# Jurnalul Oficial C 101/16 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 101 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6116 martie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 101

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6116 martie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 4 și 7 iulie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 289, 31.8.2017 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 4 și 7 iulie 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 289, 31.8.2017 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 289, 31.8.2017

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 5 iulie 2016 |
| 2018/C 101/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la refugiați: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii (2015/2321(INI)) | 2 |
| 2018/C 101/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului din 2010 privind standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (2015/2038(INI)) | 19 |
| 2018/C 101/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (2015/2105(INI)) | 30 |
| 2018/C 101/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (2015/2340(INI)) | 47 |
| | Miercuri, 6 iulie 2016 |
| 2018/C 101/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (2015/2353(INI)) | 64 |
| 2018/C 101/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2016/2038(INI)) | 79 |
| 2018/C 101/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (2016/2695(RSP)) | 111 |
| 2018/C 101/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la prioritățile strategice ale programului de lucru al Comisiei pentru 2017 (2016/2773(RSP)) | 116 |
| 2018/C 101/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016 (2016/2600(RSP)) | 123 |
| | Joi, 7 iulie 2016 |
| 2018/C 101/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la situația persoanelor din Africa care suferă de albinism, în special în Malawi (2016/2807(RSP)) | 126 |
| 2018/C 101/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Bahrain (2016/2808(RSP)) | 130 |
| 2018/C 101/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației Rohingya (2016/2809(RSP)) | 134 |
| 2018/C 101/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (2015/2258(INI)) | 138 |
| 2018/C 101/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 432/2012 de stabilire a unei liste de mențiuni de sănătate permise, înscrise pe produsele alimentare, altele decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și sănătatea copiilor (D44599/02 – 2016/2708(RPS)) | 163 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 7 iulie 2016 |
| 2018/C 101/15 | Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2016/2020(INI)) | 166 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 5 iulie 2016

2018/C 101/01

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la refugiați: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii (2015/2321(INI))

2

2018/C 101/02

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului din 2010 privind standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (2015/2038(INI))

19

2018/C 101/03

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (2015/2105(INI))

30

2018/C 101/04

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (2015/2340(INI))

47

Miercuri, 6 iulie 2016

2018/C 101/05

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (2015/2353(INI))

64

2018/C 101/06

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2016/2038(INI))

79

2018/C 101/07

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (2016/2695(RSP))

111

2018/C 101/08

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la prioritățile strategice ale programului de lucru al Comisiei pentru 2017 (2016/2773(RSP))

116

2018/C 101/09

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016 (2016/2600(RSP))

123

Joi, 7 iulie 2016

2018/C 101/10

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la situația persoanelor din Africa care suferă de albinism, în special în Malawi (2016/2807(RSP))

126

2018/C 101/11

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Bahrain (2016/2808(RSP))

130

2018/C 101/12

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației Rohingya (2016/2809(RSP))

134

2018/C 101/13

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (2015/2258(INI))

138

2018/C 101/14

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 432/2012 de stabilire a unei liste de mențiuni de sănătate permise, înscrise pe produsele alimentare, altele decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și sănătatea copiilor (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

163

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 7 iulie 2016

2018/C 101/15

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2016/2020(INI))

166

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 5 iulie 2016 |
| 2018/C 101/16 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE)) | 176 |
| 2018/C 101/17 | P8_TA(2016)0296Limitele emisiilor pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE | 177 |
| | Miercuri, 6 iulie 2016 |
| 2018/C 101/18 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind principiile generale de participare a Republicii Azerbaidjan la programele Uniunii (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE)) | 178 |
| 2018/C 101/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016: de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD)) | 179 |
| 2018/C 101/20 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD)) | 181 |
| 2018/C 101/21 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) | 182 |
| 2018/C 101/22 | P8_TA(2016)0305Paza europeană de frontieră și de coastă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului | 222 |
| 2018/C 101/23 | P8_TA(2016)0306Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă | 223 |
| 2018/C 101/24 | P8_TA(2016)0307Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 al Consiliului de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului | 224 |
| 2018/C 101/25 | P8_TA(2016)0308Secretariatul Comitetului de supraveghere a OLAF ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) | 225 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 5 iulie 2016

2018/C 101/16

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

176

2018/C 101/17

P8_TA(2016)0296Limitele emisiilor pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))P8_TC1-COD(2014)0268Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE

177

Miercuri, 6 iulie 2016

2018/C 101/18

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind principiile generale de participare a Republicii Azerbaidjan la programele Uniunii (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

178

2018/C 101/19

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016: de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

179

2018/C 101/20

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

181

2018/C 101/21

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD))

182

2018/C 101/22

P8_TA(2016)0305Paza europeană de frontieră și de coastă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))P8_TC1-COD(2015)0310Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului

222

2018/C 101/23

P8_TA(2016)0306Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))P8_TC1-COD(2015)0313Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă

223

2018/C 101/24

P8_TA(2016)0307Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))P8_TC1-COD(2015)0308Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 al Consiliului de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului

224

2018/C 101/25

P8_TA(2016)0308Secretariatul Comitetului de supraveghere a OLAF ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))P8_TC1-COD(2016)0064Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF)

225

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

16.3.2018

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2016-2017

Ședințele dintre 4 și 7 iulie 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 289, 31.8.2017
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 5 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/2

---

P8_TA(2016)0297

Refugiații: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la refugiați: incluziunea socială și integrarea pe piața muncii (2015/2321(INI))

(2018/C 101/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 78 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 și protocolul adițional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 1951 și protocolul adițional la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la cele mai recente tragedii din Mediterana și politicile UE în materie de migrație și azil (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la migrație și refugiați în Europa (2),

| — | având în vedere Planul de acțiune în zece puncte al Comisiei privind migrația, prezentat la 20 aprilie 2015 în cadrul reuniunii comune organizate la Luxemburg a Consiliului Afaceri Externe și a Consiliului Afaceri Interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune în zece puncte al Comisiei privind migrația, prezentat la 20 aprilie 2015 în cadrul reuniunii comune organizate la Luxemburg a Consiliului Afaceri Externe și a Consiliului Afaceri Interne,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Agendă europeană privind migrația” (COM(2015)0240), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O Agendă europeană privind migrația” (COM(2015)0240),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2016 intitulată „Plan de acțiune pentru integrarea resortisanților țărilor terțe” (COM(2016)0377), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2016 intitulată „Plan de acțiune pentru integrarea resortisanților țărilor terțe” (COM(2016)0377),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în vederea ocupării unor locuri de muncă înalt calificate elaborată de Comisie (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe în vederea ocupării unor locuri de muncă înalt calificate elaborată de Comisie (COM(2016)0378),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2016 intitulată „O nouă agendă pentru competențe în Europa” (COM(2016)0381),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de constituire a unei liste comune la nivelul UE a țărilor de origine sigure în sensul Directivei 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale, precum și de modificare a Directivei 2013/32/UE (COM(2015)0452), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de constituire a unei liste comune la nivelul UE a țărilor de origine sigure în sensul Directivei 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale, precum și de modificare a Directivei 2013/32/UE (COM(2015)0452),

| — | având în vedere Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (Directiva privind condițiile de primire), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (Directiva privind condițiile de primire),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Planul de acțiune al UE privind returnarea” (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Planul de acțiune al UE privind returnarea” (COM(2015)0453),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei privind instituirea unui „Manual privind returnarea” comun care să fie utilizat de autoritățile competente ale statelor membre atunci când desfășoară activități legate de returnare (C(2015)6250), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei privind instituirea unui „Manual privind returnarea” comun care să fie utilizat de autoritățile competente ale statelor membre atunci când desfășoară activități legate de returnare (C(2015)6250),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei privind normele referitoare la achizițiile publice în legătură cu actuala criză în materie de azil (COM(2015)0454), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei privind normele referitoare la achizițiile publice în legătură cu actuala criză în materie de azil (COM(2015)0454),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Identificarea unor soluții la criza refugiaților din Europa: rolul acțiunii externe a UE” (JOIN(2015)0040), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulată „Identificarea unor soluții la criza refugiaților din Europa: rolul acțiunii externe a UE” (JOIN(2015)0040),

| — | având în vedere Decizia Comisiei de instituire a unui Fond fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației nereglementare și ale strămutărilor de persoane în Africa (C(2015)7293), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei de instituire a unui Fond fiduciar de urgență al UE pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației nereglementare și ale strămutărilor de persoane în Africa (C(2015)7293),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: măsuri operaționale, bugetare și juridice imediate în cadrul Agendei europene privind migrația” (COM(2015)0490),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2015 intitulată „Planul de acțiune al UE împotriva introducerii ilegale de migranți (2015-2020)” (COM(2015)0285), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2015 intitulată „Planul de acțiune al UE împotriva introducerii ilegale de migranți (2015-2020)” (COM(2015)0285),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: stadiul de realizare a acțiunilor prioritare din cadrul Agendei europene privind migrația” (COM(2015)0510), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Gestionarea crizei refugiaților: stadiul de realizare a acțiunilor prioritare din cadrul Agendei europene privind migrația” (COM(2015)0510),

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliul European la reuniunea sa din iunie 2014, la reuniunea sa extraordinară din 23 aprilie 2015, la reuniunea sa din 25 și 26 iunie 2015, la reuniunea informală a șefilor de stat și de guvern ai UE din 23 septembrie 2015 privind migrația, la reuniunea sa din 15 octombrie 2015, la reuniunea sa din 17 și 18 decembrie 2015 și la reuniunea sa din 18 și 19 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliul European la reuniunea sa din iunie 2014, la reuniunea sa extraordinară din 23 aprilie 2015, la reuniunea sa din 25 și 26 iunie 2015, la reuniunea informală a șefilor de stat și de guvern ai UE din 23 septembrie 2015 privind migrația, la reuniunea sa din 15 octombrie 2015, la reuniunea sa din 17 și 18 decembrie 2015 și la reuniunea sa din 18 și 19 februarie 2016,

| — | având în vedere concluziile adoptate de Consiliu cu privire la țările de origine sigure, la reuniunea sa din 20 iulie 2015, cu privire la migrație, la reuniunea sa din 20 iulie 2015, cu privire la viitorul politicii de returnare, la reuniunea sa din 8 octombrie 2015, cu privire la migrație, la reuniunea sa din 12 octombrie 2015, cu privire la măsurile de gestionare a crizei refugiaților și migranților, la reuniunea sa din 9 noiembrie 2015 și cu privire la statutul de apatrid, la reuniunea sa din 4 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile adoptate de Consiliu cu privire la țările de origine sigure, la reuniunea sa din 20 iulie 2015, cu privire la migrație, la reuniunea sa din 20 iulie 2015, cu privire la viitorul politicii de returnare, la reuniunea sa din 8 octombrie 2015, cu privire la migrație, la reuniunea sa din 12 octombrie 2015, cu privire la măsurile de gestionare a crizei refugiaților și migranților, la reuniunea sa din 9 noiembrie 2015 și cu privire la statutul de apatrid, la reuniunea sa din 4 decembrie 2015,

| — | având în vedere concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 20 iulie 2015, cu privire la relocarea prin intermediul unor sisteme multilaterale sau naționale a 20 000 de persoane care au în mod clar nevoie de protecție internațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului la 20 iulie 2015, cu privire la relocarea prin intermediul unor sisteme multilaterale sau naționale a 20 000 de persoane care au în mod clar nevoie de protecție internațională,

| — | având în vedere Planul comun de acțiune UE-Turcia din 15 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul comun de acțiune UE-Turcia din 15 octombrie 2015,

| — | având în vedere Declarația Conferinței la nivel înalt privind ruta Mediterana de Est-Balcanii de Vest, adoptată la 8 octombrie 2015, precum și declarația liderilor adoptată la reuniunea privind sosirile masive de refugiați pe ruta Balcanilor de Vest, din 25 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Conferinței la nivel înalt privind ruta Mediterana de Est-Balcanii de Vest, adoptată la 8 octombrie 2015, precum și declarația liderilor adoptată la reuniunea privind sosirile masive de refugiați pe ruta Balcanilor de Vest, din 25 octombrie 2015,

| — | având în vedere planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt dintre UE și Africa pe tema migrației, desfășurată la Valetta la 11-12 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt dintre UE și Africa pe tema migrației, desfășurată la Valetta la 11-12 noiembrie 2015,

| — | având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei,

| — | având în vedere Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al Comisiei și al Consiliului privind ocuparea forței de muncă care însoțește Comunicarea Comisiei privind Analiza anuală a creșterii 2016,

| — | având în vedere Rezoluția 1994 (2014) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1994 (2014) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), în special Raportul anual pe 2014 privind situația azilului în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), în special Raportul anual pe 2014 privind situația azilului în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 33 alineatele (1) și (2) din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 33 alineatele (1) și (2) din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1984 împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere activitatea, rapoartele anuale și studiile Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA), în special studiile referitoare la formele grave de exploatare prin muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea, rapoartele anuale și studiile Agenției pentru Drepturi Fundamentale (FRA), în special studiile referitoare la formele grave de exploatare prin muncă,

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic A referitor la integrarea migranților și la efectele pe care le are acest lucru asupra pieței muncii, studiile Departamentului tematic C referitoare la punerea în aplicare a articolul 80 din TFUE, la noile abordări, modalitățile alternative și mijloacele de acces la procedurile de azil pentru persoanele care solicită protecție internațională, la examinarea unor noi posibilități de elaborare a unor acte legislative care să permită migrația forței de muncă către UE, la consolidarea sistemului european comun de azil și alternativele la Regulamentul Dublin și la cooperarea UE cu țările terțe în domeniul migrației, precum și notele și documentele Departamentului tematic A și ale Departamentului tematic D privind fondurile UE pentru politicile în domeniul migrației și integrarea refugiaților – analiza eficienței și a bunelor practici în viitor și studiul Departamentului tematic EXPO privind migranții în Mediterana – apărarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic A referitor la integrarea migranților și la efectele pe care le are acest lucru asupra pieței muncii, studiile Departamentului tematic C referitoare la punerea în aplicare a articolul 80 din TFUE, la noile abordări, modalitățile alternative și mijloacele de acces la procedurile de azil pentru persoanele care solicită protecție internațională, la examinarea unor noi posibilități de elaborare a unor acte legislative care să permită migrația forței de muncă către UE, la consolidarea sistemului european comun de azil și alternativele la Regulamentul Dublin și la cooperarea UE cu țările terțe în domeniul migrației, precum și notele și documentele Departamentului tematic A și ale Departamentului tematic D privind fondurile UE pentru politicile în domeniul migrației și integrarea refugiaților – analiza eficienței și a bunelor practici în viitor și studiul Departamentului tematic EXPO privind migranții în Mediterana – apărarea drepturilor omului,

| — | având în vedere studiile Rețelei europene de migrație (REM), în special studiul privind politicile, practicile și datele referitoare la minorii neînsoțiți, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile Rețelei europene de migrație (REM), în special studiul privind politicile, practicile și datele referitoare la minorii neînsoțiți,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Raportorului Special al ONU privind drepturile omului în cazul migranților, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Raportorului Special al ONU privind drepturile omului în cazul migranților,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Organizației Internaționale pentru Migrație, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Organizației Internaționale pentru Migrație,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Consiliului European pentru Refugiați și Exilați, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Consiliului European pentru Refugiați și Exilați,

| — | având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor intitulat „Agenda europeană privind migrația”, adoptat în cadrul celei de-a 115-a sesiuni plenare din 3-4 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului European al Regiunilor intitulat „Agenda europeană privind migrația”, adoptat în cadrul celei de-a 115-a sesiuni plenare din 3-4 decembrie 2015,

| — | având în vedere avizele din 10 decembrie 2015 ale Comitetului Economic și Social European, Avizul pe tema „O agendă europeană privind migrația” și Avizul privind Planul de acțiune al UE împotriva introducerii ilegale de migranți, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele din 10 decembrie 2015 ale Comitetului Economic și Social European, Avizul pe tema „O agendă europeană privind migrația” și Avizul privind Planul de acțiune al UE împotriva introducerii ilegale de migranți,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 privind integrarea refugiaților în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 privind integrarea refugiaților în UE,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2014 referitoare la situația din Mediterana și la necesitatea unei abordări globale a migrației de către UE (3),

| — | având în vedere experiența dobândită prin intermediul programului EQUAL și lecțiile învățate din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere experiența dobândită prin intermediul programului EQUAL și lecțiile învățate din acesta,

| — | având în vedere Principiile fundamentale comune pentru politica de integrare a imigranților în UE, adoptate de Consiliul Justiție și Afaceri Interne în noiembrie 2004, în special principiile 3, 5 și 7, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile fundamentale comune pentru politica de integrare a imigranților în UE, adoptate de Consiliul Justiție și Afaceri Interne în noiembrie 2004, în special principiile 3, 5 și 7,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la integrarea migranților, efectele sale asupra pieței muncii și dimensiunea externă a coordonării securității sociale (4),

| — | având în vedere publicațiile relevante ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), în special „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In” („Indicatori ai integrării imigranților: instalarea în 2015”), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” („Cum să facem integrarea să funcționeze: refugiații și alte persoane care necesită protecție”) și „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis” („Un nou profil al migranților în perioada următoare recentei crize economice”), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicațiile relevante ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), în special „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling In” („Indicatori ai integrării imigranților: instalarea în 2015”), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” („Cum să facem integrarea să funcționeze: refugiații și alte persoane care necesită protecție”) și „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis” („Un nou profil al migranților în perioada următoare recentei crize economice”),

| — | având în vedere publicațiile relevante ale Eurofound, în special „Challenges of policy coordination for third-country nationals” („Provocările legate de coordonarea politicilor pentru resortisanții țărilor terțe”) și „Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU” („Abordări care urmăresc integrarea pe piața forței de muncă a refugiaților aflați în UE”), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicațiile relevante ale Eurofound, în special „Challenges of policy coordination for third-country nationals” („Provocările legate de coordonarea politicilor pentru resortisanții țărilor terțe”) și „Approaches towards the labour market integration of refugees in the EU” („Abordări care urmăresc integrarea pe piața forței de muncă a refugiaților aflați în UE”),

| — | având în vedere documentul de lucru al Fondului Monetar Internațional intitulat „The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges” („Valul de refugiați în Europa: provocări economice”), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Fondului Monetar Internațional intitulat „The Refugee Surge in Europe: Economic Challenges” („Valul de refugiați în Europa: provocări economice”),

| — | având în vedere raportul anual privind baza de date cu informații despre azil pentru perioada 2014-2015, intitulat „Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis” („Sistemul comun de azil la un moment de răscruce: refugiații prinși în criza solidarității europene”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual privind baza de date cu informații despre azil pentru perioada 2014-2015, intitulat „Common Asylum System at a turning point: Refugees caught in Europe's solidarity crisis” („Sistemul comun de azil la un moment de răscruce: refugiații prinși în criza solidarității europene”),

| — | având în vedere Considerațiile UNHCR privind protecția internațională în ceea ce privește persoanele care fug din Republica Arabă Siriană, actualizarea II din 22 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Considerațiile UNHCR privind protecția internațională în ceea ce privește persoanele care fug din Republica Arabă Siriană, actualizarea II din 22 octombrie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la politicile de dezvoltare a competențelor pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (7),

