlje EU, lahko predstavljajo resno tveganje z vidika načela nediskriminacije in varstva osebnih podatkov ; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da predlagani sistemi zaradi svojega vpliva na temeljne pravice, zlasti pravice državljanov tretjih držav in prosilcev za azil, ki želijo vstopiti na ozemlje EU, lahko predstavljajo resno tveganje z vidika načela nediskriminacije in varstva osebnih podatkov ;

Ugotovitve o dodani vrednosti, ustreznosti in sorazmernosti svežnja o „pametnih“ mejah

| 23. | meni, da je treba jasno dokazati, da sta oba sistema iz svežnja o „pametnih“ mejah, ki vključujeta zbiranje velike količine podatkov, tudi biometričnih, potrebna, zakonita in sorazmerna ter da njunih ciljev ni mogoče doseči na manj vsiljiv način za zasebnost in z manj stroški; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba jasno dokazati, da sta oba sistema iz svežnja o „pametnih“ mejah, ki vključujeta zbiranje velike količine podatkov, tudi biometričnih, potrebna, zakonita in sorazmerna ter da njunih ciljev ni mogoče doseči na manj vsiljiv način za zasebnost in z manj stroški;

| 24. | je seznanjen z mnenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP), ki se ni strinjal, da je sveženj o „pametnih“ mejah potreben in sorazmeren, saj ni z zanesljivostjo dokazano, da je uvedba novih sistemov upravičena. ENVP zlasti meni, da sistem vstopa/izstopa pomeni poseg v pravico do zasebnosti in da je razmerje med stroški in koristmi sistema vprašljivo tako s finančnega vidika kot v povezavi s temeljnimi pravicami (10); |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z mnenjem Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (ENVP), ki se ni strinjal, da je sveženj o „pametnih“ mejah potreben in sorazmeren, saj ni z zanesljivostjo dokazano, da je uvedba novih sistemov upravičena. ENVP zlasti meni, da sistem vstopa/izstopa pomeni poseg v pravico do zasebnosti in da je razmerje med stroški in koristmi sistema vprašljivo tako s finančnega vidika kot v povezavi s temeljnimi pravicami (10);

| 25. | ugotavlja, da so dvome o potrebnosti in dodani vrednosti sistema vstopa/izstopa izrazili tudi Evropski parlament, delovna skupina iz člena 29 in večina predstavnikov civilne družbe (11); |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so dvome o potrebnosti in dodani vrednosti sistema vstopa/izstopa izrazili tudi Evropski parlament, delovna skupina iz člena 29 in večina predstavnikov civilne družbe (11);

| 26. | priznava, da je vprašanje, ali je vzpostavitev zlasti sistema za vstop/izstop potrebna in sorazmerna, sporno, saj ni neovrgljivih dokazov, da bo prispevala k uresničevanju predlaganih ciljev glede učinkovitega nadzora meja, boja proti nezakonitemu priseljevanju in odločnejšega boja proti hudim oblikam organiziranega kriminala; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je vprašanje, ali je vzpostavitev zlasti sistema za vstop/izstop potrebna in sorazmerna, sporno, saj ni neovrgljivih dokazov, da bo prispevala k uresničevanju predlaganih ciljev glede učinkovitega nadzora meja, boja proti nezakonitemu priseljevanju in odločnejšega boja proti hudim oblikam organiziranega kriminala;

| 27. | ugotavlja, da je poglavitni cilj sistema za vstop/izstop identifikacija državljanov tretjih držav, ki zakonito vstopijo na schengensko območje z vizumom za kratkotrajno prebivanje ali brez njega, in ki na tem območju prebivajo tudi po izteku dovoljenja za bivanje. V ta namen se obdobje dovoljenega bivanja izračuna z elektronskimi sredstvi, nacionalnim organom pa se pošlje opozorilo v zvezi z osebami, ki to obdobje prekoračijo, kar omogoča prestrezanje nezakonitih priseljencev in njihovo vračanje; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je poglavitni cilj sistema za vstop/izstop identifikacija državljanov tretjih držav, ki zakonito vstopijo na schengensko območje z vizumom za kratkotrajno prebivanje ali brez njega, in ki na tem območju prebivajo tudi po izteku dovoljenja za bivanje. V ta namen se obdobje dovoljenega bivanja izračuna z elektronskimi sredstvi, nacionalnim organom pa se pošlje opozorilo v zvezi z osebami, ki to obdobje prekoračijo, kar omogoča prestrezanje nezakonitih priseljencev in njihovo vračanje;

| 28. | meni, da dodana vrednost sistema za vstop/izstop pri uresničevanju tega cilja ni jasno razvidna, saj sistem opozarjanja o nezakonitem prebivanju temelji na predpostavki, da morajo osebe, ki na ozemlje EU vstopijo z vizumom za kratkotrajno prebivanje ali brez njega, iz EU oditi najkasneje po treh mesecih. Pri tem se ne upoštevajo posebne okoliščine, kot na primer prošnja za azil ali ureditev prebivanja v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

28.

meni, da dodana vrednost sistema za vstop/izstop pri uresničevanju tega cilja ni jasno razvidna, saj sistem opozarjanja o nezakonitem prebivanju temelji na predpostavki, da morajo osebe, ki na ozemlje EU vstopijo z vizumom za kratkotrajno prebivanje ali brez njega, iz EU oditi najkasneje po treh mesecih. Pri tem se ne upoštevajo posebne okoliščine, kot na primer prošnja za azil ali ureditev prebivanja v skladu z nacionalno zakonodajo;

| 29. | ugotavlja, da je ocena o potrebnosti in sorazmernosti sistema za vstop/izstop še toliko bolj pomembna, če ni odvzema prostosti v primeru nezakonitega bivanja, saj lahko sistem nezakonite priseljence odkrije šele, ko zapustijo schengensko območje, kar pomeni, da je to „zgolj izjemno drag mehanizem za zbiranje statističnih podatkov o priseljevanju“ (12); |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je ocena o potrebnosti in sorazmernosti sistema za vstop/izstop še toliko bolj pomembna, če ni odvzema prostosti v primeru nezakonitega bivanja, saj lahko sistem nezakonite priseljence odkrije šele, ko zapustijo schengensko območje, kar pomeni, da je to „zgolj izjemno drag mehanizem za zbiranje statističnih podatkov o priseljevanju“ (12);

| 30. | ugotavlja, da sistem vstopa/izstopa ne more odkriti priseljencev, ki so si prebivanje uredili v skladu za zakonodajo o azilu ali nacionalnimi predpisi o priseljevanju. Te osebe tvegajo, da jim bo zaradi opozorila iz sistema vstopa/izstopa, ki temelji na samodejnem izračunu trajanja prebivanja, nezakonito odvzeta prostost, saj navedene okoliščine pri tem niso in ne morejo biti upoštevane; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da sistem vstopa/izstopa ne more odkriti priseljencev, ki so si prebivanje uredili v skladu za zakonodajo o azilu ali nacionalnimi predpisi o priseljevanju. Te osebe tvegajo, da jim bo zaradi opozorila iz sistema vstopa/izstopa, ki temelji na samodejnem izračunu trajanja prebivanja, nezakonito odvzeta prostost, saj navedene okoliščine pri tem niso in ne morejo biti upoštevane;