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic C al Parlamentului European din februarie 2016 privind „Femeile refugiate și solicitantele de azil: problema integrării”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic C al Parlamentului European din februarie 2016 privind „Femeile refugiate și solicitantele de azil: problema integrării”,

| — | având în vedere concluziile reuniunii sociale europene tripartite la nivel înalt din 16 martie 2016, în special declarația partenerilor economici și sociali europeni privind criza refugiaților, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii sociale europene tripartite la nivel înalt din 16 martie 2016, în special declarația partenerilor economici și sociali europeni privind criza refugiaților,

| — | având în vedere obligațiile internaționale cuprinse în Convenția de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și ținând seama de dreptul fundamental al tuturor copiilor de a avea acces la învățământ primar gratuit, indiferent de gen, rasă, origine etnică sau socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligațiile internaționale cuprinse în Convenția de la Geneva din 1951 privind statutul refugiaților și Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și ținând seama de dreptul fundamental al tuturor copiilor de a avea acces la învățământ primar gratuit, indiferent de gen, rasă, origine etnică sau socială,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la educația copiilor în situații de urgență și de criză prelungită (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la educația copiilor în situații de urgență și de criză prelungită (8),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0204/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0204/2016),

| A. | întrucât criza refugiaților este în primul rând o criză umanitară, generată, printre altele, de destabilizarea unor state aflate în vecinătatea UE, care are și efecte pe termen lung asupra piețelor muncii și asupra societății civile din UE, necesitând soluții bine gândite pe termen lung, care să garanteze coeziunea socială la nivel local și integrarea cu succes a noilor veniți în societățile noastre; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza refugiaților este în primul rând o criză umanitară, generată, printre altele, de destabilizarea unor state aflate în vecinătatea UE, care are și efecte pe termen lung asupra piețelor muncii și asupra societății civile din UE, necesitând soluții bine gândite pe termen lung, care să garanteze coeziunea socială la nivel local și integrarea cu succes a noilor veniți în societățile noastre;

| B. | întrucât Convenția de la Geneva a fost concepută cu scopul de a-i proteja pe refugiații europeni după Al Doilea Război Mondial și întrucât definește statutul de persoană refugiată și stabilește o serie de drepturi ale persoanelor refugiate, precum și obligații ale statelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât Convenția de la Geneva a fost concepută cu scopul de a-i proteja pe refugiații europeni după Al Doilea Război Mondial și întrucât definește statutul de persoană refugiată și stabilește o serie de drepturi ale persoanelor refugiate, precum și obligații ale statelor;

| C. | întrucât există trei categorii juridice beneficiare sau potențial beneficiare de protecție internațională, acestea fiind persoanele cu statut de refugiat, persoanele solicitante de azil și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară; întrucât politicile de incluziune socială și integrare pe piața muncii ar trebui adaptate necesităților specifice ale acestor persoane; |
| --- | --- |

C.

întrucât există trei categorii juridice beneficiare sau potențial beneficiare de protecție internațională, acestea fiind persoanele cu statut de refugiat, persoanele solicitante de azil și persoanele care beneficiază de protecție subsidiară; întrucât politicile de incluziune socială și integrare pe piața muncii ar trebui adaptate necesităților specifice ale acestor persoane;

| D. | întrucât trebuie analizate cauzele crizei refugiaților, pentru a se putea lua măsuri eficace și imediate; întrucât, în plus, principalele cauze ale crizei refugiaților sunt conflictele și întrucât rezolvarea acestora ar putea reduce drastic numărul refugiaților și ar putea face posibilă întoarcerea în țările de origine a refugiaților rămași; |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie analizate cauzele crizei refugiaților, pentru a se putea lua măsuri eficace și imediate; întrucât, în plus, principalele cauze ale crizei refugiaților sunt conflictele și întrucât rezolvarea acestora ar putea reduce drastic numărul refugiaților și ar putea face posibilă întoarcerea în țările de origine a refugiaților rămași;

| E. | întrucât numărul solicitanților de azil și al refugiaților înregistrat în Europa în 2014 și în 2015 este fără precedent și este rezultatul situației umanitare grave din unele țări aflate în vecinătatea UE; întrucât un acces mai bun la informații prin intermediul noilor tehnologii i-ar putea împiedica pe traficanții de persoane și pe călăuze să prospere; |
| --- | --- |

E.

întrucât numărul solicitanților de azil și al refugiaților înregistrat în Europa în 2014 și în 2015 este fără precedent și este rezultatul situației umanitare grave din unele țări aflate în vecinătatea UE; întrucât un acces mai bun la informații prin intermediul noilor tehnologii i-ar putea împiedica pe traficanții de persoane și pe călăuze să prospere;

| F. | întrucât planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt dintre UE și Africa pe tema migrației, desfășurată la Valetta la 11-12 noiembrie 2015, nu au condus la măsuri practice și decisive; |
| --- | --- |

F.

întrucât planul de acțiune și declarația politică adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt dintre UE și Africa pe tema migrației, desfășurată la Valetta la 11-12 noiembrie 2015, nu au condus la măsuri practice și decisive;

| G. | întrucât integrarea refugiaților, atât în societate, cât și pe piața muncii se poate realiza doar dacă există solidaritate și angajamentul comun al tuturor statelor membre și al societăților acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât integrarea refugiaților, atât în societate, cât și pe piața muncii se poate realiza doar dacă există solidaritate și angajamentul comun al tuturor statelor membre și al societăților acestora;

| H. | întrucât se preconizează că populația cu vârstă activă din UE va scădea cu 7,5 milioane de persoane până în 2020; întrucât previziunile privind evoluția necesităților pieței forței de muncă în UE evidențiază deficiențe emergente și viitoare în anumite domenii; |
| --- | --- |

H.

întrucât se preconizează că populația cu vârstă activă din UE va scădea cu 7,5 milioane de persoane până în 2020; întrucât previziunile privind evoluția necesităților pieței forței de muncă în UE evidențiază deficiențe emergente și viitoare în anumite domenii;

| I. | întrucât integrarea profesională reprezintă o cale către incluziunea socială; |
| --- | --- |

I.

întrucât integrarea profesională reprezintă o cale către incluziunea socială;

| J. | întrucât incluziunea socială și integrarea refugiaților în societățile-gazdă, în special pe piețele muncii, este un proces dinamic cu două sensuri, dar și unul bidimensional (implicând drepturi și obligații), care reprezintă o provocare, dar și o oportunitate, incluziunea refugiaților necesitând responsabilități și eforturi concertate din partea refugiaților înșiși, dar și a statelor membre, a administrațiilor locale și, acolo unde este cazul, a administrațiilor regionale și a comunităților-gazdă și necesitând totodată implicarea și sprijinul partenerilor sociali, al societății civile și al organizațiilor de voluntari; |
| --- | --- |

J.

întrucât incluziunea socială și integrarea refugiaților în societățile-gazdă, în special pe piețele muncii, este un proces dinamic cu două sensuri, dar și unul bidimensional (implicând drepturi și obligații), care reprezintă o provocare, dar și o oportunitate, incluziunea refugiaților necesitând responsabilități și eforturi concertate din partea refugiaților înșiși, dar și a statelor membre, a administrațiilor locale și, acolo unde este cazul, a administrațiilor regionale și a comunităților-gazdă și necesitând totodată implicarea și sprijinul partenerilor sociali, al societății civile și al organizațiilor de voluntari;

| K. | întrucât integrarea cu succes necesită nu doar integrarea pe piața muncii, ci și accesul la cursuri de limbă la sosire, precum și la locuințe corespunzătoare, la educație și formare, la protecție socială și asistență medicală, inclusiv la sprijin pentru sănătatea mintală; |
| --- | --- |

K.

întrucât integrarea cu succes necesită nu doar integrarea pe piața muncii, ci și accesul la cursuri de limbă la sosire, precum și la locuințe corespunzătoare, la educație și formare, la protecție socială și asistență medicală, inclusiv la sprijin pentru sănătatea mintală;

| L. | întrucât condițiile de pe piața muncii din țările-gazdă sunt un factor determinant pentru integrarea cu succes a refugiaților; întrucât șomajul din UE, în special șomajul în rândul tinerilor și șomajul pe termen lung, se află în continuare la niveluri alarmante, iar corelarea ofertei cu cererea de pe piața muncii reprezintă o provocare permanentă; |
| --- | --- |

L.

întrucât condițiile de pe piața muncii din țările-gazdă sunt un factor determinant pentru integrarea cu succes a refugiaților; întrucât șomajul din UE, în special șomajul în rândul tinerilor și șomajul pe termen lung, se află în continuare la niveluri alarmante, iar corelarea ofertei cu cererea de pe piața muncii reprezintă o provocare permanentă;

| M. | întrucât fiecare refugiat este o persoană care are propria experiență personală și propriile cunoștințe, abilități, calificări, experiențe de viață și experiențe profesionale și nevoi care trebuie recunoscute; întrucât refugiații pot să preia și să genereze activități economice cu potențiale efecte pozitive asupra comunităților-gazdă; |
| --- | --- |

M.

întrucât fiecare refugiat este o persoană care are propria experiență personală și propriile cunoștințe, abilități, calificări, experiențe de viață și experiențe profesionale și nevoi care trebuie recunoscute; întrucât refugiații pot să preia și să genereze activități economice cu potențiale efecte pozitive asupra comunităților-gazdă;

| N. | întrucât, în plus, 24,4 % din populația totală din UE se confruntă cu riscul de sărăcie și de excludere socială și întrucât aproape 10 % se confruntă cu privațiuni materiale grave; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în plus, 24,4 % din populația totală din UE se confruntă cu riscul de sărăcie și de excludere socială și întrucât aproape 10 % se confruntă cu privațiuni materiale grave;

| O. | întrucât resortisanții din țările terțe se confruntă cu numeroase dificultăți în obținerea recunoașterii competențelor și a calificărilor obținute în afara UE; întrucât recunoașterea calificărilor obținute într-o țară terță este strâns legată de verificarea competențelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât resortisanții din țările terțe se confruntă cu numeroase dificultăți în obținerea recunoașterii competențelor și a calificărilor obținute în afara UE; întrucât recunoașterea calificărilor obținute într-o țară terță este strâns legată de verificarea competențelor;

| P. | întrucât recunoașterea formării și calificărilor refugiaților adulți și adoptarea unor dispoziții speciale pentru a putea obține calificări universitare și competențe specifice sunt esențiale pentru integrarea acestora pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

P.

întrucât recunoașterea formării și calificărilor refugiaților adulți și adoptarea unor dispoziții speciale pentru a putea obține calificări universitare și competențe specifice sunt esențiale pentru integrarea acestora pe piața forței de muncă;

| Q. | întrucât este important să li se acorde refugiaților și solicitanților de azil un acces efectiv la piața muncii, pentru a le reda demnitatea și simțul propriei valori, acest demers fiind și eficient din punctul de vedere al costurilor, dar reprezentând totodată o abordare responsabilă față de finanțele publice, reducând costurile suportate de statele membre și de autoritățile locale, permițându-le, totodată, refugiaților și solicitanților de azil să devină contribuitori fiscali activi; |
| --- | --- |

Q.

întrucât este important să li se acorde refugiaților și solicitanților de azil un acces efectiv la piața muncii, pentru a le reda demnitatea și simțul propriei valori, acest demers fiind și eficient din punctul de vedere al costurilor, dar reprezentând totodată o abordare responsabilă față de finanțele publice, reducând costurile suportate de statele membre și de autoritățile locale, permițându-le, totodată, refugiaților și solicitanților de azil să devină contribuitori fiscali activi;

| R. | întrucât femeile și minorii, refugiați sau solicitanți de azil, au nevoi specifice de protecție; întrucât toate politicile de incluziune socială și integrare pe piața muncii trebuie să includă o perspectivă de gen și de protecție a copiilor; |
| --- | --- |

R.

întrucât femeile și minorii, refugiați sau solicitanți de azil, au nevoi specifice de protecție; întrucât toate politicile de incluziune socială și integrare pe piața muncii trebuie să includă o perspectivă de gen și de protecție a copiilor;

| S. | întrucât, potrivit cifrelor furnizate de Europol în 2015, cel puțin 10 000 de minori neînsoțiți au dispărut după ce au ajuns în Europa; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit cifrelor furnizate de Europol în 2015, cel puțin 10 000 de minori neînsoțiți au dispărut după ce au ajuns în Europa;

| T. | întrucât strămutările forțate, conflictele, încălcările drepturilor omului și războaiele pot avea un impact puternic asupra sănătății fizice și mintale a persoanelor afectate; întrucât, în plus, femeile refugiate și cele solicitante de azil se confruntă cu rate foarte ridicate ale violenței bazate pe gen; |
| --- | --- |

T.

întrucât strămutările forțate, conflictele, încălcările drepturilor omului și războaiele pot avea un impact puternic asupra sănătății fizice și mintale a persoanelor afectate; întrucât, în plus, femeile refugiate și cele solicitante de azil se confruntă cu rate foarte ridicate ale violenței bazate pe gen;

| U. | întrucât un număr mare de solicitanți de azil care au ajuns în Europa trăiesc în condiții inumane și precare, în tabere, fără acces la resurse sau servicii de calitate suficientă pentru a le satisface necesitățile de bază; |
| --- | --- |

U.

întrucât un număr mare de solicitanți de azil care au ajuns în Europa trăiesc în condiții inumane și precare, în tabere, fără acces la resurse sau servicii de calitate suficientă pentru a le satisface necesitățile de bază;

| V. | întrucât articolul 33 alineatul (1) din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1951 privind statutul refugiaților prevede că „[n]iciun stat contractant nu va expulza sau returna în niciun fel un refugiat peste frontierele teritoriilor unde viața sau libertatea sa ar fi amenințate pe motive de rasă, religie, naționalitate, apartenență la un anumit grup social sau opinii politice”; |
| --- | --- |

V.

întrucât articolul 33 alineatul (1) din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1951 privind statutul refugiaților prevede că „[n]iciun stat contractant nu va expulza sau returna în niciun fel un refugiat peste frontierele teritoriilor unde viața sau libertatea sa ar fi amenințate pe motive de rasă, religie, naționalitate, apartenență la un anumit grup social sau opinii politice”;

| W. | întrucât la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (1984) se prevede că „[n]iciun stat parte nu va expulza, respinge și nici extrăda o persoană către un alt stat, când există motive serioase de a crede că acolo aceasta riscă să fie supusă la tortură; [...] autoritățile competente vor ține seama de toate împrejurările pertinente, inclusiv, dacă va fi cazul, de existența în statul respectiv a unei situații caracterizate prin încălcări sistematice, grave, flagrante și de proporții ale drepturilor omului”; |
| --- | --- |

W.

întrucât la articolul 3 alineatele (1) și (2) din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (1984) se prevede că „[n]iciun stat parte nu va expulza, respinge și nici extrăda o persoană către un alt stat, când există motive serioase de a crede că acolo aceasta riscă să fie supusă la tortură; [...] autoritățile competente vor ține seama de toate împrejurările pertinente, inclusiv, dacă va fi cazul, de existența în statul respectiv a unei situații caracterizate prin încălcări sistematice, grave, flagrante și de proporții ale drepturilor omului”;

| X. | întrucât discriminarea, alături de factorii lingvistici, educaționali și instituționali, reprezintă una dintre cele mai importante bariere care împiedică migranții, în general, să participe pe deplin la piața muncii și la societate (9); |
| --- | --- |

X.

întrucât discriminarea, alături de factorii lingvistici, educaționali și instituționali, reprezintă una dintre cele mai importante bariere care împiedică migranții, în general, să participe pe deplin la piața muncii și la societate (9);

| Y. | întrucât jumătate dintre solicitanții de azil și refugiații care au sosit în UE în 2015 au vârsta cuprinsă între 18 și 34 de ani, iar un sfert dintre ei sunt copii; întrucât acești copii provin din zone de conflict în care a fost întreruptă sau redusă, uneori pe perioade lungi, posibilitatea de a frecventa școlile, sau din taberele de refugiați unde doar o mică parte au putut beneficia de o formă de educație sau au frecventat școli locale; |
| --- | --- |

Y.

întrucât jumătate dintre solicitanții de azil și refugiații care au sosit în UE în 2015 au vârsta cuprinsă între 18 și 34 de ani, iar un sfert dintre ei sunt copii; întrucât acești copii provin din zone de conflict în care a fost întreruptă sau redusă, uneori pe perioade lungi, posibilitatea de a frecventa școlile, sau din taberele de refugiați unde doar o mică parte au putut beneficia de o formă de educație sau au frecventat școli locale;

| Z. | întrucât Directiva 2003/86/CE prevede că, în ceea ce privește reîntregirea familiei refugiaților, țările UE nu pot impune condiții referitoare la o perioadă minimă de ședere pe teritoriul lor înainte de reîntregirea familiei, |
| --- | --- |

Z.