| 31. | meni, da se je treba v zvezi s sistemom za vstop/izstop vprašati tudi o tem, kako hitro je opravljen nadzor, saj je treba zbrati veliko število alfanumeričnih in biometričnih podatkov, kar bo podaljšalo čakalni čas potnikov na mejnih prehodih in negativno vplivalo na čezmejno mobilnost, česar pa s programom za registrirane potnike ne bo mogoče učinkovito odpraviti. Prav tako bi se lahko vprašali, ali so stroški, povezani s programom za registrirane potnike, sorazmerni z majhnim številom ljudi, ki bodo po podatkih Komisije lahko vsako leto izkoristili ugodnosti iz tega programa (5 milijonov), tj. 0,7 % vseh ljudi, ki vsako leto prečkajo zunanje meje EU (skoraj 700 milijonov) (13). Nekatere države so s programi, namenjenimi potnikom, ki pogosto prečkajo mejo, dokazale, da za to ni potreben program za registrirane potnike. Različne države članice so že razvile avtomatizirane sisteme za nadzor meja za tiste državljane EU, ki so imetniki biometričnih potnih listov; |
| --- | --- |

31.

meni, da se je treba v zvezi s sistemom za vstop/izstop vprašati tudi o tem, kako hitro je opravljen nadzor, saj je treba zbrati veliko število alfanumeričnih in biometričnih podatkov, kar bo podaljšalo čakalni čas potnikov na mejnih prehodih in negativno vplivalo na čezmejno mobilnost, česar pa s programom za registrirane potnike ne bo mogoče učinkovito odpraviti. Prav tako bi se lahko vprašali, ali so stroški, povezani s programom za registrirane potnike, sorazmerni z majhnim številom ljudi, ki bodo po podatkih Komisije lahko vsako leto izkoristili ugodnosti iz tega programa (5 milijonov), tj. 0,7 % vseh ljudi, ki vsako leto prečkajo zunanje meje EU (skoraj 700 milijonov) (13). Nekatere države so s programi, namenjenimi potnikom, ki pogosto prečkajo mejo, dokazale, da za to ni potreben program za registrirane potnike. Različne države članice so že razvile avtomatizirane sisteme za nadzor meja za tiste državljane EU, ki so imetniki biometričnih potnih listov;

| 32. | ugotavlja, da bi bilo treba sorazmernost in zakonitost teh sistemov ravno tako preučiti z vidika stroškov, ki so ocenjeni na 1,1 milijarde EUR in naj bi se krili s sredstvi iz sklada za notranjo varnost, za katerega je predvidenih 4,6 milijarde EUR za obdobje 2014–2020; ponovno poudarja, da je ta znesek precej višji od zneska, ki ga je Komisija predvidela leta 2008, čeprav ni nobenega jamstva, da bo zadostoval, na kar je opozoril ENVP (14); |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da bi bilo treba sorazmernost in zakonitost teh sistemov ravno tako preučiti z vidika stroškov, ki so ocenjeni na 1,1 milijarde EUR in naj bi se krili s sredstvi iz sklada za notranjo varnost, za katerega je predvidenih 4,6 milijarde EUR za obdobje 2014–2020; ponovno poudarja, da je ta znesek precej višji od zneska, ki ga je Komisija predvidela leta 2008, čeprav ni nobenega jamstva, da bo zadostoval, na kar je opozoril ENVP (14);

| 33. | poudarja, da ni prepričan, ali bi bila tako obsežna naložba v nadzor na mejah res najučinkovitejši način boja proti nezakonitemu priseljevanju, ki bi dolgoročno prispeval k pomembnim rezultatom (15); |
| --- | --- |

33.

poudarja, da ni prepričan, ali bi bila tako obsežna naložba v nadzor na mejah res najučinkovitejši način boja proti nezakonitemu priseljevanju, ki bi dolgoročno prispeval k pomembnim rezultatom (15);

| 34. | ugotavlja, da bi bilo treba pri analizi stroškov in koristi upoštevati tudi visoke stroške in upravno breme, ki bi jih ti sistemi lahko pomenili za države članice, kjer zunanje meje prečka le majhno število potnikov; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da bi bilo treba pri analizi stroškov in koristi upoštevati tudi visoke stroške in upravno breme, ki bi jih ti sistemi lahko pomenili za države članice, kjer zunanje meje prečka le majhno število potnikov;

Vloga regij in lokalnih oblasti pri postopnem uvajanju integriranega sistema upravljanja zunanjih meja

| 35. | meni, da zagotavljanje skladnosti evropskega pristopa na področju nadzora na zunanjih mejah vključuje več ravni, kar pomeni številne izzive za pristojne nacionalne organe, ki delujejo v povezavi z različnimi lokalnimi in regionalnimi akterji; |
| --- | --- |

35.

meni, da zagotavljanje skladnosti evropskega pristopa na področju nadzora na zunanjih mejah vključuje več ravni, kar pomeni številne izzive za pristojne nacionalne organe, ki delujejo v povezavi z različnimi lokalnimi in regionalnimi akterji;

| 36. | izraža obžalovanje, da v političnih razpravah EU o schengenskem območju ni ustrezno upoštevana razsežnost upravljanja na več ravneh, čeprav bi bilo treba za pravilno izvajanje načela subsidiarnosti poskrbeti za bolj sistematično vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

36.

izraža obžalovanje, da v političnih razpravah EU o schengenskem območju ni ustrezno upoštevana razsežnost upravljanja na več ravneh, čeprav bi bilo treba za pravilno izvajanje načela subsidiarnosti poskrbeti za bolj sistematično vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 37. | se zavzema za intenzivnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter Odbora regij, da bi na tem področju zagotovili pristop „od spodaj navzgor“, kar bi omogočilo, da bi se v različnih fazah postopka odločanja v EU upoštevale izkušnje in pomisleki teh oblasti, zlasti kar zadeva ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, učinkovitost in dodano vrednost financiranja EU ter komponento upravljanja na več ravneh v svežnju o „pametnih“ mejah; |
| --- | --- |

37.

se zavzema za intenzivnejše sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter Odbora regij, da bi na tem področju zagotovili pristop „od spodaj navzgor“, kar bi omogočilo, da bi se v različnih fazah postopka odločanja v EU upoštevale izkušnje in pomisleki teh oblasti, zlasti kar zadeva ponovno uvedbo nadzora na notranjih mejah, učinkovitost in dodano vrednost financiranja EU ter komponento upravljanja na več ravneh v svežnju o „pametnih“ mejah;

| 38. | poziva tiste, ki so na lokalni ravni odgovorni za izvajanje Zakonika o schengenskih mejah, naj spodbujajo usposabljanje in kampanje za večjo ozaveščenost o evropski zakonodaji v zvezi z mejami in pravicami državljanov, da bi lokalne in regionalne oblasti sodelovale s poglavitnimi akterji na terenu, da bi spodbudili medsebojno zaupanje ter da bi se izognili negativnim učinkom na območje prostega gibanja in temeljne pravice; |
| --- | --- |

38.