întrucât Directiva 2003/86/CE prevede că, în ceea ce privește reîntregirea familiei refugiaților, țările UE nu pot impune condiții referitoare la o perioadă minimă de ședere pe teritoriul lor înainte de reîntregirea familiei,

| 1. | subliniază că este necesar ca UE să își întemeieze măsurile imediate de reacție la situația refugiaților pe solidaritate și pe partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum se prevede la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare globală care să țină seama de necesitatea de a îmbunătăți canalele de migrație legală și în condiții de siguranță și să asigure respectarea integrală a legilor în vigoare și a drepturilor și valorile fundamentale europene; subliniază că, pentru a gestiona fluxul de refugiați și de solicitanți de azil, este necesar să se instituie imediat un mecanism permanent de transfer pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

1.

subliniază că este necesar ca UE să își întemeieze măsurile imediate de reacție la situația refugiaților pe solidaritate și pe partajarea echitabilă a responsabilității, astfel cum se prevede la articolul 80 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), precum și să adopte o abordare globală care să țină seama de necesitatea de a îmbunătăți canalele de migrație legală și în condiții de siguranță și să asigure respectarea integrală a legilor în vigoare și a drepturilor și valorile fundamentale europene; subliniază că, pentru a gestiona fluxul de refugiați și de solicitanți de azil, este necesar să se instituie imediat un mecanism permanent de transfer pentru toate statele membre;

| 2. | ia act de gradul ridicat de eterogenitate și de lipsa de claritate în utilizarea termenului „refugiat” în cadrul discursului public și politic; subliniază că este important ca refugiații să fie identificați în mod clar în conformitate cu definiția legală consacrată în Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată de Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967, și în legislația UE, în special în Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională (2011/95/UE) (10), conform definițiilor de la articolul 2 literele (c), (d), (e), (f), (g), și în Directiva privind condițiile de primire, conform definițiilor de la articolul 2 litera (a), (b) și (c); subliniază importanța diferențierii clare între un refugiat și un migrant economic, pentru punerea în aplicare a diferitelor politici europene și internaționale; |
| --- | --- |

2.

ia act de gradul ridicat de eterogenitate și de lipsa de claritate în utilizarea termenului „refugiat” în cadrul discursului public și politic; subliniază că este important ca refugiații să fie identificați în mod clar în conformitate cu definiția legală consacrată în Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951, astfel cum a fost modificată de Protocolul de la New York din 31 ianuarie 1967, și în legislația UE, în special în Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională (2011/95/UE) (10), conform definițiilor de la articolul 2 literele (c), (d), (e), (f), (g), și în Directiva privind condițiile de primire, conform definițiilor de la articolul 2 litera (a), (b) și (c); subliniază importanța diferențierii clare între un refugiat și un migrant economic, pentru punerea în aplicare a diferitelor politici europene și internaționale;

| 3. | subliniază că o persoană eligibilă pentru protecție subsidiară este un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care nu îndeplinește condițiile pentru a fi considerat refugiat, dar care este supus unui risc real de suferință, tortură, tratament sau pedeapsă inumană sau degradantă, sau un civil care se confruntă cu amenințări grave și individuale la adresa vieții sale ca urmare a violenței generalizate în caz de conflict armat intern sau internațional (a se vedea Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională); |
| --- | --- |

3.

subliniază că o persoană eligibilă pentru protecție subsidiară este un resortisant al unei țări terțe sau un apatrid care nu îndeplinește condițiile pentru a fi considerat refugiat, dar care este supus unui risc real de suferință, tortură, tratament sau pedeapsă inumană sau degradantă, sau un civil care se confruntă cu amenințări grave și individuale la adresa vieții sale ca urmare a violenței generalizate în caz de conflict armat intern sau internațional (a se vedea Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională);

| 4. | subliniază că există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește termenele și modalitățile de tratare a cererilor de protecție internațională; subliniază că procedurile lente și excesiv birocratice pot să obstrucționeze accesul refugiaților și al solicitanților de azil la educație și formare, la consiliere privind inserția profesională și la piața muncii, activarea programelor UE și ale statelor membre și utilizarea eficace și coordonată a fondurilor din acest domeniu, precum și să sporească vulnerabilitatea refugiaților și a solicitanților de azil față de munca nedeclarată și condițiile de muncă precare; arată că este nevoie să se instituie urgent un sistem comun de azil, pentru a se îmbunătăți procedurile de recunoaștere, asigurând, în același timp, cel mai înalt nivel de securitate pentru refugiați și pentru cetățenii europeni; recomandă adoptarea măsurilor necesare pentru sprijinirea statelor membre care, din motive geografice, sunt implicate mai intens în primirea inițială; recunoaște că, în special în cazul persoanelor care obțin protecție subsidiară, perioada pentru care sunt acordate permisele de ședere reprezintă un obstacol în calea integrării pe piața muncii, dacă este vorba doar de durate relativ scurte; |
| --- | --- |

4.

subliniază că există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește termenele și modalitățile de tratare a cererilor de protecție internațională; subliniază că procedurile lente și excesiv birocratice pot să obstrucționeze accesul refugiaților și al solicitanților de azil la educație și formare, la consiliere privind inserția profesională și la piața muncii, activarea programelor UE și ale statelor membre și utilizarea eficace și coordonată a fondurilor din acest domeniu, precum și să sporească vulnerabilitatea refugiaților și a solicitanților de azil față de munca nedeclarată și condițiile de muncă precare; arată că este nevoie să se instituie urgent un sistem comun de azil, pentru a se îmbunătăți procedurile de recunoaștere, asigurând, în același timp, cel mai înalt nivel de securitate pentru refugiați și pentru cetățenii europeni; recomandă adoptarea măsurilor necesare pentru sprijinirea statelor membre care, din motive geografice, sunt implicate mai intens în primirea inițială; recunoaște că, în special în cazul persoanelor care obțin protecție subsidiară, perioada pentru care sunt acordate permisele de ședere reprezintă un obstacol în calea integrării pe piața muncii, dacă este vorba doar de durate relativ scurte;

| 5. | solicită, de asemenea, să se ia măsuri eficace în afara teritoriului UE, atât pentru a garanta că persoanele îndreptățite pot ajunge în țările-gazdă în siguranță, cât și pentru a gestiona solicitările de protecție internațională și a limita fluxurile nedefinite de migrație; |
| --- | --- |

5.

solicită, de asemenea, să se ia măsuri eficace în afara teritoriului UE, atât pentru a garanta că persoanele îndreptățite pot ajunge în țările-gazdă în siguranță, cât și pentru a gestiona solicitările de protecție internațională și a limita fluxurile nedefinite de migrație;

| 6. | subliniază că, pentru a facilita incluziunea socială și integrarea refugiaților pe piața muncii, este necesar să se dezvolte o abordare care să prevadă o adaptare adecvată și să presupună cooperare, precum și să se soluționeze o serie de probleme grave și multidimensionale, cum sunt: toate formele de discriminare; barierele lingvistice, care sunt primele obstacole în calea integrării; validarea competențelor; originile socioeconomice, educaționale și culturale diferite; locuințele; nevoile în materie de îngrijire medicală, inclusiv sprijinul psihosocial și posttraumatic; reîntregirea familiei și procentul semnificativ de grupuri defavorizate din rândul refugiaților, în special numărul îngrijorător de copii, inclusiv minori neînsoțiți, de persoane cu dizabilități, de persoane în vârstă și de femei (11), care au nevoie de răspunsuri adaptate la problemele lor specifice; |
| --- | --- |

6.

subliniază că, pentru a facilita incluziunea socială și integrarea refugiaților pe piața muncii, este necesar să se dezvolte o abordare care să prevadă o adaptare adecvată și să presupună cooperare, precum și să se soluționeze o serie de probleme grave și multidimensionale, cum sunt: toate formele de discriminare; barierele lingvistice, care sunt primele obstacole în calea integrării; validarea competențelor; originile socioeconomice, educaționale și culturale diferite; locuințele; nevoile în materie de îngrijire medicală, inclusiv sprijinul psihosocial și posttraumatic; reîntregirea familiei și procentul semnificativ de grupuri defavorizate din rândul refugiaților, în special numărul îngrijorător de copii, inclusiv minori neînsoțiți, de persoane cu dizabilități, de persoane în vârstă și de femei (11), care au nevoie de răspunsuri adaptate la problemele lor specifice;

| 7. | respinge ideea creării unor piețe speciale ale muncii pentru refugiați; |
| --- | --- |

7.

respinge ideea creării unor piețe speciale ale muncii pentru refugiați;

| 8. | susține că salariul minim pe economie ar trebui să se aplice și refugiaților; |
| --- | --- |

8.

susține că salariul minim pe economie ar trebui să se aplice și refugiaților;

| 9. | reamintește situația extrem de îngrijorătoare a femeilor din taberele de refugiați din Europa și în special condițiile acestora de viață și de igienă care impun măsuri sanitare de urgență; subliniază că nevoile femeilor în materie de îngrijiri medicale sunt diferite de cele ale bărbaților, deoarece femeile sunt expuse mai multor riscuri, inclusiv violenței bazate pe gen, complicațiilor în ceea ce privește sănătatea reproducerii și barierelor culturale în calea accesului la îngrijire medicală; consideră, prin urmare, că politicile din acest domeniu nu pot fi neutre din punctul de vedere al genului; |
| --- | --- |

9.

reamintește situația extrem de îngrijorătoare a femeilor din taberele de refugiați din Europa și în special condițiile acestora de viață și de igienă care impun măsuri sanitare de urgență; subliniază că nevoile femeilor în materie de îngrijiri medicale sunt diferite de cele ale bărbaților, deoarece femeile sunt expuse mai multor riscuri, inclusiv violenței bazate pe gen, complicațiilor în ceea ce privește sănătatea reproducerii și barierelor culturale în calea accesului la îngrijire medicală; consideră, prin urmare, că politicile din acest domeniu nu pot fi neutre din punctul de vedere al genului;

| 10. | subliniază că este important să se diferențieze între măsurile urgente și măsurile ce trebuie adoptate pe termen mediu și lung, pentru a putea face față în mod eficient unor nevoi diferite; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este important să se diferențieze între măsurile urgente și măsurile ce trebuie adoptate pe termen mediu și lung, pentru a putea face față în mod eficient unor nevoi diferite;

| 11. | reiterează importanța recunoașterii încă de la început a dimensiunii de gen atunci când se procesează cererile de obținere a statutului de refugiat, precum și a recunoașterii nevoilor femeilor care solicită protecție internațională și a provocărilor specifice legate de incluziunea socială și de integrarea pe piața muncii cu care se confruntă femeile; solicită oportunități egale pentru bărbați și femei în toate politicile și procedurile legate de incluziunea socială și de integrarea pe piața muncii și de azil și de migrație, ținând cont de faptul că femeile își asumă mai des decât bărbații responsabilitatea pentru îngrijirea copiilor, precum și a membrilor de familie în vârstă, bolnavi sau dependenți; reamintește că asigurarea unor servicii de îngrijire de calitate și la prețuri accesibile pentru copii, precum și regimurile de muncă flexibile sunt exemple esențiale de îmbunătățire a accesului tuturor părinților la piața muncii, pentru a permite emanciparea economică și socială a acestora; |
| --- | --- |

11.

reiterează importanța recunoașterii încă de la început a dimensiunii de gen atunci când se procesează cererile de obținere a statutului de refugiat, precum și a recunoașterii nevoilor femeilor care solicită protecție internațională și a provocărilor specifice legate de incluziunea socială și de integrarea pe piața muncii cu care se confruntă femeile; solicită oportunități egale pentru bărbați și femei în toate politicile și procedurile legate de incluziunea socială și de integrarea pe piața muncii și de azil și de migrație, ținând cont de faptul că femeile își asumă mai des decât bărbații responsabilitatea pentru îngrijirea copiilor, precum și a membrilor de familie în vârstă, bolnavi sau dependenți; reamintește că asigurarea unor servicii de îngrijire de calitate și la prețuri accesibile pentru copii, precum și regimurile de muncă flexibile sunt exemple esențiale de îmbunătățire a accesului tuturor părinților la piața muncii, pentru a permite emanciparea economică și socială a acestora;

| 12. | subliniază beneficiile educației pentru incluziunea socială și integrarea pe piața muncii; subliniază importanța de a garanta tuturor refugiaților, în special fetelor și femeilor, accesul la educația formală, informală și non-formală și la formarea continuă combinate cu experiența profesională (12); solicită, în plus, proceduri solide și transparente pentru recunoașterea calificărilor obținute în străinătate, în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

12.

subliniază beneficiile educației pentru incluziunea socială și integrarea pe piața muncii; subliniază importanța de a garanta tuturor refugiaților, în special fetelor și femeilor, accesul la educația formală, informală și non-formală și la formarea continuă combinate cu experiența profesională (12); solicită, în plus, proceduri solide și transparente pentru recunoașterea calificărilor obținute în străinătate, în afara Uniunii Europene;

| 13. | solicită statelor membre să instituie un sistem unificat de pregătire lingvistică, corelând strâns pregătirea lingvistică generală cu cea profesională; |
| --- | --- |

13.

solicită statelor membre să instituie un sistem unificat de pregătire lingvistică, corelând strâns pregătirea lingvistică generală cu cea profesională;

| 14. | subliniază importanța unei abordări adaptate cu privire la integrare, bazată pe egalitatea de șanse, care să acorde atenția necesară nevoilor și provocărilor specifice ale diferitelor grupuri-țintă; subliniază, în acest sens, cererea importantă de programe de alfabetizare; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța unei abordări adaptate cu privire la integrare, bazată pe egalitatea de șanse, care să acorde atenția necesară nevoilor și provocărilor specifice ale diferitelor grupuri-țintă; subliniază, în acest sens, cererea importantă de programe de alfabetizare;

Provocări și oportunități

| 15. | consideră că, pentru a le reda demnitatea și simțul propriei valori, este important să li se faciliteze refugiaților și solicitanților de azil accesul la locuințe, la îngrijiri medicale, la educație și protecție socială, precum și la piața muncii și ca piețele muncii să fie favorabile incluziunii la nivel local și național, acest demers fiind în același timp eficient din punctul de vedere al costurilor, deoarece le-ar permite să se întrețină, să își câștige independența economică și să contribuie în mod pozitiv la societate, acest lucru reprezentând un pas esențial înspre includerea lor cu succes în societate și o abordare responsabilă față de finanțele publice, deoarece ar reduce costurile suportate de statele membre și de autoritățile locale, permițându-le totodată refugiaților să ducă un trai demn și să devină contribuitori fiscali activi, situație considerată a fi în general benefică pentru dezvoltarea și evoluția lor personală, stima de sine și statutul în societate, precum și pentru societate și comunitate în general; subliniază că nu toți refugiații care sosesc în UE sunt în măsură să lucreze, din motive care țin de sănătate, vârstă sau alte aspecte; reamintește că Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională și Directiva privind condițiile de primire prevăd dreptul de acces la piața muncii și la formare profesională, atât pentru solicitanții de azil, cât și pentru beneficiarii protecției internaționale; |
| --- | --- |

15.

consideră că, pentru a le reda demnitatea și simțul propriei valori, este important să li se faciliteze refugiaților și solicitanților de azil accesul la locuințe, la îngrijiri medicale, la educație și protecție socială, precum și la piața muncii și ca piețele muncii să fie favorabile incluziunii la nivel local și național, acest demers fiind în același timp eficient din punctul de vedere al costurilor, deoarece le-ar permite să se întrețină, să își câștige independența economică și să contribuie în mod pozitiv la societate, acest lucru reprezentând un pas esențial înspre includerea lor cu succes în societate și o abordare responsabilă față de finanțele publice, deoarece ar reduce costurile suportate de statele membre și de autoritățile locale, permițându-le totodată refugiaților să ducă un trai demn și să devină contribuitori fiscali activi, situație considerată a fi în general benefică pentru dezvoltarea și evoluția lor personală, stima de sine și statutul în societate, precum și pentru societate și comunitate în general; subliniază că nu toți refugiații care sosesc în UE sunt în măsură să lucreze, din motive care țin de sănătate, vârstă sau alte aspecte; reamintește că Directiva privind condițiile care trebuie îndeplinite pentru a putea beneficia de protecție internațională și Directiva privind condițiile de primire prevăd dreptul de acces la piața muncii și la formare profesională, atât pentru solicitanții de azil, cât și pentru beneficiarii protecției internaționale;

| 16. | solicită statelor membre să se ocupe de aplicarea recomandărilor specifice de țară stabilite în cadrul Semestrului european; |
| --- | --- |

16.

solicită statelor membre să se ocupe de aplicarea recomandărilor specifice de țară stabilite în cadrul Semestrului european;

| 17. | subliniază că o intervenție timpurie și continuă este esențială pentru eforturile menite să garanteze incluziunea socială și integrarea refugiaților pe piața muncii și în comunitățile locale, cât mai eficient cu putință, contribuind astfel la diminuarea riscului ca aceștia să se simtă ulterior izolați, nepotriviți sau neadaptați; reamintește că măsurile de intervenție timpurie ar putea include participarea timpurie prin voluntariat, stagii, mentorat și implicarea comunității; |
| --- | --- |

17.

subliniază că o intervenție timpurie și continuă este esențială pentru eforturile menite să garanteze incluziunea socială și integrarea refugiaților pe piața muncii și în comunitățile locale, cât mai eficient cu putință, contribuind astfel la diminuarea riscului ca aceștia să se simtă ulterior izolați, nepotriviți sau neadaptați; reamintește că măsurile de intervenție timpurie ar putea include participarea timpurie prin voluntariat, stagii, mentorat și implicarea comunității;

| 18. | recunoaște importanța activității societății civile și a organizațiilor de voluntari care oferă sprijin pentru abilitare, integrare și reziliență tuturor solicitanților de azil și refugiaților înainte și în timpul participării acestora pe piața muncii; subliniază faptul că ar trebui luate măsurile necesare pentru instruirea corespunzătoare a persoanelor care se implică voluntar în educația și integrarea refugiaților; remarcă importanța înființării și a construirii de rețele sociale și comunitare între și cu comunitățile de refugiați și de migranți, cu scopul de a facilita accesul acestora pe piața muncii; |
| --- | --- |

18.

recunoaște importanța activității societății civile și a organizațiilor de voluntari care oferă sprijin pentru abilitare, integrare și reziliență tuturor solicitanților de azil și refugiaților înainte și în timpul participării acestora pe piața muncii; subliniază faptul că ar trebui luate măsurile necesare pentru instruirea corespunzătoare a persoanelor care se implică voluntar în educația și integrarea refugiaților; remarcă importanța înființării și a construirii de rețele sociale și comunitare între și cu comunitățile de refugiați și de migranți, cu scopul de a facilita accesul acestora pe piața muncii;

| 19. | subliniază faptul că condițiile de pe piața muncii din țările-gazdă sunt unul dintre factorii determinanți pentru a asigura o integrare sustenabilă și de succes a refugiaților; este conștient de faptul că refugiații sunt eterogeni din perspectiva vârstei, a competențelor și a cunoștințelor; subliniază că rata șomajului din UE, în special a șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, se situează în continuare la niveluri alarmante în unele țări și regiuni, iar Comisia și statele membre ar trebui să continue să acorde prioritate politicilor și investițiilor care vizează crearea de locuri de muncă de calitate pentru ansamblul societății, cu un accent deosebit asupra persoanelor mai vulnerabile, și creșterea economică; reamintește că măsurile pentru crearea de locuri de muncă de calitate, promovarea unor piețe ale muncii active și abordarea problemei șomajului trebuie să aibă sens în contextul local, în caz contrar acestea nefiind eficace; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că condițiile de pe piața muncii din țările-gazdă sunt unul dintre factorii determinanți pentru a asigura o integrare sustenabilă și de succes a refugiaților; este conștient de faptul că refugiații sunt eterogeni din perspectiva vârstei, a competențelor și a cunoștințelor; subliniază că rata șomajului din UE, în special a șomajului în rândul tinerilor și a șomajului pe termen lung, se situează în continuare la niveluri alarmante în unele țări și regiuni, iar Comisia și statele membre ar trebui să continue să acorde prioritate politicilor și investițiilor care vizează crearea de locuri de muncă de calitate pentru ansamblul societății, cu un accent deosebit asupra persoanelor mai vulnerabile, și creșterea economică; reamintește că măsurile pentru crearea de locuri de muncă de calitate, promovarea unor piețe ale muncii active și abordarea problemei șomajului trebuie să aibă sens în contextul local, în caz contrar acestea nefiind eficace;

| 20. | subliniază, de asemenea, discrepanțele semnificative dintre situațiile sociale și economice din cadrul UE; subliniază că este important să se țină cont de aceste aspecte la transferul refugiaților, pentru a le maximiza șansele de integrare pe piața muncii, deoarece adeseori refugiații sunt transferați inițial în locuri unde nu pot fi integrați pe piața muncii; |
| --- | --- |

20.

subliniază, de asemenea, discrepanțele semnificative dintre situațiile sociale și economice din cadrul UE; subliniază că este important să se țină cont de aceste aspecte la transferul refugiaților, pentru a le maximiza șansele de integrare pe piața muncii, deoarece adeseori refugiații sunt transferați inițial în locuri unde nu pot fi integrați pe piața muncii;

| 21. | face apel la statele membre să asigure că primirea noilor refugiaților este însoțită de o politică de integrare solidă, cum ar fi cursuri de limbă și de orientare, care să ofere informații cuprinzătoare despre drepturile fundamentale și valorile UE și despre incluziunea socială; subliniază că dobândirea de competențe lingvistice joacă un rol esențial în integrarea cu succes a refugiaților, în special pe piața muncii; invită statele membre să solicite și să ofere refugiaților cărora este probabil să li se ofere un permis de muncă în țara-gazdă cursuri de limbă aprofundate, atât pe teme generale, cât și pe teme profesionale; consideră că pregătirea lingvistică ar trebui să înceapă încă din hotspoturi și din centrele de primire; |
| --- | --- |

21.

face apel la statele membre să asigure că primirea noilor refugiaților este însoțită de o politică de integrare solidă, cum ar fi cursuri de limbă și de orientare, care să ofere informații cuprinzătoare despre drepturile fundamentale și valorile UE și despre incluziunea socială; subliniază că dobândirea de competențe lingvistice joacă un rol esențial în integrarea cu succes a refugiaților, în special pe piața muncii; invită statele membre să solicite și să ofere refugiaților cărora este probabil să li se ofere un permis de muncă în țara-gazdă cursuri de limbă aprofundate, atât pe teme generale, cât și pe teme profesionale; consideră că pregătirea lingvistică ar trebui să înceapă încă din hotspoturi și din centrele de primire;

| 22. | subliniază necesitatea unei evaluări timpurii, echitabile, transparente și gratuite a competențelor formale și nonformale ale refugiaților și ale solicitanților de azil, precum și a recunoașterii și validării calificărilor acestora, în scopul de a le facilita accesul la politici active privind piața muncii, îndeosebi prin formare și orientare privind inserția profesională, inclusiv măsuri care să le garanteze accesul pe piața muncii și la condiții de muncă nediscriminatorii și măsuri specifice care să le permită să își fructifice pe deplin potențialul, precum și de a corela oferta și cererea de pe piețele muncii din țările-gazdă; subliniază, în acest sens, importanța consolidării rolului Cadrului european al calificărilor și a introducerii rapide a unor sisteme mai eficace de recunoaștere și de validare a diplomelor, experiențelor și competențelor; subliniază că eficacitatea acestor sisteme ar fi benefică, în general, tuturor cetățenilor Uniunii; subliniază însă că această evaluare nu ar trebui să se transforme în niciun caz într-un proces de discriminare în ceea ce privește calificările solicitanților de azil și că factorul legat de competențe și de capacitatea potențială de inserție profesională nu ar trebui să fie un criteriu pentru luarea deciziilor cu privire la cererile de azil; subliniază că resursele limitate disponibile ar trebui să fie cheltuite cu atenție pe gestionarea la timp a procedurilor de azil și pe integrarea rapidă și eficace a refugiaților; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea unei evaluări timpurii, echitabile, transparente și gratuite a competențelor formale și nonformale ale refugiaților și ale solicitanților de azil, precum și a recunoașterii și validării calificărilor acestora, în scopul de a le facilita accesul la politici active privind piața muncii, îndeosebi prin formare și orientare privind inserția profesională, inclusiv măsuri care să le garanteze accesul pe piața muncii și la condiții de muncă nediscriminatorii și măsuri specifice care să le permită să își fructifice pe deplin potențialul, precum și de a corela oferta și cererea de pe piețele muncii din țările-gazdă; subliniază, în acest sens, importanța consolidării rolului Cadrului european al calificărilor și a introducerii rapide a unor sisteme mai eficace de recunoaștere și de validare a diplomelor, experiențelor și competențelor; subliniază că eficacitatea acestor sisteme ar fi benefică, în general, tuturor cetățenilor Uniunii; subliniază însă că această evaluare nu ar trebui să se transforme în niciun caz într-un proces de discriminare în ceea ce privește calificările solicitanților de azil și că factorul legat de competențe și de capacitatea potențială de inserție profesională nu ar trebui să fie un criteriu pentru luarea deciziilor cu privire la cererile de azil; subliniază că resursele limitate disponibile ar trebui să fie cheltuite cu atenție pe gestionarea la timp a procedurilor de azil și pe integrarea rapidă și eficace a refugiaților;

| 23. | subliniază că politicile fiscale publice ample, care acoperă investițiile extraordinare în măsuri și programe de incluziune socială și integrare pe piața forței de muncă, pot avea un efect pozitiv asupra PIB-urilor naționale pe termen scurt, în timp ce impactul pe termen mediu sau lung asupra finanțelor publice va depinde de eficacitatea acestor măsuri; |
| --- | --- |

23.

subliniază că politicile fiscale publice ample, care acoperă investițiile extraordinare în măsuri și programe de incluziune socială și integrare pe piața forței de muncă, pot avea un efect pozitiv asupra PIB-urilor naționale pe termen scurt, în timp ce impactul pe termen mediu sau lung asupra finanțelor publice va depinde de eficacitatea acestor măsuri;

| 24. | salută, în acest context, decizia Comisiei de a ține cont, la evaluarea posibilelor devieri temporare de la cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, de impactul bugetar al fluxului excepțional de refugiați legat de cheltuielile extraordinare pentru statele membre în cadrul componentei preventive și corective a PSC (13); |
| --- | --- |

24.

salută, în acest context, decizia Comisiei de a ține cont, la evaluarea posibilelor devieri temporare de la cerințele Pactului de stabilitate și de creștere, de impactul bugetar al fluxului excepțional de refugiați legat de cheltuielile extraordinare pentru statele membre în cadrul componentei preventive și corective a PSC (13);

| 25. | subliniază că principalele fonduri ale UE disponibile pentru includerea socială și integrarea pe piața forței de muncă, în special Fondul social european (FSE), Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul european de ajutor pentru persoanele cele mai defavorizate (FEAD) se concentrează pe obiective, grupuri-țintă și moduri de gestiune diferite la nivelul statelor membre; subliniază că aceste fonduri sprijină inițiative specifice având drept scop îmbunătățirea competențelor lingvistice și profesionale, promovarea accesului la servicii și la piața forței de muncă, precum și sprijinirea campaniilor de sensibilizare adresate atât comunităților-gazdă, cât și migranților; reamintește importanța utilizării fondurilor de integrare pentru măsuri reale de integrare și reamintește statelor membre importanța principiului parteneriatului, pentru a asigura utilizarea eficientă și mai coordonată a acestor fonduri; reamintește, totuși, că obiectivul de integrare pe piața muncii a refugiaților trebuie să se traducă prin acordarea unei importanțe sporite Fondului social european; |
| --- | --- |

25.

subliniază că principalele fonduri ale UE disponibile pentru includerea socială și integrarea pe piața forței de muncă, în special Fondul social european (FSE), Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) și Fondul european de ajutor pentru persoanele cele mai defavorizate (FEAD) se concentrează pe obiective, grupuri-țintă și moduri de gestiune diferite la nivelul statelor membre; subliniază că aceste fonduri sprijină inițiative specifice având drept scop îmbunătățirea competențelor lingvistice și profesionale, promovarea accesului la servicii și la piața forței de muncă, precum și sprijinirea campaniilor de sensibilizare adresate atât comunităților-gazdă, cât și migranților; reamintește importanța utilizării fondurilor de integrare pentru măsuri reale de integrare și reamintește statelor membre importanța principiului parteneriatului, pentru a asigura utilizarea eficientă și mai coordonată a acestor fonduri; reamintește, totuși, că obiectivul de integrare pe piața muncii a refugiaților trebuie să se traducă prin acordarea unei importanțe sporite Fondului social european;

| 26. | având în vedere că aceste fonduri sunt insuficiente, subliniază că sunt necesare investiții publice sporite și resurse suplimentare pentru a oferi în mod prioritar autorităților locale, partenerilor sociali, actorilor sociali și economici, societății civile și organizațiilor de voluntari sprijin financiar direct pentru măsuri care vizează integrarea rapidă a refugiaților și a solicitanților de azil în societate și pe piața muncii, nu în ultimul rând pentru a evita tensiunile sociale, în special în acele zone în care rata șomajului este cea mai ridicată;; |
| --- | --- |

26.

având în vedere că aceste fonduri sunt insuficiente, subliniază că sunt necesare investiții publice sporite și resurse suplimentare pentru a oferi în mod prioritar autorităților locale, partenerilor sociali, actorilor sociali și economici, societății civile și organizațiilor de voluntari sprijin financiar direct pentru măsuri care vizează integrarea rapidă a refugiaților și a solicitanților de azil în societate și pe piața muncii, nu în ultimul rând pentru a evita tensiunile sociale, în special în acele zone în care rata șomajului este cea mai ridicată;;

| 27. | recunoaște eforturile Comisiei de a simplifica și de a spori sinergiile dintre instrumentele de finanțare disponibile; subliniază, totuși, necesitatea de a dezvolta în continuare accesibilitatea, complementaritatea și transparența acestor fonduri, cu scopul de a consolida capacitățile de primire și de integrare ale statelor membre în ceea ce privește refugiații și solicitanții de azil; |
| --- | --- |

27.

recunoaște eforturile Comisiei de a simplifica și de a spori sinergiile dintre instrumentele de finanțare disponibile; subliniază, totuși, necesitatea de a dezvolta în continuare accesibilitatea, complementaritatea și transparența acestor fonduri, cu scopul de a consolida capacitățile de primire și de integrare ale statelor membre în ceea ce privește refugiații și solicitanții de azil;

| 28. | subliniază, în acest sens, că FAMI și-a epuizat toate resursele; solicită, prin urmare, menținerea fondului în cadrul revizuirii CFM; |
| --- | --- |

28.

subliniază, în acest sens, că FAMI și-a epuizat toate resursele; solicită, prin urmare, menținerea fondului în cadrul revizuirii CFM;

| 29. | subliniază faptul că principiile egalității de tratament, nediscriminării, ale egalității de șanse și ale egalității de gen ar trebui garantate întotdeauna atunci când se concep și se pun în aplicare politici și măsuri de includere socială și de integrare; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că principiile egalității de tratament, nediscriminării, ale egalității de șanse și ale egalității de gen ar trebui garantate întotdeauna atunci când se concep și se pun în aplicare politici și măsuri de includere socială și de integrare;

| 30. | subliniază, de asemenea, că măsurile de integrare și incluziune destinate refugiaților și solicitanților de azil nu ar trebui să fie finanțate din resursele destinate unor programe care vizează alte grupuri defavorizate, ci necesită obligatoriu investiții sociale suplimentare, care reflectă necesitatea unor măsuri suplimentare; subliniază, de asemenea, că fondurile UE disponibile ar trebui să fie cheltuite într-un mod mai eficient și mai eficace; invită Comisia să țină cont de piața muncii și de datele privind situația socială la conceperea unor astfel de politici de integrare, cu scopul de a se asigura că procesul de integrare nu înrăutățește situația socială și economică din regiunile-gazdă; |
| --- | --- |

30.

subliniază, de asemenea, că măsurile de integrare și incluziune destinate refugiaților și solicitanților de azil nu ar trebui să fie finanțate din resursele destinate unor programe care vizează alte grupuri defavorizate, ci necesită obligatoriu investiții sociale suplimentare, care reflectă necesitatea unor măsuri suplimentare; subliniază, de asemenea, că fondurile UE disponibile ar trebui să fie cheltuite într-un mod mai eficient și mai eficace; invită Comisia să țină cont de piața muncii și de datele privind situația socială la conceperea unor astfel de politici de integrare, cu scopul de a se asigura că procesul de integrare nu înrăutățește situația socială și economică din regiunile-gazdă;

| 31. | invită, prin urmare, Comisia să analizeze introducerea unei cote minime de 25 % din bugetul politicii de coeziune pentru FSE în momentul revizuirii cadrului financiar multianual (CFM), pentru a asigura resurse adecvate pentru integrarea pe piața forței de muncă pe termen lung; invită Consiliul ca, în cadrul viitoarei revizuiri a CFM, să ajusteze plafoanele pentru alocările totale și pentru rubricile individuale pentru a ține seama de provocările interne și externe apărute ca urmare a crizei refugiaților și a le alinia la nevoile statelor membre care se confruntă cu cea mai mare provocare în materie de integrare (14); |
| --- | --- |

31.

invită, prin urmare, Comisia să analizeze introducerea unei cote minime de 25 % din bugetul politicii de coeziune pentru FSE în momentul revizuirii cadrului financiar multianual (CFM), pentru a asigura resurse adecvate pentru integrarea pe piața forței de muncă pe termen lung; invită Consiliul ca, în cadrul viitoarei revizuiri a CFM, să ajusteze plafoanele pentru alocările totale și pentru rubricile individuale pentru a ține seama de provocările interne și externe apărute ca urmare a crizei refugiaților și a le alinia la nevoile statelor membre care se confruntă cu cea mai mare provocare în materie de integrare (14);

| 32. | subliniază faptul că, pentru a asigura o alocare eficientă în domeniul de aplicare al FSE, statele membre ar trebui să adapteze normele naționale conexe, atunci când este necesar, pentru a se asigura că solicitanții de azil sunt tratați în mod egal în raport cu resortisanții din UE și din țările terțe care au acces la piața muncii; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că, pentru a asigura o alocare eficientă în domeniul de aplicare al FSE, statele membre ar trebui să adapteze normele naționale conexe, atunci când este necesar, pentru a se asigura că solicitanții de azil sunt tratați în mod egal în raport cu resortisanții din UE și din țările terțe care au acces la piața muncii;

Pentru o integrare funcțională

| 33. | subliniază că este necesară o corelare strânsă între toate actele legislative care alcătuiesc Agenda UE privind migrația (15), pentru a asigura buna gestionare a refugiaților și migranților; |
| --- | --- |

33.

subliniază că este necesară o corelare strânsă între toate actele legislative care alcătuiesc Agenda UE privind migrația (15), pentru a asigura buna gestionare a refugiaților și migranților;

| 34. | observă că participarea tuturor actorilor implicați în societate este esențială și, prin urmare, sugerează ca, respectând în același timp competențele statelor membre cu privire la măsurile de integrare, să fie consolidat schimbul de bune practici în acest domeniu; subliniază faptul că măsurile de integrare pentru toți resortisanții țărilor terțe care se află în situație de ședere legală ar trebui să promoveze includerea, mai degrabă decât izolarea; observă că autoritățile locale și regionale, inclusiv orașele, au de jucat un rol-cheie în procesele de integrare; |
| --- | --- |

34.

observă că participarea tuturor actorilor implicați în societate este esențială și, prin urmare, sugerează ca, respectând în același timp competențele statelor membre cu privire la măsurile de integrare, să fie consolidat schimbul de bune practici în acest domeniu; subliniază faptul că măsurile de integrare pentru toți resortisanții țărilor terțe care se află în situație de ședere legală ar trebui să promoveze includerea, mai degrabă decât izolarea; observă că autoritățile locale și regionale, inclusiv orașele, au de jucat un rol-cheie în procesele de integrare;

| 35. | este ferm convins că integrarea refugiaților pe piața muncii va fi dificilă fără sprijinul activ și pe scară largă din partea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii din UE; consideră că autoritățile adecvate din statele membre ar trebui să le ofere IMM-urilor sprijin și consiliere cuprinzătoare și adaptate în contextul integrării refugiaților pe piața muncii; |
| --- | --- |

35.

este ferm convins că integrarea refugiaților pe piața muncii va fi dificilă fără sprijinul activ și pe scară largă din partea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii din UE; consideră că autoritățile adecvate din statele membre ar trebui să le ofere IMM-urilor sprijin și consiliere cuprinzătoare și adaptate în contextul integrării refugiaților pe piața muncii;

| 36. | sprijină eforturile depuse de Comisie pentru actualizarea Agendei europene privind migrația, în special prin revizuirea Regulamentului Dublin III, cu scopul de a îmbunătăți solidaritatea, împărțirea responsabilităților și armonizarea standardelor de protecție între statele membre; subliniază impactul pozitiv pe care l-ar avea mobilitatea refugiaților în soluționarea nevoilor și a penuriei de pe piața muncii, precum și asupra integrării refugiaților pe piața muncii, inclusiv asupra unor aspecte cum ar fi încurajarea statelor membre să permită reîntregirea familiei; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crea un sistem european comun de azil cu adevărat uniform și o politică cuprinzătoare și durabilă privind migrația legală în UE, pentru a satisface cererea de competențe de pe piața muncii, în care politicile de integrare și de includere socială activă joacă un rol central; |
| --- | --- |

36.

sprijină eforturile depuse de Comisie pentru actualizarea Agendei europene privind migrația, în special prin revizuirea Regulamentului Dublin III, cu scopul de a îmbunătăți solidaritatea, împărțirea responsabilităților și armonizarea standardelor de protecție între statele membre; subliniază impactul pozitiv pe care l-ar avea mobilitatea refugiaților în soluționarea nevoilor și a penuriei de pe piața muncii, precum și asupra integrării refugiaților pe piața muncii, inclusiv asupra unor aspecte cum ar fi încurajarea statelor membre să permită reîntregirea familiei; subliniază că sunt necesare eforturi suplimentare pentru a crea un sistem european comun de azil cu adevărat uniform și o politică cuprinzătoare și durabilă privind migrația legală în UE, pentru a satisface cererea de competențe de pe piața muncii, în care politicile de integrare și de includere socială activă joacă un rol central;

| 37. | regretă faptul că Comisia a fost nevoită să adopte 40 de decizii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva mai multor state membre, care nu au implementat politici-cheie ale sistemului european comun de azil, inclusiv scrisori de punere în întârziere adresate unui număr de 19 state membre pentru că nu au comunicat măsurile în vederea transpunerii Directivei privind condițiile de primire, care stabilește standardele esențiale cu privire la aspecte cum ar fi accesul la un loc de muncă, la formare profesională, precum și la școlarizarea și educația minorilor, alimente, locuințe, servicii de sănătate, îngrijire medicală și psihologică și dispoziții pentru persoanele defavorizate; este ferm convins că Comisia ar trebui să facă mai multe pentru a se asigura că normele existente sunt puse în aplicare pe deplin și în mod eficient; îndeamnă statele membre să rectifice această situație, în conformitate cu standardele drepturilor omului și cu principiile europene ale solidarității, distribuirii echitabile a răspunderii și cooperării sincere consacrate în tratate; |
| --- | --- |

37.