poziva tiste, ki so na lokalni ravni odgovorni za izvajanje Zakonika o schengenskih mejah, naj spodbujajo usposabljanje in kampanje za večjo ozaveščenost o evropski zakonodaji v zvezi z mejami in pravicami državljanov, da bi lokalne in regionalne oblasti sodelovale s poglavitnimi akterji na terenu, da bi spodbudili medsebojno zaupanje ter da bi se izognili negativnim učinkom na območje prostega gibanja in temeljne pravice;

| 39. | poudarja, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri spodbujanju varstva temeljnih pravic na različnih ravneh (16), tudi na notranjih in zunanjih mejah EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri spodbujanju varstva temeljnih pravic na različnih ravneh (16), tudi na notranjih in zunanjih mejah EU;

| 40. | ugotavlja, da je financiranje EU za upravljanje zunanjih meja usmerjeno v varnost, pri čemer pa niso upoštevane temeljne pravice, zato priporoča, da se pri določanju proračunskih prednostnih nalog EU v zvezi z upravljanjem meja in financiranjem politik za priseljevanje in azil dodeli večja vloga lokalnim in regionalnim oblastem, tako da bodo finančni viri preusmerjeni v infrastrukturo in mejne organe, ki so na tem področju najbolj potrebni pomoči; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da je financiranje EU za upravljanje zunanjih meja usmerjeno v varnost, pri čemer pa niso upoštevane temeljne pravice, zato priporoča, da se pri določanju proračunskih prednostnih nalog EU v zvezi z upravljanjem meja in financiranjem politik za priseljevanje in azil dodeli večja vloga lokalnim in regionalnim oblastem, tako da bodo finančni viri preusmerjeni v infrastrukturo in mejne organe, ki so na tem področju najbolj potrebni pomoči;

| 41. | predlaga celo, da se za nacionalne vlade uvede strožja obveznost posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi glede načrtovanja financiranja EU na tem področju; |
| --- | --- |

41.

predlaga celo, da se za nacionalne vlade uvede strožja obveznost posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi glede načrtovanja financiranja EU na tem področju;

| 42. | znova poziva k nadaljnjemu povezovanju lokalnih in regionalnih oblasti na področju priseljevanja in azila, in sicer „v skladu z njihovimi pristojnostmi v nacionalnem okviru, prek instrumentov, pri katerih veljajo za prejemnike sredstev EU, to pa tudi brez posredovanja osrednjih organov oblasti in v skladu z razlikami, ki obstajajo med državami članicami“ (17); |
| --- | --- |

42.

znova poziva k nadaljnjemu povezovanju lokalnih in regionalnih oblasti na področju priseljevanja in azila, in sicer „v skladu z njihovimi pristojnostmi v nacionalnem okviru, prek instrumentov, pri katerih veljajo za prejemnike sredstev EU, to pa tudi brez posredovanja osrednjih organov oblasti in v skladu z razlikami, ki obstajajo med državami članicami“ (17);

| 43. | meni, da sistem vstopa/izstopa in program za registrirane potnike vključujeta postopen prenos pristojnosti glede nadzora in uporabe podatkov z nacionalnih oblasti na organe EU, kar bo vplivalo na subsidiarnost; |
| --- | --- |

43.

meni, da sistem vstopa/izstopa in program za registrirane potnike vključujeta postopen prenos pristojnosti glede nadzora in uporabe podatkov z nacionalnih oblasti na organe EU, kar bo vplivalo na subsidiarnost;

| 44. | zato priporoča, da se organizirajo dodatna posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter Odborom regij glede zasnove teh sistemov, pri čemer je treba upoštevati njihove posledice za čezmejne regije, pa tudi dejstvo, da se lahko dojemanje upravljanja meja na lokalni ravni razlikuje od interesov, na katerih temeljijo odločitve osrednjih nacionalnih organov, za katere je bolj pomembna nacionalna varnost kot pa poenostavitev čezmejnega prometa, kar je predvsem skrb čezmejnih regij; |
| --- | --- |

44.

zato priporoča, da se organizirajo dodatna posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter Odborom regij glede zasnove teh sistemov, pri čemer je treba upoštevati njihove posledice za čezmejne regije, pa tudi dejstvo, da se lahko dojemanje upravljanja meja na lokalni ravni razlikuje od interesov, na katerih temeljijo odločitve osrednjih nacionalnih organov, za katere je bolj pomembna nacionalna varnost kot pa poenostavitev čezmejnega prometa, kar je predvsem skrb čezmejnih regij;

Priporočila v zvezi z zakonodajnim svežnjem o „pametnih“ mejah

| 45. | spodbuja Evropski parlament in Svet, naj izvedeta natančno analizo stroškov in koristi sistema vstopa/izstopa in programa registriranih potnikov, ki je v obdobju gospodarskega nazadovanja in proračunskega varčevanja nujno potrebna, ter ocenita tudi potrebnost in sorazmernost ter učinkovitost tega sistema oziroma programa, preden se o tem začneta pogajati; |
| --- | --- |

45.

spodbuja Evropski parlament in Svet, naj izvedeta natančno analizo stroškov in koristi sistema vstopa/izstopa in programa registriranih potnikov, ki je v obdobju gospodarskega nazadovanja in proračunskega varčevanja nujno potrebna, ter ocenita tudi potrebnost in sorazmernost ter učinkovitost tega sistema oziroma programa, preden se o tem začneta pogajati;

| 46. | poziva Evropski parlament in Svet, naj sistem vstopa/izstopa, če bi ga dejansko začeli izvajati, dopolnita z jamstvi, da bodo onemogočena opozorila, zaradi katerih bi lahko prišlo do neustreznega odvzema prostosti osebam, ki bi jih sistem zaznal kot nezakonite priseljence, čeprav so v resnici pridobile dovoljenje ene od držav članic za prebivanje in imajo zato pravico do prostega gibanja na evropskem območju brez notranjih meja; |
| --- | --- |

46.

poziva Evropski parlament in Svet, naj sistem vstopa/izstopa, če bi ga dejansko začeli izvajati, dopolnita z jamstvi, da bodo onemogočena opozorila, zaradi katerih bi lahko prišlo do neustreznega odvzema prostosti osebam, ki bi jih sistem zaznal kot nezakonite priseljence, čeprav so v resnici pridobile dovoljenje ene od držav članic za prebivanje in imajo zato pravico do prostega gibanja na evropskem območju brez notranjih meja;

| 47. | opozarja, da je treba v času proračunskega varčevanja zagotoviti, da bo katerikoli uporabljeni sistem medsebojno povezljiv z delujočimi nacionalnimi sistemi, da ne bi ogrozili njihovega delovanja in tratili sredstev iz že izvedenih nacionalnih naložb; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da je treba v času proračunskega varčevanja zagotoviti, da bo katerikoli uporabljeni sistem medsebojno povezljiv z delujočimi nacionalnimi sistemi, da ne bi ogrozili njihovega delovanja in tratili sredstev iz že izvedenih nacionalnih naložb;

| 48. | priporoča, da se uvedejo zanesljiva jamstva glede nediskriminacije ter ustrezna varovala glede varstva podatkov in zasebnosti, pa tudi možnost vložitve pritožbe za državljane tretjih držav, zlasti zaradi preprečevanja zlorab pri repatriaciji na podlagi napačnega opozorila iz SVI; |
| --- | --- |

48.