regretă faptul că Comisia a fost nevoită să adopte 40 de decizii de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva mai multor state membre, care nu au implementat politici-cheie ale sistemului european comun de azil, inclusiv scrisori de punere în întârziere adresate unui număr de 19 state membre pentru că nu au comunicat măsurile în vederea transpunerii Directivei privind condițiile de primire, care stabilește standardele esențiale cu privire la aspecte cum ar fi accesul la un loc de muncă, la formare profesională, precum și la școlarizarea și educația minorilor, alimente, locuințe, servicii de sănătate, îngrijire medicală și psihologică și dispoziții pentru persoanele defavorizate; este ferm convins că Comisia ar trebui să facă mai multe pentru a se asigura că normele existente sunt puse în aplicare pe deplin și în mod eficient; îndeamnă statele membre să rectifice această situație, în conformitate cu standardele drepturilor omului și cu principiile europene ale solidarității, distribuirii echitabile a răspunderii și cooperării sincere consacrate în tratate;

| 38. | ia act de declarația Președintelui Juncker (16) din discursul său privind starea Uniunii din 2015, în care acesta și-a afirmat sprijinul pentru acordarea accesului solicitanților de azil la piața muncii, în timp ce le sunt tratate cererile; regretă, totuși, lipsa de angajament a Comisiei în executarea deciziilor adoptate; își exprimă îngrijorarea cu privire la decizia unora dintre statele membre de a-și închide frontierele interne sau de a introduce controale temporare, punând în pericol libertatea de mișcare în interiorul zonei Schengen; |
| --- | --- |

38.

ia act de declarația Președintelui Juncker (16) din discursul său privind starea Uniunii din 2015, în care acesta și-a afirmat sprijinul pentru acordarea accesului solicitanților de azil la piața muncii, în timp ce le sunt tratate cererile; regretă, totuși, lipsa de angajament a Comisiei în executarea deciziilor adoptate; își exprimă îngrijorarea cu privire la decizia unora dintre statele membre de a-și închide frontierele interne sau de a introduce controale temporare, punând în pericol libertatea de mișcare în interiorul zonei Schengen;

| 39. | regretă faptul că acordul de distribuire a refugiaților între statele membre, încheiat în septembrie 2015, nu este pus în aplicare în mod satisfăcător; subliniază că în majoritatea statelor membre nu se respectă cotele de primire a refugiaților; îndeamnă Comisia și statele membre să pună cât mai repede în aplicare acordurile și să urgenteze procesele de primire și de instalare a refugiaților; |
| --- | --- |

39.

regretă faptul că acordul de distribuire a refugiaților între statele membre, încheiat în septembrie 2015, nu este pus în aplicare în mod satisfăcător; subliniază că în majoritatea statelor membre nu se respectă cotele de primire a refugiaților; îndeamnă Comisia și statele membre să pună cât mai repede în aplicare acordurile și să urgenteze procesele de primire și de instalare a refugiaților;

| 40. | subliniază că o procesare îndelungată a solicitărilor de protecție internațională, precum și neînregistrarea solicitanților de azil la sosire nu doar împiedică accesul legal și în timp util al refugiaților și al solicitanților de azil la piața muncii, dar creează totodată condițiile pentru dezvoltarea unor practici de muncă nedeclarată și a tuturor formelor grave de exploatare prin muncă; subliniază necesitatea de a sprijini statele membre care se află în prima linie a gestionării înregistrării solicitanților de azil; |
| --- | --- |

40.

subliniază că o procesare îndelungată a solicitărilor de protecție internațională, precum și neînregistrarea solicitanților de azil la sosire nu doar împiedică accesul legal și în timp util al refugiaților și al solicitanților de azil la piața muncii, dar creează totodată condițiile pentru dezvoltarea unor practici de muncă nedeclarată și a tuturor formelor grave de exploatare prin muncă; subliniază necesitatea de a sprijini statele membre care se află în prima linie a gestionării înregistrării solicitanților de azil;

| 41. | subliniază că ar trebui să se asigure accesul la justiție și protecție pentru toate victimele exploatării și discriminării; evidențiază activitatea esențială desfășurată de către partenerii sociali, societatea civilă, autoritățile locale, actorii economici și sociali și organizațiile de voluntari pentru a veni în întâmpinarea acestor lucrători și a le furniza informații, în special cu privire la drepturile și obligațiile lor și la protecția la care au dreptul, precum și sprijinul de care au nevoie, ținând seama, de asemenea, de posibilitatea ca șederea refugiaților să aibă un caracter temporar; |
| --- | --- |

41.

subliniază că ar trebui să se asigure accesul la justiție și protecție pentru toate victimele exploatării și discriminării; evidențiază activitatea esențială desfășurată de către partenerii sociali, societatea civilă, autoritățile locale, actorii economici și sociali și organizațiile de voluntari pentru a veni în întâmpinarea acestor lucrători și a le furniza informații, în special cu privire la drepturile și obligațiile lor și la protecția la care au dreptul, precum și sprijinul de care au nevoie, ținând seama, de asemenea, de posibilitatea ca șederea refugiaților să aibă un caracter temporar;

| 42. | remarcă importanța evitării formării de ghetouri, pentru a se realiza o integrare efectivă a refugiaților în societate; |
| --- | --- |

42.

remarcă importanța evitării formării de ghetouri, pentru a se realiza o integrare efectivă a refugiaților în societate;

| 43. | salută crearea unui „instrument de creare a profilului de competențe” pentru resortisanții țărilor terțe în cadrul „Noii agende pentru competențe în Europa”, cu scopul de a consolida identificarea și documentarea timpurie a competențelor și calificărilor resortisanților țărilor terțe, de a introduce un ghid de bune practici pentru susținerea integrării pe piața muncii în statele membre și de a îmbunătăți învățarea de limbi străine online pentru refugiații și solicitanții de azil nou-veniți cu ajutorul cursurilor de limbi străine online din cadrul programului Erasmus +; |
| --- | --- |

43.

salută crearea unui „instrument de creare a profilului de competențe” pentru resortisanții țărilor terțe în cadrul „Noii agende pentru competențe în Europa”, cu scopul de a consolida identificarea și documentarea timpurie a competențelor și calificărilor resortisanților țărilor terțe, de a introduce un ghid de bune practici pentru susținerea integrării pe piața muncii în statele membre și de a îmbunătăți învățarea de limbi străine online pentru refugiații și solicitanții de azil nou-veniți cu ajutorul cursurilor de limbi străine online din cadrul programului Erasmus +;

| 44. | salută „Planul de acțiune al Comisiei privind integrarea resortisanților țărilor terțe”, care abordează măsurile ce trebuie luate înaintea plecării și înaintea sosirii, educația, ocuparea forței de muncă și formarea profesională, accesul la serviciile de bază, participarea activă și incluziunea socială a acestora; |
| --- | --- |

44.

salută „Planul de acțiune al Comisiei privind integrarea resortisanților țărilor terțe”, care abordează măsurile ce trebuie luate înaintea plecării și înaintea sosirii, educația, ocuparea forței de muncă și formarea profesională, accesul la serviciile de bază, participarea activă și incluziunea socială a acestora;

Recomandări și cele mai bune practici

| 45. | invită statele membre să asigure refugiaților integrarea rapidă și deplină pe piața forței de muncă, precum și includerea socială, în conformitate cu principiul egalității de tratament, cu situația de pe piața națională a muncii și cu legislația UE și cea națională, să îi informeze și să le acorde accesul la serviciile publice, în special accesul la locuință, la asistență medicală și la protecție socială, la cursuri de integrare, la module de învățarea limbii și la alte măsuri educaționale și de formare; |
| --- | --- |

45.

invită statele membre să asigure refugiaților integrarea rapidă și deplină pe piața forței de muncă, precum și includerea socială, în conformitate cu principiul egalității de tratament, cu situația de pe piața națională a muncii și cu legislația UE și cea națională, să îi informeze și să le acorde accesul la serviciile publice, în special accesul la locuință, la asistență medicală și la protecție socială, la cursuri de integrare, la module de învățarea limbii și la alte măsuri educaționale și de formare;

| 46. | invită Comisia să ia în considerare o revizuire specifică a Directivei privind condițiile de primire, pentru a asigura că solicitanții de protecție internațională au acces la piața muncii cât mai curând posibil, după depunerea cererilor lor; îndeamnă Comisia să promoveze convergența la nivel superior a standardelor de protecție socială și o eliberare rapidă a permiselor de muncă în statele membre; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să ia în considerare o revizuire specifică a Directivei privind condițiile de primire, pentru a asigura că solicitanții de protecție internațională au acces la piața muncii cât mai curând posibil, după depunerea cererilor lor; îndeamnă Comisia să promoveze convergența la nivel superior a standardelor de protecție socială și o eliberare rapidă a permiselor de muncă în statele membre;

| 47. | invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a asigura accesul efectiv al refugiaților și al solicitanților de azil pe piața muncii, în special verificând că statele membre nu impun condiții prea restrictive pentru accesul la locuri de muncă, ceea ce ar face ca accesul la locuri de muncă să fie, în mod nejustificat, dificil; invită, prin urmare, statele membre să reducă formalitățile administrative, pentru a facilita intrarea persoanelor apte de muncă pe piața muncii; opinează că aceste acțiuni ar fi utile pentru integrarea refugiaților și, în general, ar fi benefice pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

47.

invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a asigura accesul efectiv al refugiaților și al solicitanților de azil pe piața muncii, în special verificând că statele membre nu impun condiții prea restrictive pentru accesul la locuri de muncă, ceea ce ar face ca accesul la locuri de muncă să fie, în mod nejustificat, dificil; invită, prin urmare, statele membre să reducă formalitățile administrative, pentru a facilita intrarea persoanelor apte de muncă pe piața muncii; opinează că aceste acțiuni ar fi utile pentru integrarea refugiaților și, în general, ar fi benefice pentru cetățenii UE;

| 48. | încurajează statele membre să reducă perioada de prelucrare a cererilor de protecție internațională, cu respectarea corespunzătoare a drepturilor persoanelor în cauză și fără a compromite calitatea procesului decizional, să evalueze nivelurile de educație și de calificare în centrele de primire inițială și, prin urmare, să extindă, în mod mai specific, măsurile de intervenție timpurie, precum instruirea lingvistică, evaluarea competențelor și cursuri de integrare civică, care să includă cursuri despre drepturile fundamentale, valorile și cultura europene, în special pentru acei solicitanți de azil care au șanse bune de a li se acorda protecție internațională și îndeamnă să se asigure un acces egal la aceste măsuri; îndeamnă Comisia să sprijine statele membre prin măsuri specifice și eficiente, care să contribuie la simplificarea tratării cererilor; |
| --- | --- |

48.

încurajează statele membre să reducă perioada de prelucrare a cererilor de protecție internațională, cu respectarea corespunzătoare a drepturilor persoanelor în cauză și fără a compromite calitatea procesului decizional, să evalueze nivelurile de educație și de calificare în centrele de primire inițială și, prin urmare, să extindă, în mod mai specific, măsurile de intervenție timpurie, precum instruirea lingvistică, evaluarea competențelor și cursuri de integrare civică, care să includă cursuri despre drepturile fundamentale, valorile și cultura europene, în special pentru acei solicitanți de azil care au șanse bune de a li se acorda protecție internațională și îndeamnă să se asigure un acces egal la aceste măsuri; îndeamnă Comisia să sprijine statele membre prin măsuri specifice și eficiente, care să contribuie la simplificarea tratării cererilor;

| 49. | invită statele membre să asigure refugiaților și solicitanților de azil accesul timpuriu, ușor și egal la formare, inclusiv la stagii și la ucenicii, pentru a asigura integrarea rapidă, eficientă și deplină în societățile noastre și pe piața muncii, inclusiv prin a dotarea acestora cu abilitățile necesare pentru a-și construi un nou viitor la înapoiere; subliniază că acest lucru ar putea fi realizat sub forma unor inițiative adoptate în comun cu sectorul privat, cu sindicatele și cu societatea civilă; le solicită, prin urmare, statelor membre să recunoască și să valideze abilitățile existente și competențele formale și informale, talentele și know-how-ul refugiaților, de la caz la caz; reamintește că prima barieră pe care refugiații trebuie să o depășească este limba; recomandă, prin urmare, adoptarea unor măsuri eficace, care să le permită nu numai să învețe și să înțeleagă limba țării gazdă, ci și să promoveze un proces de familiarizare reciprocă între diferitele culturi, pentru a evita răspândirea sentimentelor xenofobe și rasiste; |
| --- | --- |

49.

invită statele membre să asigure refugiaților și solicitanților de azil accesul timpuriu, ușor și egal la formare, inclusiv la stagii și la ucenicii, pentru a asigura integrarea rapidă, eficientă și deplină în societățile noastre și pe piața muncii, inclusiv prin a dotarea acestora cu abilitățile necesare pentru a-și construi un nou viitor la înapoiere; subliniază că acest lucru ar putea fi realizat sub forma unor inițiative adoptate în comun cu sectorul privat, cu sindicatele și cu societatea civilă; le solicită, prin urmare, statelor membre să recunoască și să valideze abilitățile existente și competențele formale și informale, talentele și know-how-ul refugiaților, de la caz la caz; reamintește că prima barieră pe care refugiații trebuie să o depășească este limba; recomandă, prin urmare, adoptarea unor măsuri eficace, care să le permită nu numai să învețe și să înțeleagă limba țării gazdă, ci și să promoveze un proces de familiarizare reciprocă între diferitele culturi, pentru a evita răspândirea sentimentelor xenofobe și rasiste;

| 50. | solicită crearea unui grup operativ la nivelul DG EMPL a Comisiei, pentru a stabili, în cel mai scurt timp posibil, standarde paneuropene pentru competențele transversale, precum și metode pentru evidențierea acestora; |
| --- | --- |

50.

solicită crearea unui grup operativ la nivelul DG EMPL a Comisiei, pentru a stabili, în cel mai scurt timp posibil, standarde paneuropene pentru competențele transversale, precum și metode pentru evidențierea acestora;

| 51. | salută găsirea de soluții pentru informarea multilingvă cu privire la posibilitățile de instruire formală și neformală, formare profesională, găsirea unui loc de muncă și voluntariat pentru migranți, refugiați și solicitanți de azil; solicită, prin urmare, extinderea acestor servicii; |
| --- | --- |

51.

salută găsirea de soluții pentru informarea multilingvă cu privire la posibilitățile de instruire formală și neformală, formare profesională, găsirea unui loc de muncă și voluntariat pentru migranți, refugiați și solicitanți de azil; solicită, prin urmare, extinderea acestor servicii;

| 52. | evidențiază faptul că instrumentele inovatoare bazate pe noile media, cum ar fi platformele de socializare și aplicațiile pentru dispozitivele mobile, ar putea juca un rol esențial în facilitarea accesului la informații, precum și pentru schimburile de informații referitoare la înregistrarea refugiaților, evaluarea competențelor acestora, căutarea unui loc de muncă, cursurile de limbă, precum și la acordarea de asistență directă persoanelor care au nevoie; încurajează statele membre să creeze platforme și portaluri de internet multilingve speciale care să ofere informații concise și ușor accesibile cu privire la posibilitățile de recunoaștere, la programele existente de integrare și la instituțiile responsabile, reamintind că toate statele UE și SEE dispun de un Centru național de informare pentru recunoașterea universitară care oferă modalități de a compara calificările universitare; încurajează statele membre, în acest context, să promoveze acest serviciu; |
| --- | --- |

52.

evidențiază faptul că instrumentele inovatoare bazate pe noile media, cum ar fi platformele de socializare și aplicațiile pentru dispozitivele mobile, ar putea juca un rol esențial în facilitarea accesului la informații, precum și pentru schimburile de informații referitoare la înregistrarea refugiaților, evaluarea competențelor acestora, căutarea unui loc de muncă, cursurile de limbă, precum și la acordarea de asistență directă persoanelor care au nevoie; încurajează statele membre să creeze platforme și portaluri de internet multilingve speciale care să ofere informații concise și ușor accesibile cu privire la posibilitățile de recunoaștere, la programele existente de integrare și la instituțiile responsabile, reamintind că toate statele UE și SEE dispun de un Centru național de informare pentru recunoașterea universitară care oferă modalități de a compara calificările universitare; încurajează statele membre, în acest context, să promoveze acest serviciu;

| 53. | atrage atenția asupra posibilităților și modelelor de educație și formare disponibile în statele membre și subliniază în special modelul formării duale, care este necunoscut sau aproape necunoscut în unele state membre și ignorat de refugiați și solicitanții de azil, dar care poate contribui în mod semnificativ la integrarea refugiaților pe piața muncii și în societate, prin facilitarea trecerii de la educație și formare profesională pe piața muncii, precum și prin formarea lucrătorilor pentru profesiile în care există un deficit de forță de muncă calificată; |
| --- | --- |

53.

atrage atenția asupra posibilităților și modelelor de educație și formare disponibile în statele membre și subliniază în special modelul formării duale, care este necunoscut sau aproape necunoscut în unele state membre și ignorat de refugiați și solicitanții de azil, dar care poate contribui în mod semnificativ la integrarea refugiaților pe piața muncii și în societate, prin facilitarea trecerii de la educație și formare profesională pe piața muncii, precum și prin formarea lucrătorilor pentru profesiile în care există un deficit de forță de muncă calificată;

| 54. | invită Comisia să propună orientări cu privire la modul de recunoaștere a calificărilor și competențelor refugiaților; subliniază, în acest sens, că, în multe cazuri, formarea și procesul de dobândire a calificărilor din țările de origine ale refugiaților nu se ridică la standardele europene; sugerează Comisiei să elaboreze recomandări care să le permită statelor membre să identifice mai ușor, mai rapid și mai eficient competențele, abilitățile, talentele și know-how-ul refugiaților; subliniază, în acest sens, diferențele dintre piețele muncii din statele membre și nevoile lor diferite și speră că, dacă se ține seama de aceste aspecte, nevoia de forță de muncă din unele sectoare poate fi acoperită mai rapid, mai ușor și mai eficient și, în același timp, speră că refugiații vor fi integrați mai rapid pe piața muncii; |
| --- | --- |

54.

invită Comisia să propună orientări cu privire la modul de recunoaștere a calificărilor și competențelor refugiaților; subliniază, în acest sens, că, în multe cazuri, formarea și procesul de dobândire a calificărilor din țările de origine ale refugiaților nu se ridică la standardele europene; sugerează Comisiei să elaboreze recomandări care să le permită statelor membre să identifice mai ușor, mai rapid și mai eficient competențele, abilitățile, talentele și know-how-ul refugiaților; subliniază, în acest sens, diferențele dintre piețele muncii din statele membre și nevoile lor diferite și speră că, dacă se ține seama de aceste aspecte, nevoia de forță de muncă din unele sectoare poate fi acoperită mai rapid, mai ușor și mai eficient și, în același timp, speră că refugiații vor fi integrați mai rapid pe piața muncii;

| 55. | invită Comisia să ia în considerare o revizuire a Directivei privind cartea albastră; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să ia în considerare o revizuire a Directivei privind cartea albastră;

| 56. | subliniază că este necesar ca Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a tuturor formelor de discriminare, xenofobie și rasism, inclusiv prin sensibilizarea la legile anti-discriminare, prin sprijinirea autorităților locale, a organizațiilor societății civile, a partenerilor sociali și a organismelor naționale de promovare a egalității în activitatea pe care acestea o desfășoară, precum și să își intensifice eforturile de comunicare cu mass-media și cu cetățenii europeni pentru a combate orice dezinformare sau manifestare de xenofobie care contravine valorilor europene fundamentale, toate aceste eforturi fiind de mare utilitate pentru acceptarea și includerea refugiaților; încurajează statele membre să utilizeze fonduri din programul Drepturi, egalitate și cetățenie pentru formarea privind diversitatea și pentru a educa și a informa refugiații și migranții care intră pe piața muncii cu privire la drepturile lor legale în calitate de lucrători, pentru a evita ca aceștia să cadă victime practicilor de exploatare sau angajatorilor exploatatori; subliniază faptul că în ansamblul politicilor de migrație și de integrare ar trebui să se țină seama de discriminarea multiplă; |
| --- | --- |

56.

subliniază că este necesar ca Comisia și statele membre să își intensifice eforturile de combatere a tuturor formelor de discriminare, xenofobie și rasism, inclusiv prin sensibilizarea la legile anti-discriminare, prin sprijinirea autorităților locale, a organizațiilor societății civile, a partenerilor sociali și a organismelor naționale de promovare a egalității în activitatea pe care acestea o desfășoară, precum și să își intensifice eforturile de comunicare cu mass-media și cu cetățenii europeni pentru a combate orice dezinformare sau manifestare de xenofobie care contravine valorilor europene fundamentale, toate aceste eforturi fiind de mare utilitate pentru acceptarea și includerea refugiaților; încurajează statele membre să utilizeze fonduri din programul Drepturi, egalitate și cetățenie pentru formarea privind diversitatea și pentru a educa și a informa refugiații și migranții care intră pe piața muncii cu privire la drepturile lor legale în calitate de lucrători, pentru a evita ca aceștia să cadă victime practicilor de exploatare sau angajatorilor exploatatori; subliniază faptul că în ansamblul politicilor de migrație și de integrare ar trebui să se țină seama de discriminarea multiplă;

| 57. | salută declarația comună a partenerilor sociali din 16 martie 2016 referitoare la criza refugiaților, publicată de partenerii sociali participanți la reuniunea socială tripartită la nivel înalt, care cuprinde angajamentul și disponibilitatea acestora de a conlucra cu guvernele și cu alte părți interesate pentru a concepe și elabora politici favorabile includerii; consideră că partenerii sociali și organizațiile societății civile sunt intermediari indispensabili care au un rol major de jucat în ceea ce privește integrarea refugiaților pe piața muncii și în general în societate; încurajează Comisia să intensifice dialogul cu partenerii sociali, pe baza unei reprezentări echilibrate a intereselor, cu scopul de a identifica oportunitățile de pe piața forței de muncă și posibilitățile de angajare pentru refugiați; |
| --- | --- |

57.

salută declarația comună a partenerilor sociali din 16 martie 2016 referitoare la criza refugiaților, publicată de partenerii sociali participanți la reuniunea socială tripartită la nivel înalt, care cuprinde angajamentul și disponibilitatea acestora de a conlucra cu guvernele și cu alte părți interesate pentru a concepe și elabora politici favorabile includerii; consideră că partenerii sociali și organizațiile societății civile sunt intermediari indispensabili care au un rol major de jucat în ceea ce privește integrarea refugiaților pe piața muncii și în general în societate; încurajează Comisia să intensifice dialogul cu partenerii sociali, pe baza unei reprezentări echilibrate a intereselor, cu scopul de a identifica oportunitățile de pe piața forței de muncă și posibilitățile de angajare pentru refugiați;

| 58. | invită statele membre să învețe din schimbul de experiențe și de practici acumulate la nivel de oraș și să îl faciliteze, pentru a promova piețe ale muncii favorabile includerii pentru toți rezidenții, inclusiv beneficiarii de protecție internațională și să implice orașele și autoritățile locale în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor de includere socială și economică; consideră că este nevoie de un parteneriat mai eficient între diversele niveluri de guvernare și că inițiativele europene și naționale trebuie să completeze și să consolideze acțiunile orașelor, vizând nevoile reale ale cetățenilor noștri; consideră că bunele practici ale statelor membre, în coordonare eficientă cu orașele și cu participarea acestora, ar trebui să fie recunoscute și să beneficieze de vizibilitate; |
| --- | --- |

58.

invită statele membre să învețe din schimbul de experiențe și de practici acumulate la nivel de oraș și să îl faciliteze, pentru a promova piețe ale muncii favorabile includerii pentru toți rezidenții, inclusiv beneficiarii de protecție internațională și să implice orașele și autoritățile locale în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor de includere socială și economică; consideră că este nevoie de un parteneriat mai eficient între diversele niveluri de guvernare și că inițiativele europene și naționale trebuie să completeze și să consolideze acțiunile orașelor, vizând nevoile reale ale cetățenilor noștri; consideră că bunele practici ale statelor membre, în coordonare eficientă cu orașele și cu participarea acestora, ar trebui să fie recunoscute și să beneficieze de vizibilitate;

| 59. | consideră că este necesar să se ofere o formare adecvată cu privire la legislația muncii și nediscriminare refugiaților și autorităților, pentru a se asigura că refugiații nu sunt exploatați prin practici de muncă nedeclarată și alte forme de exploatare gravă prin muncă, sau că nu suferă de pe urma discriminării la locul de muncă; |
| --- | --- |

59.

consideră că este necesar să se ofere o formare adecvată cu privire la legislația muncii și nediscriminare refugiaților și autorităților, pentru a se asigura că refugiații nu sunt exploatați prin practici de muncă nedeclarată și alte forme de exploatare gravă prin muncă, sau că nu suferă de pe urma discriminării la locul de muncă;

| 60. | invită Comisia să sprijine financiar programele transnaționale care asigură transferabilitatea și adaptabilitatea bunelor practici – cum ar fi mentoratul inter pares și proiectele legate de îndrumare care implică toate nivelurile de guvernare și diferite părți interesate, concepute și puse în aplicare de către diferitele părți interesate la nivelul UE – și să asigure punerea lor efectivă în aplicare pe teren; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să sprijine financiar programele transnaționale care asigură transferabilitatea și adaptabilitatea bunelor practici – cum ar fi mentoratul inter pares și proiectele legate de îndrumare care implică toate nivelurile de guvernare și diferite părți interesate, concepute și puse în aplicare de către diferitele părți interesate la nivelul UE – și să asigure punerea lor efectivă în aplicare pe teren;

| 61. | invită statele membre să pună în aplicare Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei, precum și noua Directivă privind victimele criminalității și să asigure cercetarea și urmărirea penală la timp a oricărei incitări la acte de violență, inclusiv violența de gen, violența împotriva migranților și a solicitanților de azil, indiferent de statutul lor de ședere; |
| --- | --- |

61.

invită statele membre să pună în aplicare Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei, precum și noua Directivă privind victimele criminalității și să asigure cercetarea și urmărirea penală la timp a oricărei incitări la acte de violență, inclusiv violența de gen, violența împotriva migranților și a solicitanților de azil, indiferent de statutul lor de ședere;

| 62. | subliniază intensificarea discursurilor de incitare la ură, a sentimentelor anti-migranți, precum și a violenței xenofobe, manifestate deopotrivă la nivelul instituțiilor și al persoanelor fizice; |
| --- | --- |

62.

subliniază intensificarea discursurilor de incitare la ură, a sentimentelor anti-migranți, precum și a violenței xenofobe, manifestate deopotrivă la nivelul instituțiilor și al persoanelor fizice;

| 63. | invită Comisia și statele membre să intensifice relațiile diplomatice și să adopte toate măsurile economice și sociale necesare pentru a permite stabilizarea țărilor de origine ale refugiaților, pentru ca aceștia să poată rămâne în țările lor sau să se întoarcă acolo; |
| --- | --- |

63.

invită Comisia și statele membre să intensifice relațiile diplomatice și să adopte toate măsurile economice și sociale necesare pentru a permite stabilizarea țărilor de origine ale refugiaților, pentru ca aceștia să poată rămâne în țările lor sau să se întoarcă acolo;

| 64. | solicită realocarea rapidă a fondurilor din FSE, FAMI, FEDER și FEAD, astfel încât statelor membre care duc greul crizei refugiaților să li se acorde un sprijin mai eficient; |
| --- | --- |

64.

solicită realocarea rapidă a fondurilor din FSE, FAMI, FEDER și FEAD, astfel încât statelor membre care duc greul crizei refugiaților să li se acorde un sprijin mai eficient;

Cultura, educația și sportul

| 65. | subliniază necesitatea stringentă de a asigura protecția minorilor neînsoțiți împotriva exploatării prin muncă, a violențelor și a traficului; subliniază necesitatea unor mentori și a unor măsuri specifice în special pentru fete, care sunt adesea mai vulnerabile și mai expuse diferitelor forme de exploatare, trafic și abuzuri sexuale, și au șanse mai mari de a fi private de oportunități de educație; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea stringentă de a asigura protecția minorilor neînsoțiți împotriva exploatării prin muncă, a violențelor și a traficului; subliniază necesitatea unor mentori și a unor măsuri specifice în special pentru fete, care sunt adesea mai vulnerabile și mai expuse diferitelor forme de exploatare, trafic și abuzuri sexuale, și au șanse mai mari de a fi private de oportunități de educație;

| 66. | invită Comisia să crească vizibilitatea culturii, a educației și a formării profesionale în domeniul măsurilor operaționale întreprinse ca parte a Agendei europene privind migrația; invită Comisia să adopte o politică specifică privind dialogul intercultural; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să crească vizibilitatea culturii, a educației și a formării profesionale în domeniul măsurilor operaționale întreprinse ca parte a Agendei europene privind migrația; invită Comisia să adopte o politică specifică privind dialogul intercultural;

| 67. | invită statele membre să acorde prioritate integrării prin măsuri luate din timp și precis direcționate asupra domeniului educației, formării, culturii și sportului, precum și asupra provocărilor cu care se confruntă societățile gazdă, garantând în special dreptul copiilor la educație, indiferent de statutul lor ca refugiați, conform dispozițiilor articolului 22 din Convenția ONU privind drepturile copilului și acordând astfel prioritate interesului superior al copilului; |
| --- | --- |

67.

invită statele membre să acorde prioritate integrării prin măsuri luate din timp și precis direcționate asupra domeniului educației, formării, culturii și sportului, precum și asupra provocărilor cu care se confruntă societățile gazdă, garantând în special dreptul copiilor la educație, indiferent de statutul lor ca refugiați, conform dispozițiilor articolului 22 din Convenția ONU privind drepturile copilului și acordând astfel prioritate interesului superior al copilului;

| 68. | insistă asupra necesității unei analize exhaustive bazate pe studii, cercetări și statistici, în temeiul căreia se pot face cele mai bune recomandări referitoare la inițiative și acțiuni de politici, pentru a stabili care ar trebui să fie strategia de educație pentru refugiați, în special în ceea ce privește educația adulților și ținând totodată seama de calificările pe care le au deja; |
| --- | --- |

68.

insistă asupra necesității unei analize exhaustive bazate pe studii, cercetări și statistici, în temeiul căreia se pot face cele mai bune recomandări referitoare la inițiative și acțiuni de politici, pentru a stabili care ar trebui să fie strategia de educație pentru refugiați, în special în ceea ce privește educația adulților și ținând totodată seama de calificările pe care le au deja;

| 69. | subliniază rolul esențial al învățământului public gratuit, al culturii, al dialogului intercultural și interreligios, al instruirii neformale și informale, al învățării pe tot parcursul vieții și al politicilor pentru tineret și sport în promovarea integrării și a includerii sociale a refugiaților și a solicitanților de azil în Europa, precum și în înțelegerea și solidaritatea din partea țărilor gazdă în combaterea rasismului, xenofobiei și extremismului, și în edificarea unei societăți mai coezive și mai incluzive bazate pe diversitate culturală, pe promovarea valorilor comune europene și pe protecția drepturilor fundamentale; subliniază necesitatea unei medieri culturale și lingvistice atunci când refugiații și solicitanții de azil învață limba țării gazdă și asimilează valorile culturale și sociale ale acesteia; |
| --- | --- |

69.

subliniază rolul esențial al învățământului public gratuit, al culturii, al dialogului intercultural și interreligios, al instruirii neformale și informale, al învățării pe tot parcursul vieții și al politicilor pentru tineret și sport în promovarea integrării și a includerii sociale a refugiaților și a solicitanților de azil în Europa, precum și în înțelegerea și solidaritatea din partea țărilor gazdă în combaterea rasismului, xenofobiei și extremismului, și în edificarea unei societăți mai coezive și mai incluzive bazate pe diversitate culturală, pe promovarea valorilor comune europene și pe protecția drepturilor fundamentale; subliniază necesitatea unei medieri culturale și lingvistice atunci când refugiații și solicitanții de azil învață limba țării gazdă și asimilează valorile culturale și sociale ale acesteia;

| 70. | subliniază rolul important al sportului ca instrument de favorizare a dialogului social și intercultural prin promovarea creării unor legături pozitive între populația locală și refugiați și solicitanți de azil și invită instituțiile europene și statele membre să implementeze programe având ca obiectiv integrarea socială a refugiaților prin intermediul unor activități culturale sau sportive comune; sprijină, prin urmare, inițiativele existente ale organizațiilor sportive și încurajează schimbul de bune practici între diferitele entități implicate în activitățile sportive care vizează integrarea socială a refugiaților; |
| --- | --- |

70.

subliniază rolul important al sportului ca instrument de favorizare a dialogului social și intercultural prin promovarea creării unor legături pozitive între populația locală și refugiați și solicitanți de azil și invită instituțiile europene și statele membre să implementeze programe având ca obiectiv integrarea socială a refugiaților prin intermediul unor activități culturale sau sportive comune; sprijină, prin urmare, inițiativele existente ale organizațiilor sportive și încurajează schimbul de bune practici între diferitele entități implicate în activitățile sportive care vizează integrarea socială a refugiaților;

| 71. | regretă profund dispariția rețelelor culturale datorită noii orientări a programului „Europa Creativă”; |
| --- | --- |

71.

regretă profund dispariția rețelelor culturale datorită noii orientări a programului „Europa Creativă”;

| 72. | subliniază necesitatea unor proceduri eficace care să asigure o tranziție fără impedimente între structurile de învățământ din taberele de refugiați și sistemele de învățământ ale statelor membre în care sunt amplasate; |
| --- | --- |

72.

subliniază necesitatea unor proceduri eficace care să asigure o tranziție fără impedimente între structurile de învățământ din taberele de refugiați și sistemele de învățământ ale statelor membre în care sunt amplasate;

| 73. | insistă asupra necesității ca statele membre să faciliteze înscrierea studenților refugiați la toate nivelurile de învățământ și solicită intensificarea eforturilor pentru distribuția elevilor și plasarea lor efectivă în sistemele școlare naționale; |
| --- | --- |

73.

insistă asupra necesității ca statele membre să faciliteze înscrierea studenților refugiați la toate nivelurile de învățământ și solicită intensificarea eforturilor pentru distribuția elevilor și plasarea lor efectivă în sistemele școlare naționale;

| 74. | invită UE și statele membre să creeze „coridoare educaționale” prin promovarea unor acorduri cu universitățile europene și cu Uniunea universităților din zona mediteraneană (UNIMED) pentru primirea studenților refugiați provenind din zonele de conflict, pentru a le facilita accesul și a promova sprijinul reciproc și voluntariatul; salută inițiativele adoptate în acest sens de mai multe universități europene și parteneriatele dintre acestea; |
| --- | --- |

74.

invită UE și statele membre să creeze „coridoare educaționale” prin promovarea unor acorduri cu universitățile europene și cu Uniunea universităților din zona mediteraneană (UNIMED) pentru primirea studenților refugiați provenind din zonele de conflict, pentru a le facilita accesul și a promova sprijinul reciproc și voluntariatul; salută inițiativele adoptate în acest sens de mai multe universități europene și parteneriatele dintre acestea;

| 75. | salută programele europene și naționale, precum și inițiativele private lansate de instituții fără scop lucrativ care oferă asistență cadrelor universitare din rândul migranților, din domeniul științelor și din alte domenii profesionale, și pledează pentru evoluția carierei și susținerea acestora; |
| --- | --- |

75.

salută programele europene și naționale, precum și inițiativele private lansate de instituții fără scop lucrativ care oferă asistență cadrelor universitare din rândul migranților, din domeniul științelor și din alte domenii profesionale, și pledează pentru evoluția carierei și susținerea acestora;

| 76. | invită statele membre, pentru ca integrarea să înceapă imediat, să ofere soluții pentru o informare concretă și inteligibilă, în mai multe limbi, cu privire la pregătirea educației; |
| --- | --- |

76.

invită statele membre, pentru ca integrarea să înceapă imediat, să ofere soluții pentru o informare concretă și inteligibilă, în mai multe limbi, cu privire la pregătirea educației;

| 77. | invită statele membre să ofere un sprijin adaptat pentru copiii și tinerii refugiați și solicitanți de azil la înscrierea lor în sistemul școlar, de exemplu, prin cursuri intensive de limbă și programe generale de inițiere, inclusiv sprijin pedagogic, care să le permită să se integreze cât mai rapid în clasele tradiționale; subliniază necesitatea de a răspunde nevoilor și vulnerabilităților distincte ale unor grupuri specifice, în special minorii neînsoțiți și adulții fără o educație de bază; |
| --- | --- |

77.

invită statele membre să ofere un sprijin adaptat pentru copiii și tinerii refugiați și solicitanți de azil la înscrierea lor în sistemul școlar, de exemplu, prin cursuri intensive de limbă și programe generale de inițiere, inclusiv sprijin pedagogic, care să le permită să se integreze cât mai rapid în clasele tradiționale; subliniază necesitatea de a răspunde nevoilor și vulnerabilităților distincte ale unor grupuri specifice, în special minorii neînsoțiți și adulții fără o educație de bază;

| 78. | reamintește UE și statelor membre datoria de a asigura o protecție specială minorilor, îndeosebi refugiaților minori, în situații de urgență, în conformitate cu dispozițiile juridice internaționale, și în special să garanteze accesul lor la școlarizare și la servicii educaționale; salută obiectivul de 4 % pentru finanțarea educației din bugetul global pentru ajutor umanitar al UE pe 2016 și invită Comisia și statele membre să continue să pledeze la nivel internațional pentru creșterea fondurilor destinate educației în situații de urgență în cadrul programelor de ajutor existente, în perspectiva Summitului Umanitar Mondial, care va avea loc la Istanbul, în mai 2016; |
| --- | --- |

78.

reamintește UE și statelor membre datoria de a asigura o protecție specială minorilor, îndeosebi refugiaților minori, în situații de urgență, în conformitate cu dispozițiile juridice internaționale, și în special să garanteze accesul lor la școlarizare și la servicii educaționale; salută obiectivul de 4 % pentru finanțarea educației din bugetul global pentru ajutor umanitar al UE pe 2016 și invită Comisia și statele membre să continue să pledeze la nivel internațional pentru creșterea fondurilor destinate educației în situații de urgență în cadrul programelor de ajutor existente, în perspectiva Summitului Umanitar Mondial, care va avea loc la Istanbul, în mai 2016;

| 79. | recomandă să se organizeze clase suplimentare de limbă pentru refugiații minori în limba țării lor de origine; |
| --- | --- |

79.