priporoča, da se uvedejo zanesljiva jamstva glede nediskriminacije ter ustrezna varovala glede varstva podatkov in zasebnosti, pa tudi možnost vložitve pritožbe za državljane tretjih držav, zlasti zaradi preprečevanja zlorab pri repatriaciji na podlagi napačnega opozorila iz SVI;

| 49. | predlaga, da se v primeru uvedbe tega sistema spodbujajo usposabljanje, usmerjeno v pravice posameznikov, in kampanje za večjo ozaveščenost strokovnjakov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, predvsem glede tveganj in pravilnih/nepravilnih načinov izvajanja sistema, s čimer bi preprečili nezakonito in diskriminatorno uporabo. |
| --- | --- |

49.

predlaga, da se v primeru uvedbe tega sistema spodbujajo usposabljanje, usmerjeno v pravice posameznikov, in kampanje za večjo ozaveščenost strokovnjakov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, predvsem glede tveganj in pravilnih/nepravilnih načinov izvajanja sistema, s čimer bi preprečili nezakonito in diskriminatorno uporabo.

| II. | PREDLOGI SPREMEMB |
| --- | --- |

II.

Predlog spremembe 1

COM(2013) 95 final

Člen 8

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov. | Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov ter da se spoštujejo vse ustrezne določbe EU in nacionalne določbe o varstvu osebnih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov.

Vsak pristojni organ, pooblaščen za dostop do sistema vstopa/izstopa v skladu s to uredbo, zagotovi, da je uporaba sistema vstopa/izstopa nujna, primerna in sorazmerna z izpolnjevanjem nalog pristojnih organov ter da se spoštujejo vse ustrezne določbe EU in nacionalne določbe o varstvu osebnih podatkov.

Obrazložitev

V tej uredbi je treba kot „splošno načelo“ določiti, da morajo „pristojni organi“ spoštovati ustrezno zakonodajo na področju varstva podatkov.

V Bruslju, 28. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2011) 559.

1

(2)  COM(2011) 560.

2

(3)  Glej mnenje Odbora regij o stockholmskem programu (poročevalka: Anna Terrón i Cusi), UL C 79, 27.3.2010, točka 52.

3

(4)  V tej zvezi glej tudi mnenje Odbora regij o globalnem pristopu na področju migracij in mobilnosti (poročevalec: Nichi Vendola).

4

(5)  COM(2013) 95 final.

5

(6)  COM(2013) 97 final.

6

(7)  COM(2013) 96 final.

7

(8)  Mnenje Odbora regij Stockholmski program: izzivi in priložnosti novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v EU, UL C 79, 27.3.2010, točka 56.

8

Stockholmski program: izzivi in priložnosti novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v EU

(9)  Mnenje Odbora regij Stockholmski program: izzivi in priložnosti novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v EU, UL C 79, 27.3.2010, točka 37.

9

Stockholmski program: izzivi in priložnosti novega večletnega programa za območje svobode, varnosti in pravice v EU

(10)  Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 18. julija 2013, objavljeno na strani https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2013/13-07-18_Smart_borders_EN.pdf. Glej tudi: Evropski nadzornik za varstvo podatkov (2008), Predhodne ugotovitve v zvezi s predlogom o svežnju o „pametnih“ mejah, 3. marec 2008, str. 4, objavljeno na strani http://www.edps.europa.eu, in mnenje ENVP o stockholmskem programu, UL C 276, 17.11.2009, točka 71.

10

(11)  Delovni dokument Komisije o oceni učinka k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa, SWD(2013) 47 final, Bruselj, 28.2.2013.

11

(12)  Bigo, Didier, Carrera, Sergio et al (2012), Ocena sedanjih in prihodnjih predlogov o zbirkah podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev in sistemu pametnih mej na zunanjih mejah EU (Evaluating current and forthcoming proposals on JHA data bases and a smart borders system at EU external borders), študija Evropskega parlamenta, str. 37.

12

Evaluating current and forthcoming proposals on JHA data bases and a smart borders system at EU external borders)

(13)  Delovni dokument Komisije o oceni učinka k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema vstopa/izstopa, SWD(2013) 50 final, Bruselj, 28.2.2013.

13

(14)  Evropski nadzornik za varstvo podatkov (2008), Predhodne ugotovitve v zvezi s predlogom o svežnju o „pametnih“ mejah, 3. marec 2008, str. 4, objavljeno na spletni strani http://www.edps.europa.eu.

14

(15)  Mnenje o finančnih instrumentih EU na področju notranjih zadev, CdR12/2012 fin (poročevalec: Samuel Azzopardi), točka 47.

15

(16)  Glej mnenje Odbora regij o strategiji za učinkovito izvajanje Listine o temeljnih pravicah v Evropski uniji, UL C 9, 11.1.2012.

16

(17)  Mnenje Odbora regij Migracije in mobilnost – globalni pristop, 96. plenarno zasedanje 18. in 19. julija 2012.

17

Migracije in mobilnost – globalni pristop

---

| 15.4.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | C 114/96 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

SL

Uradni list Evropske unije

C 114/96

---

Mnenje Odbora regij – Uredba o izvajanju uradnega nadzora

2014/C 114/16

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

SPLOŠNE PRIPOMBE

Odbor regij

| 1. | se seznanja s predlogom Komisije o uradnem nadzoru in drugih uradnih dejavnostih, da se z vidika glavnih ciljev uredbe – doseganja visoke ravni varstva zdravja ljudi in nemotenega delovanja notranjega trga – zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom Komisije o uradnem nadzoru in drugih uradnih dejavnostih, da se z vidika glavnih ciljev uredbe – doseganja visoke ravni varstva zdravja ljudi in nemotenega delovanja notranjega trga – zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi ter pravil o zdravstvenem varstvu živali, dobrobiti živali, zdravstvenem varstvu rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih;

| 2. | odobrava, da je Komisija priznala potrebo krepitve instrumentov, ki so v državah članicah na voljo pristojnim organom za preveritev skladnosti z zakonodajo EU (nadzori, inšpekcije in preskusi); |
| --- | --- |

2.

odobrava, da je Komisija priznala potrebo krepitve instrumentov, ki so v državah članicah na voljo pristojnim organom za preveritev skladnosti z zakonodajo EU (nadzori, inšpekcije in preskusi);

Skupna kmetijska politika

| 3. | potrjuje, da je kakovost kmetijskih proizvodov v EU eden glavnih dejavnikov dodane vrednosti skupne kmetijske politike in ena glavnih prednosti na svetovnih trgih, učinkovit nadzor spoštovanja zakonodaje o živilih in krmi ter drugih določb o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih pa prispeva k vzpostavljanju stabilnega trga na podlagi zaupanja javnosti v te proizvode; |
| --- | --- |

3.

potrjuje, da je kakovost kmetijskih proizvodov v EU eden glavnih dejavnikov dodane vrednosti skupne kmetijske politike in ena glavnih prednosti na svetovnih trgih, učinkovit nadzor spoštovanja zakonodaje o živilih in krmi ter drugih določb o zdravju in dobrobiti živali, zdravju rastlin, rastlinskem razmnoževalnem materialu in fitofarmacevtskih sredstvih pa prispeva k vzpostavljanju stabilnega trga na podlagi zaupanja javnosti v te proizvode;

| 4. | meni, da je konkurenčnost tako na lokalni kot na svetovni ravni mogoče dosegati samo s stalnim izboljševanjem evropskega agroživilskega trga. Zato z zadovoljstvom sprejema to pobudo, namenjeno zagotavljanju kakovosti kmetijskih proizvodov z uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