recomandă să se organizeze clase suplimentare de limbă pentru refugiații minori în limba țării lor de origine;

| 80. | subliniază importanța lansării unor măsuri de sprijin educațional, în special în vederea unor dotări corespunzătoare în centrele de primire și repartizare din UE, care să susțină acțiunile organizațiilor umanitare și a ONG-urilor care au început deja să organizeze activități educaționale și de altă natură în tabere, precum și a oferirii de stimulente și sprijin pentru dezvoltarea unor structuri educaționale formale în taberele de refugiați, inclusiv în cele din țările terțe; |
| --- | --- |

80.

subliniază importanța lansării unor măsuri de sprijin educațional, în special în vederea unor dotări corespunzătoare în centrele de primire și repartizare din UE, care să susțină acțiunile organizațiilor umanitare și a ONG-urilor care au început deja să organizeze activități educaționale și de altă natură în tabere, precum și a oferirii de stimulente și sprijin pentru dezvoltarea unor structuri educaționale formale în taberele de refugiați, inclusiv în cele din țările terțe;

| 81. | salută noile apeluri pentru propuneri de proiecte culturale, educaționale, sportive și de mobilitate a tineretului, precum și pentru proiecte care vizează dialogul intercultural și incluziunea și integrarea socială și culturală în cadrul programelor „Europa creativă” și „Erasmus +”; subliniază necesitatea eliminării obstacolelor și barierelor existente pentru materializarea proiectelor de integrare a refugiaților, precum și a facilitării accesului tuturor la aceste programe; |
| --- | --- |

81.

salută noile apeluri pentru propuneri de proiecte culturale, educaționale, sportive și de mobilitate a tineretului, precum și pentru proiecte care vizează dialogul intercultural și incluziunea și integrarea socială și culturală în cadrul programelor „Europa creativă” și „Erasmus +”; subliniază necesitatea eliminării obstacolelor și barierelor existente pentru materializarea proiectelor de integrare a refugiaților, precum și a facilitării accesului tuturor la aceste programe;

| 82. | le solicită statelor membre să promoveze inițiative care să asigure o mai bună cooperare, coerența politicilor și dialogul între autoritățile publice, ONG-uri, partenerii sociali, organizațiile societății civile și comunitățile de refugiați, în vederea îmbunătățirii cunoașterii și înțelegerii reciproce, precum și să evalueze potențialul acestor inițiative de a oferi un acces egal la o educație de înaltă calitate, integrând astfel migranții și refugiații într-un mediu de învățare pozitiv; |
| --- | --- |

82.

le solicită statelor membre să promoveze inițiative care să asigure o mai bună cooperare, coerența politicilor și dialogul între autoritățile publice, ONG-uri, partenerii sociali, organizațiile societății civile și comunitățile de refugiați, în vederea îmbunătățirii cunoașterii și înțelegerii reciproce, precum și să evalueze potențialul acestor inițiative de a oferi un acces egal la o educație de înaltă calitate, integrând astfel migranții și refugiații într-un mediu de învățare pozitiv;

| 83. | subliniază rolul esențial al profesorilor în integrarea copiilor și tinerilor refugiați și migranți în sistemul de învățământ, precum și necesitatea unui personal didactic specializat și a unei formări avansate pentru pregătirea acestuia; solicită, în acest context, UE și statelor membre să examineze posibilitatea creării unor canale de cooperare pentru profesori, astfel încât să își împărtășească experiențele, să facă schimb de bune practici și să primească sprijin din partea colegilor; |
| --- | --- |

83.

subliniază rolul esențial al profesorilor în integrarea copiilor și tinerilor refugiați și migranți în sistemul de învățământ, precum și necesitatea unui personal didactic specializat și a unei formări avansate pentru pregătirea acestuia; solicită, în acest context, UE și statelor membre să examineze posibilitatea creării unor canale de cooperare pentru profesori, astfel încât să își împărtășească experiențele, să facă schimb de bune practici și să primească sprijin din partea colegilor;

| 84. | invită statele membre să ajute cadrele didactice din rândul migranților să găsească locuri de muncă în învățământ, atât pentru a îmbunătăți situația acestora, cât și pentru a utiliza aptitudinile lor lingvistice și experiența lor pedagogică în sistemele școlare; |
| --- | --- |

84.

invită statele membre să ajute cadrele didactice din rândul migranților să găsească locuri de muncă în învățământ, atât pentru a îmbunătăți situația acestora, cât și pentru a utiliza aptitudinile lor lingvistice și experiența lor pedagogică în sistemele școlare;

| 85. | susține ideea înființării unor birouri de asistență pentru profesori, care să le ofere în timp util sprijin în abordarea diferitelor tipuri de diversitate întâlnite în sala de clasă și în promovarea dialogului intercultural, precum și orientări atunci când se confruntă cu conflicte sau cu studenți expuși riscului de radicalizare; invită, de asemenea, statele membre să extindă posibilitățile de educație politică și să ofere mai multe programe de formare și materiale educaționale corespunzătoare pentru a clarifica motivele migrației și pentru a combate extremismul; |
| --- | --- |

85.

susține ideea înființării unor birouri de asistență pentru profesori, care să le ofere în timp util sprijin în abordarea diferitelor tipuri de diversitate întâlnite în sala de clasă și în promovarea dialogului intercultural, precum și orientări atunci când se confruntă cu conflicte sau cu studenți expuși riscului de radicalizare; invită, de asemenea, statele membre să extindă posibilitățile de educație politică și să ofere mai multe programe de formare și materiale educaționale corespunzătoare pentru a clarifica motivele migrației și pentru a combate extremismul;

| 86. | subliniază importanța școlilor în oferirea de consiliere și de mediere lingvistică și culturală, inclusiv în privința valorilor democratice, prin programe de educație civică și cetățenie activă și prin faptul că au un rol esențial în realizarea și accelerarea includerii și integrării sociale și culturale nu numai a studenților, ci și a familiilor lor; |
| --- | --- |

86.

subliniază importanța școlilor în oferirea de consiliere și de mediere lingvistică și culturală, inclusiv în privința valorilor democratice, prin programe de educație civică și cetățenie activă și prin faptul că au un rol esențial în realizarea și accelerarea includerii și integrării sociale și culturale nu numai a studenților, ci și a familiilor lor;

| 87. | salută decizia Consiliului de a dedica o serie de acțiuni specifice, în cadrul Planului de lucru pentru cultură 2015-2018, referitoare la rolul culturii, al artelor și al dialogului intercultural în integrarea migranților, precum și de a face un bilanț al bunelor practici curente în statele membre; |
| --- | --- |

87.

salută decizia Consiliului de a dedica o serie de acțiuni specifice, în cadrul Planului de lucru pentru cultură 2015-2018, referitoare la rolul culturii, al artelor și al dialogului intercultural în integrarea migranților, precum și de a face un bilanț al bunelor practici curente în statele membre;

| 88. | subliniază faptul că utilizarea artei ca instrument de integrare ar trebui să fie mai bine promovată, iar participarea refugiaților la activitățile artistice ar trebui să fie facilitată și dezvoltată; |
| --- | --- |

88.

subliniază faptul că utilizarea artei ca instrument de integrare ar trebui să fie mai bine promovată, iar participarea refugiaților la activitățile artistice ar trebui să fie facilitată și dezvoltată;

| 89. | salută noul grup de lucru la nivel de experți pe tema „Dialogul intercultural și integrarea migranților și a refugiaților prin intermediul artelor și al dialogului” (17) stabilit de Comisie, care ar trebui să publice un ghid de bune practici până la sfârșitul anului 2017; |
| --- | --- |

89.

salută noul grup de lucru la nivel de experți pe tema „Dialogul intercultural și integrarea migranților și a refugiaților prin intermediul artelor și al dialogului” (17) stabilit de Comisie, care ar trebui să publice un ghid de bune practici până la sfârșitul anului 2017;

| 90. | subliniază importanța promovării și a dezvoltării în continuare a aplicațiilor, a materialelor video și a exercițiilor educative, precum și a platformelor de învățare pentru refugiați, astfel încât să se faciliteze și să se completeze educația și formarea acestora; |
| --- | --- |

90.

subliniază importanța promovării și a dezvoltării în continuare a aplicațiilor, a materialelor video și a exercițiilor educative, precum și a platformelor de învățare pentru refugiați, astfel încât să se faciliteze și să se completeze educația și formarea acestora;

o

o o

| 91. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

91.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0176.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0317.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0105.

(4)  JO C 36, 29.1.2016, p. 91.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0008.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0320.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0073.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0418.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/note/join/2014/518768/IPOL-EMPL_NT%282014%29518768_EN.pdf

(10)  JO L 337, 20.12.2011, p. 9.

(11)  http://www.keepeek.com/Digital-Asset-Management/oecd/social-issues-migration-health/making-integration-work-humanitarian-migrants_9789264251236-en

(12)  A se vedea Texte adoptate din 8.3.2016, P8_TA(2016)0073.

(13)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6067_ro.htm

(14)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/news-room/20131118IPR25534/MEPs-approve-new-cohesion-policy-%E2%82%AC325bn-to-invest-in-Europe’s-regions

(15)  COM(2015)0240.

(16)  http://ec.europa.eu/avservices/video/player.cfm?ref=I107934

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14444-2015-INIT/ro/pdf

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/19

---

P8_TA(2016)0298

Standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului din 2010 privind standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor (2015/2038(INI))

(2018/C 101/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 6 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 11, 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11, 153, 191, 207 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 21, 28, 29, 31 și 32 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei: „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei: „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere concluziile celei de-a 10-a Conferințe ministeriale a OMC (MC10) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celei de-a 10-a Conferințe ministeriale a OMC (MC10) (1),

| — | având în vedere Acordul de la Paris (30 noiembrie – 11 decembrie 2015) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris (30 noiembrie – 11 decembrie 2015) (2),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume (2014) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume (2014) (3),

| — | având în vedere planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (2015-2019), intitulat „Menținerea drepturilor omului în centrul agendei UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (2015-2019), intitulat „Menținerea drepturilor omului în centrul agendei UE”,

| — | având în vedere Orientările privind analiza efectelor în ceea ce privește drepturile omului în evaluările de impact pentru inițiativele legate de politica comercială (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările privind analiza efectelor în ceea ce privește drepturile omului în evaluările de impact pentru inițiativele legate de politica comercială (4),

| — | având în vedere studiul intitulat „Clauze privind drepturile omului și democrația în acordurile internaționale”, publicat în 2015 de Departamentul tematic din Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Clauze privind drepturile omului și democrația în acordurile internaționale”, publicat în 2015 de Departamentul tematic din Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015: „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015: „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (7),

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale (8),

| — | având în vedere Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (9),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 iulie 2015 referitor la stadiul implementării Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 iulie 2015 referitor la stadiul implementării Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (SWD(2015)0144),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2011 intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2011 intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere Cadrul UNCTAD de politici de investiții pentru dezvoltare durabilă (2015) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul UNCTAD de politici de investiții pentru dezvoltare durabilă (2015) (10),

| — | având în vedere studiul „Politica comercială a UE: de la ignorare la sensibilizare în privința dimensiunii de gen”, elaborat de Departamentul tematic din Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul „Politica comercială a UE: de la ignorare la sensibilizare în privința dimensiunii de gen”, elaborat de Departamentul tematic din Parlamentul European,

| — | având în vedere cel de al patrulea raport al expertului independent privind promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile – notă a Secretarului General al ONU la Adunarea generală din 5 august 2015 (A/70/285), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al patrulea raport al expertului independent privind promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile – notă a Secretarului General al ONU la Adunarea generală din 5 august 2015 (A/70/285),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile internaționale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile internaționale (11),

| — | având în vedere Rezoluția ONU nr. 64/292, în care apa și salubritatea sunt recunoscute în mod explicit ca drepturi ale omului de către Adunarea generală a ONU și în care se afirmă că apa potabilă curată și salubritatea sunt esențiale pentru respectarea tuturor drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția ONU nr. 64/292, în care apa și salubritatea sunt recunoscute în mod explicit ca drepturi ale omului de către Adunarea generală a ONU și în care se afirmă că apa potabilă curată și salubritatea sunt esențiale pentru respectarea tuturor drepturilor omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Dreptul la apă” (Right2Water) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la acțiunile realizate ca urmare a inițiativei cetățenești europene „Dreptul la apă” (Right2Water) (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (14),

| — | având în vedere studiul intitulat „Integrarea perspectivei de gen în lucrările comisiilor și delegațiilor Parlamentului European”, publicat în 2014 de Parlamentul European, Departamentul tematic C, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Integrarea perspectivei de gen în lucrările comisiilor și delegațiilor Parlamentului European”, publicat în 2014 de Parlamentul European, Departamentul tematic C,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 26/9 (15) a Consiliului ONU pentru drepturile omului, în care acesta a decis „să înființeze un grup de lucru interguvernamental fără limită de membri privind drepturile omului și corporațiile transnaționale și alte întreprinderi, al cărui mandat urmează să fie elaborarea unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a reglementa, în dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 26/9 (15) a Consiliului ONU pentru drepturile omului, în care acesta a decis „să înființeze un grup de lucru interguvernamental fără limită de membri privind drepturile omului și corporațiile transnaționale și alte întreprinderi, al cărui mandat urmează să fie elaborarea unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a reglementa, în dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi”,

| — | având în vedere sistemul generalizat de preferințe (SGP) reformat al UE, instituit de Regulamentul (UE) nr. 978/2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere sistemul generalizat de preferințe (SGP) reformat al UE, instituit de Regulamentul (UE) nr. 978/2012,

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulat „Raport privind sistemul generalizat de preferințe pentru perioada 2014-2015” (COM(2016)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulat „Raport privind sistemul generalizat de preferințe pentru perioada 2014-2015” (COM(2016)0029),

| — | având în vedere principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului, orientările revizuite ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru întreprinderile multinaționale, Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, cadrul Consiliului internațional pentru raportare integrată, cele zece principii ale inițiativei „Pactul global” a Organizației Națiunilor Unite, precum și standardul de orientare ISO 26000 referitor la responsabilitatea socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului, orientările revizuite ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) pentru întreprinderile multinaționale, Declarația tripartită a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, cadrul Consiliului internațional pentru raportare integrată, cele zece principii ale inițiativei „Pactul global” a Organizației Națiunilor Unite, precum și standardul de orientare ISO 26000 referitor la responsabilitatea socială,

| — | având în vedere proiectul de lege francez privind „obligația de diligență” pentru promovarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, precum și declarația președintelui Juncker cu ocazia summitului G7 din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de lege francez privind „obligația de diligență” pentru promovarea principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, precum și declarația președintelui Juncker cu ocazia summitului G7 din 2015,

| — | având în vedere proiectul intitulat „Realizarea valorii pe termen lung pentru întreprinderi și investitori”, care este în curs de desfășurare în cadrul principiilor ONU pentru investiții responsabile și al „Pactului global” al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul intitulat „Realizarea valorii pe termen lung pentru întreprinderi și investitori”, care este în curs de desfășurare în cadrul principiilor ONU pentru investiții responsabile și al „Pactului global” al ONU,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0217/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0217/2016),

| A. | întrucât Parlamentul a formulat în 2010 o serie de recomandări adresate Comisiei în legătură cu standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor; întrucât numai o parte din aceste recomandări au fost puse în aplicare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul a formulat în 2010 o serie de recomandări adresate Comisiei în legătură cu standardele sociale și de mediu, drepturile omului și responsabilitatea întreprinderilor; întrucât numai o parte din aceste recomandări au fost puse în aplicare;

| B. | întrucât Parlamentul acționează în calitate de colegiuitor în ceea ce privește măsurile care definesc cadrul de punere în aplicare a politicii comerciale comune a Uniunii; întrucât pentru ratificarea fiecărui acord comercial negociat de Comisie este necesară aprobarea Parlamentului, este, așadar, necesară punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului pentru a asigura succesul oricărei inițiative a Comisiei în domeniul politicii comerciale comune; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul acționează în calitate de colegiuitor în ceea ce privește măsurile care definesc cadrul de punere în aplicare a politicii comerciale comune a Uniunii; întrucât pentru ratificarea fiecărui acord comercial negociat de Comisie este necesară aprobarea Parlamentului, este, așadar, necesară punerea în aplicare a recomandărilor Parlamentului pentru a asigura succesul oricărei inițiative a Comisiei în domeniul politicii comerciale comune;

| C. | întrucât comerțul îndeplinește un rol important în promovarea oportunităților de afaceri, în crearea de prosperitate și în creșterea ocupării forței de muncă, fiind un factor determinant pentru dezvoltarea economică, progresul social, standardele de viață, calitatea vieții și îmbunătățirea standardelor privind drepturile omului pe termen lung; |
| --- | --- |

C.

întrucât comerțul îndeplinește un rol important în promovarea oportunităților de afaceri, în crearea de prosperitate și în creșterea ocupării forței de muncă, fiind un factor determinant pentru dezvoltarea economică, progresul social, standardele de viață, calitatea vieții și îmbunătățirea standardelor privind drepturile omului pe termen lung;

| D. | întrucât UE își subliniază angajamentul ferm de a promova dezvoltarea durabilă, astfel cum a fost reafirmat în strategia sa „Comerț pentru toți”, precum și drepturile omului și buna guvernare prin mijloace bazate pe stimulente, cum ar fi SGP+ și prevederile privind accesul preferențial la piață pentru țările care și-au asumat angajamentul de a pune în aplicare convențiile internaționale fundamentale din aceste domenii; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE își subliniază angajamentul ferm de a promova dezvoltarea durabilă, astfel cum a fost reafirmat în strategia sa „Comerț pentru toți”, precum și drepturile omului și buna guvernare prin mijloace bazate pe stimulente, cum ar fi SGP+ și prevederile privind accesul preferențial la piață pentru țările care și-au asumat angajamentul de a pune în aplicare convențiile internaționale fundamentale din aceste domenii;

| E. | întrucât Uniunea are capacitatea de a contribui în mod pozitiv la respectarea mai fermă a drepturilor omului și la dezvoltarea durabilă la nivel mondial prin intermediul politicii sale comerciale; întrucât Comisia trebuie să-și continue acțiunile urmărind îndeplinirea acestui obiectiv; întrucât acordurile de comerț și investiții au un efect negativ asupra drepturilor omului și a dezvoltării sustenabile, și prin urmare ar trebui concepute astfel încât să susțină progresul social și în domeniul mediului, asigurându-se, totodată, că standardele europene nu pot fi reduse, protejând drepturile omului și asigurând respectarea standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea are capacitatea de a contribui în mod pozitiv la respectarea mai fermă a drepturilor omului și la dezvoltarea durabilă la nivel mondial prin intermediul politicii sale comerciale; întrucât Comisia trebuie să-și continue acțiunile urmărind îndeplinirea acestui obiectiv; întrucât acordurile de comerț și investiții au un efect negativ asupra drepturilor omului și a dezvoltării sustenabile, și prin urmare ar trebui concepute astfel încât să susțină progresul social și în domeniul mediului, asigurându-se, totodată, că standardele europene nu pot fi reduse, protejând drepturile omului și asigurând respectarea standardelor sociale și de mediu;

| F. | întrucât comerțul și investițiile străine ale întreprinderilor internaționale contribuie la creșterea angajamentului în ceea ce privește drepturile omului, drepturile sociale și drepturile angajaților în țările în care activează întreprinderile; |
| --- | --- |

F.