4.

meni, da je konkurenčnost tako na lokalni kot na svetovni ravni mogoče dosegati samo s stalnim izboljševanjem evropskega agroživilskega trga. Zato z zadovoljstvom sprejema to pobudo, namenjeno zagotavljanju kakovosti kmetijskih proizvodov z uradnim nadzorom in drugimi uradnimi dejavnostmi;

| 5. | meni, da uredba odgovarja na potrebo po zagotovitvi konkurenčnosti podjetij – v širokem pomenu te besede –, ki delujejo v prehranski verigi in ki so podvržena uradnemu nadzoru ustreznih organov; |
| --- | --- |

5.

meni, da uredba odgovarja na potrebo po zagotovitvi konkurenčnosti podjetij – v širokem pomenu te besede –, ki delujejo v prehranski verigi in ki so podvržena uradnemu nadzoru ustreznih organov;

Subsidiarnost, sorazmernost in boljša zakonodaja

| 6. | ugotavlja, da predlog uredbe na skoraj vseh področjih, na katera se nanaša, predvideva podelitev pooblastil Komisiji za sprejetje delegiranih aktov (glej člene 15 do 24). Nasprotuje zlasti podelitvam pooblastil, predvidenim v členih od 15 do 25 ter v členih 110, 132 in 133 zakonodajnega predloga, ki na podlagi delegiranih aktov omogočajo sprejetje posebnih pravil o izvajanju uradnega nadzora. Meni, da je vsa pravila, ki imajo velik učinek na dejavnosti nadzora in na proračune držav članic, nujno vključiti neposredno v uredbo. Poleg tega Komisijo poziva, naj v okviru izvajanja podeljenih pooblastil, navedenega v členu 139, pojasni, kako namerava izvajati pristop, opisan v uvodni izjavi 81, po katerem Komisija med pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Meni, da je udeležbo strokovnjakov držav članic treba izrecno opredeliti v členu 139; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da predlog uredbe na skoraj vseh področjih, na katera se nanaša, predvideva podelitev pooblastil Komisiji za sprejetje delegiranih aktov (glej člene 15 do 24). Nasprotuje zlasti podelitvam pooblastil, predvidenim v členih od 15 do 25 ter v členih 110, 132 in 133 zakonodajnega predloga, ki na podlagi delegiranih aktov omogočajo sprejetje posebnih pravil o izvajanju uradnega nadzora. Meni, da je vsa pravila, ki imajo velik učinek na dejavnosti nadzora in na proračune držav članic, nujno vključiti neposredno v uredbo. Poleg tega Komisijo poziva, naj v okviru izvajanja podeljenih pooblastil, navedenega v členu 139, pojasni, kako namerava izvajati pristop, opisan v uvodni izjavi 81, po katerem Komisija med pripravljalnim delom izvede ustrezna posvetovanja, tudi na strokovni ravni. Meni, da je udeležbo strokovnjakov držav članic treba izrecno opredeliti v členu 139;

| 7. | potrjuje, da je uskladitev zakonodaje na področju uradnega nadzora koristna in pomembna za zagotovitev zadovoljive ravni varnosti živil in krme in za zagotovitev prostega pretoka blaga na notranjem trgu, učinkovitega varstva notranjega trga, svobodne konkurence ter interesov in obveščenosti potrošnikov pred prevarami in pritokom proizvodov, ki niso skladni z evropskimi zahtevami, in ohranitev zaupanja do blaga, ki se izvaža ali se prevaža (tranzit) čez območje EU; |
| --- | --- |

7.

potrjuje, da je uskladitev zakonodaje na področju uradnega nadzora koristna in pomembna za zagotovitev zadovoljive ravni varnosti živil in krme in za zagotovitev prostega pretoka blaga na notranjem trgu, učinkovitega varstva notranjega trga, svobodne konkurence ter interesov in obveščenosti potrošnikov pred prevarami in pritokom proizvodov, ki niso skladni z evropskimi zahtevami, in ohranitev zaupanja do blaga, ki se izvaža ali se prevaža (tranzit) čez območje EU;

| 8. | z zadovoljstvom ugotavlja, da uredba združuje vrsto pravil, ki se nanašajo na uradni nadzor na področju agroživilske verige, med drugim pravila o ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah, o proizvodnji rastlinskega razmnoževalnega materiala za dajanje na trg in o živalskih stranskih proizvodih; |
| --- | --- |

8.

z zadovoljstvom ugotavlja, da uredba združuje vrsto pravil, ki se nanašajo na uradni nadzor na področju agroživilske verige, med drugim pravila o ukrepih proti škodljivim organizmom na rastlinah, o proizvodnji rastlinskega razmnoževalnega materiala za dajanje na trg in o živalskih stranskih proizvodih;

| 9. | izraža prepričanje, da je pot do učinkovite zaščite agroživilskih proizvodov EU skrb za to, da bi za vse proizvode, ki se prodajajo v EU, ne glede na izvor, veljal enak ali primerljiv nadzor na področju higiene, prehranske varnosti in kakovosti živil. Priznava, da v posebnih primerih uredba ne omejuje pravic držav članic do ukrepov za doseganje višje ravni varstva potrošnikov s pomočjo uradnega nadzora; |
| --- | --- |

9.

izraža prepričanje, da je pot do učinkovite zaščite agroživilskih proizvodov EU skrb za to, da bi za vse proizvode, ki se prodajajo v EU, ne glede na izvor, veljal enak ali primerljiv nadzor na področju higiene, prehranske varnosti in kakovosti živil. Priznava, da v posebnih primerih uredba ne omejuje pravic držav članic do ukrepov za doseganje višje ravni varstva potrošnikov s pomočjo uradnega nadzora;

| 10. | z zadovoljstvom sprejema poenostavitev zakonodaje v zvezi z uvedbo mejnih kontrolnih točk, za katere velja skupni nabor pravil, uvedbo skupnega zdravstvenega vstopnega dokumenta, ki nadomešča različne dokumente v uporabi v vseh sektorjih, za katere velja nadzor po dosedanjih načelih, poenotenje in zagotovitev jamstva verodostojnosti dokumentov ter uvedbo evropskega uradnega nadzora za spremljanje sistema nadzora EU in njegove digitalizacije; |
| --- | --- |

10.

z zadovoljstvom sprejema poenostavitev zakonodaje v zvezi z uvedbo mejnih kontrolnih točk, za katere velja skupni nabor pravil, uvedbo skupnega zdravstvenega vstopnega dokumenta, ki nadomešča različne dokumente v uporabi v vseh sektorjih, za katere velja nadzor po dosedanjih načelih, poenotenje in zagotovitev jamstva verodostojnosti dokumentov ter uvedbo evropskega uradnega nadzora za spremljanje sistema nadzora EU in njegove digitalizacije;

| 11. | ugotavlja, da trenutno veljavna pravila na področju uradnega nadzora ostankov veterinarskih zdravil nadomeščajo pravila, ki v večji meri temeljijo na oceni tveganja, brez poseganja v ohranitev potrebnih pogojev za varovanje zdravja; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da trenutno veljavna pravila na področju uradnega nadzora ostankov veterinarskih zdravil nadomeščajo pravila, ki v večji meri temeljijo na oceni tveganja, brez poseganja v ohranitev potrebnih pogojev za varovanje zdravja;

Zaostritev nadzora proizvodov iz tretjih držav

| 12. | odobrava predlog Komisije, ki med drugim vsebuje pravila, namenjena zaostritvi nadzora proizvodov iz tretjih držav, da bi se spoprijeli z izzivi, do katerih prihaja na področju prehranske verige in s tem povezanimi tveganji za varnost prebivalcev EU; |
| --- | --- |

12.

odobrava predlog Komisije, ki med drugim vsebuje pravila, namenjena zaostritvi nadzora proizvodov iz tretjih držav, da bi se spoprijeli z izzivi, do katerih prihaja na področju prehranske verige in s tem povezanimi tveganji za varnost prebivalcev EU;

| 13. | pozdravlja poenostavitev pravil, vključno z nadomestitvijo mejnih kontrolnih točk (za živali in pridobljene proizvode), določenih vstopnih točk (za hrano in krmila rastlinskega izvora) ter vstopnih točk (za rastline in rastlinske proizvode) z mejnimi kontrolnimi točkami, za katere velja enotni sklop pravil. Ta pristop bo olajšal varstvo evropskega trga pred pritokom neskladnih agroživilskih izdelkov; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja poenostavitev pravil, vključno z nadomestitvijo mejnih kontrolnih točk (za živali in pridobljene proizvode), določenih vstopnih točk (za hrano in krmila rastlinskega izvora) ter vstopnih točk (za rastline in rastlinske proizvode) z mejnimi kontrolnimi točkami, za katere velja enotni sklop pravil. Ta pristop bo olajšal varstvo evropskega trga pred pritokom neskladnih agroživilskih izdelkov;

| 14. | odobrava uvedbo mehanizmov na področju „upravne podpore“, ki omogočajo enotno in dosledno sodelovanje med lokalnimi organi nadzora pri čezmejnem izvajanju pravil. Opozarja na to, da se bodo kršitve pravil zakonodaje EU preganjale ne le v državi članici, v kateri so bile ugotovljene, marveč tudi v državi članici, kjer je do njih prišlo; |
| --- | --- |

14.

odobrava uvedbo mehanizmov na področju „upravne podpore“, ki omogočajo enotno in dosledno sodelovanje med lokalnimi organi nadzora pri čezmejnem izvajanju pravil. Opozarja na to, da se bodo kršitve pravil zakonodaje EU preganjale ne le v državi članici, v kateri so bile ugotovljene, marveč tudi v državi članici, kjer je do njih prišlo;

Lokalni in regionalni vpliv

| 15. | meni, da novi pristop do nadzora, pri katerem se uporabljajo ocene tveganj, omogoča hitro sprejemanje ukrepov in odločitev o različnih kategorijah proizvodov v skladu s sedanjo ravnjo znanja; |
| --- | --- |

15.

meni, da novi pristop do nadzora, pri katerem se uporabljajo ocene tveganj, omogoča hitro sprejemanje ukrepov in odločitev o različnih kategorijah proizvodov v skladu s sedanjo ravnjo znanja;

| 16. | ugotavlja, da obveznost priprave poročila za vsak opravljen uradni nadzor in predložitve poročila nadzorovanemu podjetju pomeni veliko dodatno obremenitev za pristojne organe. To je glede na upravno breme in na vsekakor nezanemarljivo možnost iskanja pravne zaščite treba zavrniti. Če Komisija te zahteve ne bo opustila, je treba pripraviti poglobljeno oceno učinka, s katero bi količinsko opredelili dodatna upravna in finančna bremena. Poleg tega bi bilo zato v členu 34 predloga Komisije treba dodatno navesti, da se omenjeno drugo strokovno mnenje nanaša na že tekoče postopke jemanja drugega oz. ponovnega vzorca in na kasnejšo raziskavo izvajalca storitev, ne pa na nov postopek; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da obveznost priprave poročila za vsak opravljen uradni nadzor in predložitve poročila nadzorovanemu podjetju pomeni veliko dodatno obremenitev za pristojne organe. To je glede na upravno breme in na vsekakor nezanemarljivo možnost iskanja pravne zaščite treba zavrniti. Če Komisija te zahteve ne bo opustila, je treba pripraviti poglobljeno oceno učinka, s katero bi količinsko opredelili dodatna upravna in finančna bremena. Poleg tega bi bilo zato v členu 34 predloga Komisije treba dodatno navesti, da se omenjeno drugo strokovno mnenje nanaša na že tekoče postopke jemanja drugega oz. ponovnega vzorca in na kasnejšo raziskavo izvajalca storitev, ne pa na nov postopek;

| 17. | se načeloma strinja s stališčem Komisije, da je treba pri obračunavanju pristojbin upoštevati interese malih podjetij. Toda splošna oprostitev plačila pristojbin za podjetja z manj kot desetimi zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja manj kot 2 milijona EUR, ki je predvidena v zakonodajnem predlogu, je v nasprotju s pravili iz člena 76, ki naj bi zagotovila ustrezno osebje in finančna sredstva. Predlagamo, da se nova ureditev stroškov določi na podlagi pravil iz člena 27(6) Uredbe (ES) št. 882/2004. S tem bi državam članicam omogočili, da same odločajo, katere in koliko izjem bodo odobrile; |
| --- | --- |

17.

se načeloma strinja s stališčem Komisije, da je treba pri obračunavanju pristojbin upoštevati interese malih podjetij. Toda splošna oprostitev plačila pristojbin za podjetja z manj kot desetimi zaposlenimi in letnim prometom ali bilanco stanja manj kot 2 milijona EUR, ki je predvidena v zakonodajnem predlogu, je v nasprotju s pravili iz člena 76, ki naj bi zagotovila ustrezno osebje in finančna sredstva. Predlagamo, da se nova ureditev stroškov določi na podlagi pravil iz člena 27(6) Uredbe (ES) št. 882/2004. S tem bi državam članicam omogočili, da same odločajo, katere in koliko izjem bodo odobrile;

| 18. | ugotavlja, da člen 80 predvideva boljši položaj za dosledno skladne izvajalce dejavnosti, kadar se pristojbine za nadzor v skladu s členom 79(1)(a) določajo pavšalno. Namesto tega bi bilo v novo ureditev stroškov nadzora treba vključiti določbe v skladu s členom 27(6) Uredbe (ES) št. 882/2004, tako da bi države članice same odločile, katere in koliko izjem, med drugim za mikropodjetja, bodo odobrile; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da člen 80 predvideva boljši položaj za dosledno skladne izvajalce dejavnosti, kadar se pristojbine za nadzor v skladu s členom 79(1)(a) določajo pavšalno. Namesto tega bi bilo v novo ureditev stroškov nadzora treba vključiti določbe v skladu s členom 27(6) Uredbe (ES) št. 882/2004, tako da bi države članice same odločile, katere in koliko izjem, med drugim za mikropodjetja, bodo odobrile;

| 19. | opozarja na potrebo po zagotovitvi učinkovitega (ustreznega) varstva podatkov in informacij v sistemih, vzpostavljenih za izvajanje pravil glede podvajanja in nedovoljenega dostopa, pri čemer je treba upoštevati potrebe in obveznosti ustreznih organov glede obveščanja javnosti o pomembnih dogodkih v agroživilski verigi. Glede na to, da je v nekaterih državah članicah za nadzor prehranske verige pristojnih več različnih organov, bi bilo nujno s pomočjo informacijskega sistema v enem samem dokumentu zapisovati vse različne uradne nadzore, hkrati pa razviti celostni sistem za zbiranje informacij, povezanih z uradnim nadzorom; |
| --- | --- |

19.

opozarja na potrebo po zagotovitvi učinkovitega (ustreznega) varstva podatkov in informacij v sistemih, vzpostavljenih za izvajanje pravil glede podvajanja in nedovoljenega dostopa, pri čemer je treba upoštevati potrebe in obveznosti ustreznih organov glede obveščanja javnosti o pomembnih dogodkih v agroživilski verigi. Glede na to, da je v nekaterih državah članicah za nadzor prehranske verige pristojnih več različnih organov, bi bilo nujno s pomočjo informacijskega sistema v enem samem dokumentu zapisovati vse različne uradne nadzore, hkrati pa razviti celostni sistem za zbiranje informacij, povezanih z uradnim nadzorom;

| 20. | odobrava rešitve, ki v primerjavi s sedanjimi pravili obsegajo razširitev obsega disciplinskih ukrepov, pozdravlja pa tudi uvedbo minimalnih obdobij za upoštevanje ukrepov, ki se nanašajo na oblike spodbud, kot so izvzetja ali zmanjšanje uradnih pristojbin, ki se nanašajo na izvajalce, ki dosegajo in ohranjajo zahtevano skladnost z določbami zakonodaje o živilih in krmi ter drugimi pravili, ki veljajo za prehransko verigo. Odločitev o obveznih pristojbinah za rutinski nadzor pa bi bilo treba prepustiti državam članicam; |
| --- | --- |

20.

odobrava rešitve, ki v primerjavi s sedanjimi pravili obsegajo razširitev obsega disciplinskih ukrepov, pozdravlja pa tudi uvedbo minimalnih obdobij za upoštevanje ukrepov, ki se nanašajo na oblike spodbud, kot so izvzetja ali zmanjšanje uradnih pristojbin, ki se nanašajo na izvajalce, ki dosegajo in ohranjajo zahtevano skladnost z določbami zakonodaje o živilih in krmi ter drugimi pravili, ki veljajo za prehransko verigo. Odločitev o obveznih pristojbinah za rutinski nadzor pa bi bilo treba prepustiti državam članicam;

| 21. | poudarja, da številna pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov zmanjšujejo možnosti držav članic za sodelovanje, zato regije ne morejo predvideti, ali morajo računati z večjo kadrovsko obremenitvijo in višjimi stroški. |
| --- | --- |

21.

poudarja, da številna pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov zmanjšujejo možnosti držav članic za sodelovanje, zato regije ne morejo predvideti, ali morajo računati z večjo kadrovsko obremenitvijo in višjimi stroški.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 1(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Ta uredba določa pravila za: | 1.   Ta uredba določa pravila za: |
| (a) | izvajanje uradnega nadzora in druge uradne dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Ta uredba določa pravila za:

1.   Ta uredba določa pravila za:

(a)

izvajanje uradnega nadzora in druge uradne dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic;

| (b) | financiranje uradnega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

financiranje uradnega nadzora;

| (c) | upravno pomoč in sodelovanje med državami članicami za pravilno uporabo pravil iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

upravno pomoč in sodelovanje med državami članicami za pravilno uporabo pravil iz odstavka 2;

| (d) | nadzor, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

(d)

nadzor, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah;

| (e) | sprejetje pogojev, ki jih morajo izpolnjevati živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretje države; |
| --- | --- |

(e)

sprejetje pogojev, ki jih morajo izpolnjevati živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretje države;

| (f) | vzpostavitev računalniško podprtega informacijskega sistema za upravljanje informacij in podatkov v zvezi z uradnim nadzorom. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavitev računalniško podprtega informacijskega sistema za upravljanje informacij in podatkov v zvezi z uradnim nadzorom.

| (a) | izvajanje uradnega nadzora in druge uradne dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje uradnega nadzora in druge uradne dejavnosti, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic;

| (b) | financiranje uradnega nadzora; |
| --- | --- |

(b)

financiranje uradnega nadzora;

| (c) | upravno pomoč in sodelovanje med državami članicami za pravilno uporabo pravil iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(c)

upravno pomoč in sodelovanje med državami članicami za pravilno uporabo pravil iz odstavka 2;

| (d) | nadzor, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

(d)

nadzor, ki ga izvaja Komisija v državah članicah in tretjih državah;

| (e) | sprejetje pogojev, ki jih morajo izpolnjevati živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretje države; |
| --- | --- |

(e)

sprejetje pogojev, ki jih morajo izpolnjevati živali in blago, ki vstopajo v Unijo iz tretje države;

| (f) | vzpostavitev računalniško podprtega informacijskega sistema za upravljanje informacij in podatkov v zvezi z uradnim nadzorom, vključno z mehanizmi za varstvo podatkov v skladu z veljavnimi pravili, tj. Direktivo 95/46/ES ter predlagano uredbo COM(2012)11 final in predlagano direktivo COM(2012)10 final. |
| --- | --- |

(f)

vzpostavitev računalniško podprtega informacijskega sistema za upravljanje informacij in podatkov v zvezi z uradnim nadzorom, vključno z mehanizmi za varstvo podatkov v skladu z veljavnimi pravili, tj. Direktivo 95/46/ES ter predlagano uredbo COM(2012)11 final in predlagano direktivo COM(2012)10 final.

Obrazložitev

Varstvo podatkov bi moralo biti eno od vprašanj, ki potrebujejo pozornost, saj je sistem vzpostavljen na ravni EU, ena od njegovih glavnih funkcij pa je posredovanje podatkov o opravljenem uradnem nadzoru.

Predlog spremembe 2

Člen 13(2)(d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| oceno postopkov dobre proizvodne prakse, dobre higienske prakse, dobre kmetijske prakse ter analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP); | oceno postopkov dobre proizvodne prakse, dobre higienske prakse, dobre kmetijske prakse ter analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP) ter drugih podobnih sistemov, katerih uporabo narekujejo pravila iz člena 1(2); |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

oceno postopkov dobre proizvodne prakse, dobre higienske prakse, dobre kmetijske prakse ter analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP);

oceno postopkov dobre proizvodne prakse, dobre higienske prakse, dobre kmetijske prakse ter analize tveganj in kritičnih kontrolnih točk (HACCP) ter drugih podobnih sistemov, katerih uporabo narekujejo pravila iz člena 1(2);

Obrazložitev

Treba je razširiti obseg pravil (sistemov), ki se lahko določijo kot obvezna.

Predlog spremembe 3

Člen 82

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vračilo pristojbin in izvzetje za mikropodjetja | Vračilo pristojbin in izvzetje za mikropodjetja |
| 1.   Pristojbine iz člena 77 se ne vračajo niti neposredno niti posredno, razen če so bile pobrane neupravičeno. | 1.   Pristojbine iz člena 77 se ne vračajo niti neposredno niti posredno, razen če so bile pobrane neupravičeno. |
| 2.   Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca stanja pa ne presega 2 milijonov EUR, se izvzamejo iz plačila pristojbin iz člena 77. | 2.   Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca stanja pa ne presega 2 milijonov EUR, se lahko izvzamejo iz plačila pristojbin iz člena 77. |
| 3.   Stroški iz členov 77, 78 in 79 ne vključujejo stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja uradnega nadzora nad podjetji iz odstavka 2. | 3.   Države članice lahko sprejmejo ločena pravila za zaračunavanje Sstroškovi iz členov 77, 78 in 79 ne vključujejo stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja uradnega nadzora nad podjetji iz odstavka 2, če to ni v nasprotju z načeli politike konkurence EU, kot jo določajo členi 101–109 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vračilo pristojbin in izvzetje za mikropodjetja

Vračilo pristojbin in izvzetje za mikropodjetja

1.   Pristojbine iz člena 77 se ne vračajo niti neposredno niti posredno, razen če so bile pobrane neupravičeno.

1.   Pristojbine iz člena 77 se ne vračajo niti neposredno niti posredno, razen če so bile pobrane neupravičeno.

2.   Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca stanja pa ne presega 2 milijonov EUR, se izvzamejo iz plačila pristojbin iz člena 77.

2.   Podjetja, v katerih je zaposlenih manj kot deset oseb, njihov letni promet ali bilanca stanja pa ne presega 2 milijonov EUR, se lahko izvzamejo iz plačila pristojbin iz člena 77.

3.   Stroški iz členov 77, 78 in 79 ne vključujejo stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja uradnega nadzora nad podjetji iz odstavka 2.

3.   Države članice lahko sprejmejo ločena pravila za zaračunavanje Sstroškovi iz členov 77, 78 in 79 ne vključujejo stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja uradnega nadzora nad podjetji iz odstavka 2, če to ni v nasprotju z načeli politike konkurence EU, kot jo določajo členi 101–109 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Obrazložitev

Državam članicam je treba omogočiti, da sprejmejo ločene predpise na tem področju, saj se struktura in velikost podjetij po posameznih državah članicah EU močno razlikujeta. To predvsem velja za države, katerih gospodarstva so zelo razdrobljena (veliko število mikropodjetij).

Predlog spremembe 4

Člen 131

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sistem IMSOC: | Sistem IMSOC: |
| (a) | omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, ki so potrebni za izvajanje uradnega nadzora ali izhajajo iz izvajanja uradnega nadzora, evidentiranja izvajanja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 določajo izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je to primerno, z drugimi organi in izvajalci dejavnosti; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sistem IMSOC:

Sistem IMSOC:

(a)

omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, ki so potrebni za izvajanje uradnega nadzora ali izhajajo iz izvajanja uradnega nadzora, evidentiranja izvajanja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 določajo izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je to primerno, z drugimi organi in izvajalci dejavnosti;

| (b) | zagotavlja mehanizem za izmenjavo podatkov in informacij v skladu z določbami naslova IV; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja mehanizem za izmenjavo podatkov in informacij v skladu z določbami naslova IV;

| (c) | zagotavlja orodje za zbiranje in upravljanje poročil o uradnem nadzoru, ki jih države članice predložijo Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja orodje za zbiranje in upravljanje poročil o uradnem nadzoru, ki jih države članice predložijo Komisiji;

| (d) | omogoča pripravo, obdelavo in pošiljanje, tudi v elektronski obliki, dnevnika vožnje iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1/2005, zapisov, pridobljenih z navigacijskim sistemom iz člena 6(9) Uredbe (ES) št. 1/2005, ter uradnih spričeval in enotnega zdravstvenega vstopnega dokumenta iz člena 54 te uredbe. |
| --- | --- |

(d)

omogoča pripravo, obdelavo in pošiljanje, tudi v elektronski obliki, dnevnika vožnje iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1/2005, zapisov, pridobljenih z navigacijskim sistemom iz člena 6(9) Uredbe (ES) št. 1/2005, ter uradnih spričeval in enotnega zdravstvenega vstopnega dokumenta iz člena 54 te uredbe.

| (a) | omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, ki so potrebni za izvajanje uradnega nadzora ali izhajajo iz izvajanja uradnega nadzora, evidentiranja izvajanja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 določajo izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je to primerno, z drugimi organi in izvajalci dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

omogoča računalniško obdelavo in izmenjavo informacij, podatkov in dokumentov, ki so potrebni za izvajanje uradnega nadzora ali izhajajo iz izvajanja uradnega nadzora, evidentiranja izvajanja ali rezultatov uradnega nadzora, v vseh primerih, v katerih pravila iz člena 1(2) in delegirani akti iz členov od 15 do 24 določajo izmenjavo takih informacij, podatkov in dokumentov med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in Komisijo, ter kadar je to primerno, z drugimi organi in izvajalci dejavnosti;

| (b) | zagotavlja mehanizem za izmenjavo podatkov in informacij v skladu z določbami naslova IV; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja mehanizem za izmenjavo podatkov in informacij v skladu z določbami naslova IV;

| (c) | zagotavlja orodje za zbiranje in upravljanje poročil o uradnem nadzoru, ki jih države članice predložijo Komisiji; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja orodje za zbiranje in upravljanje poročil o uradnem nadzoru, ki jih države članice predložijo Komisiji;

| (d) | omogoča pripravo, obdelavo in pošiljanje, tudi v elektronski obliki, dnevnika vožnje iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1/2005, zapisov, pridobljenih z navigacijskim sistemom iz člena 6(9) Uredbe (ES) št. 1/2005, ter uradnih spričeval in enotnega zdravstvenega vstopnega dokumenta iz člena 54 te uredbe.; |
| --- | --- |

(d)

omogoča pripravo, obdelavo in pošiljanje, tudi v elektronski obliki, dnevnika vožnje iz člena 5(4) Uredbe (ES) št. 1/2005, zapisov, pridobljenih z navigacijskim sistemom iz člena 6(9) Uredbe (ES) št. 1/2005, ter uradnih spričeval in enotnega zdravstvenega vstopnega dokumenta iz člena 54 te uredbe.;

| e) | vsebuje mehanizem za varstvo podatkov v skladu z veljavnimi pravili, tj. Direktivo 95/46/ES ter predlagano uredbo COM(2012)11 final in predlagano direktivo COM(2012)10 final. |
| --- | --- |

e)

vsebuje mehanizem za varstvo podatkov v skladu z veljavnimi pravili, tj. Direktivo 95/46/ES ter predlagano uredbo COM(2012)11 final in predlagano direktivo COM(2012)10 final.

Obrazložitev

Varstvo podatkov bi moralo biti eno od vprašanj, ki potrebujejo pozornost, saj je sistem vzpostavljen na ravni EU, ena od njegovih glavnih funkcij pa je posredovanje podatkov o opravljenem uradnem nadzoru.

V Bruslju, 29. novembra 2013

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---