întrucât comerțul și investițiile străine ale întreprinderilor internaționale contribuie la creșterea angajamentului în ceea ce privește drepturile omului, drepturile sociale și drepturile angajaților în țările în care activează întreprinderile;

| G. | întrucât contribuția Parlamentului European poate fi măsurată în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a recomandărilor sale; întrucât implementarea acordurilor trebuie monitorizată periodic pentru a asigura respectarea obiectivelor și a angajamentelor asumate în acordurile comerciale, inclusiv în domeniul protecției drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât contribuția Parlamentului European poate fi măsurată în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a recomandărilor sale; întrucât implementarea acordurilor trebuie monitorizată periodic pentru a asigura respectarea obiectivelor și a angajamentelor asumate în acordurile comerciale, inclusiv în domeniul protecției drepturilor omului;

| H. | întrucât, potrivit articolului 208 din TFUE, Uniunii Europene și statelor sale membre le revine chiar obligația legală de a asigura coerența politicilor proprii cu obiectivele de dezvoltare; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit articolului 208 din TFUE, Uniunii Europene și statelor sale membre le revine chiar obligația legală de a asigura coerența politicilor proprii cu obiectivele de dezvoltare;

| I. | întrucât propunerea Comisiei referitoare la o nouă strategie în materie de comerț și investiții, intitulată „Comerț pentru toți”, recunoaște legătura dintre comerț, drepturile omului și standardele sociale și de mediu și insistă asupra necesității ca aceste drepturi și norme să devină o parte integrantă a relațiilor comerciale și economice ale Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât propunerea Comisiei referitoare la o nouă strategie în materie de comerț și investiții, intitulată „Comerț pentru toți”, recunoaște legătura dintre comerț, drepturile omului și standardele sociale și de mediu și insistă asupra necesității ca aceste drepturi și norme să devină o parte integrantă a relațiilor comerciale și economice ale Uniunii;

| J. | întrucât comercianții cu amănuntul și întreprinderile transnaționale de talie mondială au o responsabilitate în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de muncă și a salariilor în țările producătoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât comercianții cu amănuntul și întreprinderile transnaționale de talie mondială au o responsabilitate în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de muncă și a salariilor în țările producătoare;

| K. | întrucât drepturile femeii fac parte din drepturile omului; întrucât egalitatea între femei și bărbați intră în domeniul de aplicare al capitolelor referitoare la dezvoltarea sustenabilă a acordurilor comerciale; întrucât impactul specific al acordurilor comerciale și de investiții afectează în mod diferit femeile și bărbații, datorită inegalităților structurale de gen, și întrucât dezvoltarea sustenabilă și favorabilă includerii, creșterea economică și acordurile comerciale trebuie să includă drepturile omului, inclusiv dintr-o perspectivă de gen; |
| --- | --- |

K.

întrucât drepturile femeii fac parte din drepturile omului; întrucât egalitatea între femei și bărbați intră în domeniul de aplicare al capitolelor referitoare la dezvoltarea sustenabilă a acordurilor comerciale; întrucât impactul specific al acordurilor comerciale și de investiții afectează în mod diferit femeile și bărbații, datorită inegalităților structurale de gen, și întrucât dezvoltarea sustenabilă și favorabilă includerii, creșterea economică și acordurile comerciale trebuie să includă drepturile omului, inclusiv dintr-o perspectivă de gen;

| L. | întrucât Agenda privind dezvoltarea sustenabilă 2030 recunoaște impactul esențial al politicilor comerciale asupra îndeplinirii obiectivelor agendei, prin abordarea unei serii de domenii de politici, precum regulile privind originea, reglementarea piețelor de alimente și de mărfuri, precum și egalitatea de gen; |
| --- | --- |

L.

întrucât Agenda privind dezvoltarea sustenabilă 2030 recunoaște impactul esențial al politicilor comerciale asupra îndeplinirii obiectivelor agendei, prin abordarea unei serii de domenii de politici, precum regulile privind originea, reglementarea piețelor de alimente și de mărfuri, precum și egalitatea de gen;

| M. | întrucât potențialul sistemelor SGP și SGP+ de a asigura ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor în țările în curs de dezvoltare poate fi îmbunătățit prin condiționarea unor stimulente economice de adoptarea efectivă și monitorizarea constantă a punerii în aplicare a convențiilor fundamentale privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât potențialul sistemelor SGP și SGP+ de a asigura ratificarea și punerea în aplicare a convențiilor privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor în țările în curs de dezvoltare poate fi îmbunătățit prin condiționarea unor stimulente economice de adoptarea efectivă și monitorizarea constantă a punerii în aplicare a convențiilor fundamentale privind drepturile omului și drepturile lucrătorilor;

| N. | întrucât, în urma tragediei de la Rana Plaza, Uniunea Europeană, în colaborare cu guvernul statului Bangladesh și cu OIM, a lansat un Pact mondial pentru ameliorarea drepturilor lucrătorilor și a securității în fabricile din Bangladesh, care vizează îmbunătățirea condițiilor de muncă, de sănătate și securitate ale lucrătorilor; întrucât aceste eforturi au dus la creșterea gradului de conștientizare a publicului, precum și la soluții inovatoare pentru rezolvarea problemelor legate de comerț și dezvoltare sustenabilă, cum ar fi Acordul privind protecția împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în urma tragediei de la Rana Plaza, Uniunea Europeană, în colaborare cu guvernul statului Bangladesh și cu OIM, a lansat un Pact mondial pentru ameliorarea drepturilor lucrătorilor și a securității în fabricile din Bangladesh, care vizează îmbunătățirea condițiilor de muncă, de sănătate și securitate ale lucrătorilor; întrucât aceste eforturi au dus la creșterea gradului de conștientizare a publicului, precum și la soluții inovatoare pentru rezolvarea problemelor legate de comerț și dezvoltare sustenabilă, cum ar fi Acordul privind protecția împotriva incendiilor și siguranța clădirilor în Bangladesh;

| O. | întrucât sectorul privat trebuie, alături de sectorul public, să contribuie la dezvoltarea sustenabilă; întrucât întreprinderile trebuie să acționeze într-un mod responsabil din punct de vedere social și de mediu; întrucât acordurile comerciale și de investiții de nouă generație ale Uniunii conțin capitole privind dezvoltarea durabilă, care solicită părților la acord să își asume și să respecte angajamente privind protecția drepturilor omului și a normelor sociale și de mediu și responsabilitatea socială a întreprinderilor; întrucât aceste capitole au ilustrat diferențele între nivelul de ambiție diferit în acordurile comerciale succesive ale UE; întrucât Comisia este încurajată să acționeze cu cel mai înalt nivel de ambiție; |
| --- | --- |

O.

întrucât sectorul privat trebuie, alături de sectorul public, să contribuie la dezvoltarea sustenabilă; întrucât întreprinderile trebuie să acționeze într-un mod responsabil din punct de vedere social și de mediu; întrucât acordurile comerciale și de investiții de nouă generație ale Uniunii conțin capitole privind dezvoltarea durabilă, care solicită părților la acord să își asume și să respecte angajamente privind protecția drepturilor omului și a normelor sociale și de mediu și responsabilitatea socială a întreprinderilor; întrucât aceste capitole au ilustrat diferențele între nivelul de ambiție diferit în acordurile comerciale succesive ale UE; întrucât Comisia este încurajată să acționeze cu cel mai înalt nivel de ambiție;

| P. | întrucât, în strategia „Comerț pentru toți” 2015 a Comisiei, comerțul și dezvoltarea sustenabilă constituie o prioritate pentru UE; întrucât, pentru ca această strategie să dea un impuls agendei privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă, Comisia trebuie acum să își transforme ambiția absolut lăudabilă în acțiuni hotărâte și concrete; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în strategia „Comerț pentru toți” 2015 a Comisiei, comerțul și dezvoltarea sustenabilă constituie o prioritate pentru UE; întrucât, pentru ca această strategie să dea un impuls agendei privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă, Comisia trebuie acum să își transforme ambiția absolut lăudabilă în acțiuni hotărâte și concrete;

| Q. | întrucât proiectul intitulat „Realizarea de valoare pe termen lung pentru întreprinderi și investitori” asumat în cadrul principiilor ONU pentru investiții responsabile și Pactul mondial al ONU demonstrează că redresarea economică în Europa și în lume este compatibilă cu principiile justiției sociale, sustenabilității mediului și respectării drepturilor omului și că acestea se consolidează reciproc; |
| --- | --- |

Q.

întrucât proiectul intitulat „Realizarea de valoare pe termen lung pentru întreprinderi și investitori” asumat în cadrul principiilor ONU pentru investiții responsabile și Pactul mondial al ONU demonstrează că redresarea economică în Europa și în lume este compatibilă cu principiile justiției sociale, sustenabilității mediului și respectării drepturilor omului și că acestea se consolidează reciproc;

| R. | întrucât articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că politica comercială comună a UE se desfășoară în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii; |
| --- | --- |

R.

întrucât articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că politica comercială comună a UE se desfășoară în cadrul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii;

| S. | întrucât articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) reafirmă că acțiunile UE pe scena internațională au la bază principii precum democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei ONU și a dreptului internațional; |
| --- | --- |

S.

întrucât articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) reafirmă că acțiunile UE pe scena internațională au la bază principii precum democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei ONU și a dreptului internațional;

| T. | întrucât legătura dintre, pe de o parte, comerț și drepturile omului și, pe de altă parte, standardele sociale și de mediu a devenit o parte integrantă a relațiilor comerciale și economice ale UE; întrucât politica UE de sprijinire a drepturilor omului și a democrației în țările terțe ar trebui să fie în continuare integrată în alte politici ale UE care au o dimensiune externă, inclusiv politica comercială; întrucât UE ar trebui să utilizeze politica comercială în scopul de a stabili standarde globale înalte în domeniul drepturilor omului și al drepturilor sociale, al protecției consumatorilor și al protecției mediului; |
| --- | --- |

T.

întrucât legătura dintre, pe de o parte, comerț și drepturile omului și, pe de altă parte, standardele sociale și de mediu a devenit o parte integrantă a relațiilor comerciale și economice ale UE; întrucât politica UE de sprijinire a drepturilor omului și a democrației în țările terțe ar trebui să fie în continuare integrată în alte politici ale UE care au o dimensiune externă, inclusiv politica comercială; întrucât UE ar trebui să utilizeze politica comercială în scopul de a stabili standarde globale înalte în domeniul drepturilor omului și al drepturilor sociale, al protecției consumatorilor și al protecției mediului;

| U. | întrucât politica comercială și acordurile comerciale ambițioase promovează și consolidează sistemul comercial bazat pe norme mondiale; întrucât aspectele legate de drepturile omului ar trebui luate, de asemenea, în considerare, într-un mod adecvat și transparent, înainte de încheierea negocierilor comerciale; întrucât Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, împreună cu alte instrumente pertinente, inclusiv promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor, au drept obiectiv să încurajeze respectarea dispozițiilor în materie de drepturile omului în cadrul politicii comerciale; |
| --- | --- |

U.

întrucât politica comercială și acordurile comerciale ambițioase promovează și consolidează sistemul comercial bazat pe norme mondiale; întrucât aspectele legate de drepturile omului ar trebui luate, de asemenea, în considerare, într-un mod adecvat și transparent, înainte de încheierea negocierilor comerciale; întrucât Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, împreună cu alte instrumente pertinente, inclusiv promovarea responsabilității sociale a întreprinderilor, au drept obiectiv să încurajeze respectarea dispozițiilor în materie de drepturile omului în cadrul politicii comerciale;

| V. | întrucât în data de 26 iunie 2014, Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU a adoptat o rezoluție privind crearea unui grup de lucru interguvernamental însărcinat cu inițierea unui proces destinat stabilirii unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, pentru a reglementa, în cadrul dreptului internațional, activitățile întreprinderilor transnaționale și a altor întreprinderi; |
| --- | --- |

V.

întrucât în data de 26 iunie 2014, Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU a adoptat o rezoluție privind crearea unui grup de lucru interguvernamental însărcinat cu inițierea unui proces destinat stabilirii unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, pentru a reglementa, în cadrul dreptului internațional, activitățile întreprinderilor transnaționale și a altor întreprinderi;

| W. | întrucât comerțul și drepturile omului se pot consolida reciproc, iar comunitatea de afaceri, având obligația de a respecta drepturile omului, poate avea, de asemenea, un rol important de jucat prin oferirea de stimulente pozitive în promovarea drepturilor omului, a democrației, a standardelor de mediu și a răspunderii întreprinderilor; întrucât Uniunea Europeană a jucat un rol esențial în negocierea și punerea în aplicare a unei serii de inițiative mondiale privind responsabilitatea globală, care merg mână în mână cu promovarea și respectarea standardelor internaționale, printre care justiția socială, durabilitatea mediului și respectarea drepturilor omului; întrucât se recunoaște impactul pozitiv pe termen lung asupra drepturilor omului al întreprinderilor europene care își desfășoară activitatea la nivel global și constituie un exemplu prin cultura corporativă nediscriminatorie; întrucât consolidarea relațiilor comerciale bazate pe protecția și aplicarea drepturilor omului îmbunătățește înțelegerea reciprocă și valorile comune, cum ar fi statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului, |
| --- | --- |

W.

întrucât comerțul și drepturile omului se pot consolida reciproc, iar comunitatea de afaceri, având obligația de a respecta drepturile omului, poate avea, de asemenea, un rol important de jucat prin oferirea de stimulente pozitive în promovarea drepturilor omului, a democrației, a standardelor de mediu și a răspunderii întreprinderilor; întrucât Uniunea Europeană a jucat un rol esențial în negocierea și punerea în aplicare a unei serii de inițiative mondiale privind responsabilitatea globală, care merg mână în mână cu promovarea și respectarea standardelor internaționale, printre care justiția socială, durabilitatea mediului și respectarea drepturilor omului; întrucât se recunoaște impactul pozitiv pe termen lung asupra drepturilor omului al întreprinderilor europene care își desfășoară activitatea la nivel global și constituie un exemplu prin cultura corporativă nediscriminatorie; întrucât consolidarea relațiilor comerciale bazate pe protecția și aplicarea drepturilor omului îmbunătățește înțelegerea reciprocă și valorile comune, cum ar fi statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului,

Principii generale

| 1. | invită Comisia și statele membre să ia în considerare integra problematica egalității între sexe în toate politicile, inclusiv în strategia comercială, și să garanteze, între altele, respectarea deplină a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); invită Comisia să țină seama de aspectele legate de egalitatea între femei și bărbați în cadrul analizei de impact a strategiei comerciale a UE, în ceea ce privește drepturile femeilor, și invită Comisia să analizeze în mod sistematic acordurile existente în domeniul comerțului și al investițiilor în vederea identificării consecințelor acestora asupra egalității de gen; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia și statele membre să ia în considerare integra problematica egalității între sexe în toate politicile, inclusiv în strategia comercială, și să garanteze, între altele, respectarea deplină a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); invită Comisia să țină seama de aspectele legate de egalitatea între femei și bărbați în cadrul analizei de impact a strategiei comerciale a UE, în ceea ce privește drepturile femeilor, și invită Comisia să analizeze în mod sistematic acordurile existente în domeniul comerțului și al investițiilor în vederea identificării consecințelor acestora asupra egalității de gen;

| 2. | invită Uniunea să asigure o mai mare coerență în ceea ce privește dezvoltarea, o evaluare și o coordonare eficientă a politicilor privind ajutorul pentru dezvoltare și cele comerciale și să depună eforturi în vederea respectării de către toate părțile interesate a standardelor internaționale privind drepturile omului, egalitatea de gen, dreptul muncii și respectarea mediului înconjurător; |
| --- | --- |

2.

invită Uniunea să asigure o mai mare coerență în ceea ce privește dezvoltarea, o evaluare și o coordonare eficientă a politicilor privind ajutorul pentru dezvoltare și cele comerciale și să depună eforturi în vederea respectării de către toate părțile interesate a standardelor internaționale privind drepturile omului, egalitatea de gen, dreptul muncii și respectarea mediului înconjurător;

| 3. | invită Uniunea să joace un rol activ în realizarea celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în cadrul celei de a șaptesprezecea sesiuni; |
| --- | --- |

3.

invită Uniunea să joace un rol activ în realizarea celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) din cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în cadrul celei de a șaptesprezecea sesiuni;

| 4. | invită UE și statele membre să promoveze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic pentru a garanta că întreprinderile multinaționale plătesc impozite în țările în care au loc activitățile economice și în care este creată valoarea și să promoveze obligația sectorului privat de a prezenta rapoarte defalcate pe țări, conform recomandării OCDE și să promoveze buna guvernare, îndeosebi în chestiunile fiscale și în ceea ce privește colectarea impozitelor; invită de asemenea Comisia și statele membre să asigure că se acordă prioritate acestui aspect pe agenda dialogului său politic (la nivel politic privind dezvoltarea și comerțul) și să sprijine rolul societății civile de asigurare a unui control public al guvernării fiscale și de monitorizare a cazurilor de fraude fiscale; consideră că politica fiscală a unei întreprinderi ar trebui considerată drept componentă a responsabilității sociale a întreprinderilor și că, prin urmare, comportamentul responsabil din punct de vedere social exclude strategiile de evaziune fiscală sau de exploatare a paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

4.

invită UE și statele membre să promoveze măsuri obligatorii din punct de vedere juridic pentru a garanta că întreprinderile multinaționale plătesc impozite în țările în care au loc activitățile economice și în care este creată valoarea și să promoveze obligația sectorului privat de a prezenta rapoarte defalcate pe țări, conform recomandării OCDE și să promoveze buna guvernare, îndeosebi în chestiunile fiscale și în ceea ce privește colectarea impozitelor; invită de asemenea Comisia și statele membre să asigure că se acordă prioritate acestui aspect pe agenda dialogului său politic (la nivel politic privind dezvoltarea și comerțul) și să sprijine rolul societății civile de asigurare a unui control public al guvernării fiscale și de monitorizare a cazurilor de fraude fiscale; consideră că politica fiscală a unei întreprinderi ar trebui considerată drept componentă a responsabilității sociale a întreprinderilor și că, prin urmare, comportamentul responsabil din punct de vedere social exclude strategiile de evaziune fiscală sau de exploatare a paradisurilor fiscale;

| 5. | recunoaște că accesul la bunuri comune precum apa, asistența medicală și educația sunt elemente importante care demonstrează capacitatea statului de a garanta drepturile sociale și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

recunoaște că accesul la bunuri comune precum apa, asistența medicală și educația sunt elemente importante care demonstrează capacitatea statului de a garanta drepturile sociale și respectarea drepturilor omului;

| 6. | subliniază că tradiția de mulți ani a Uniunii de a introduce aspecte sociale și de mediu în contextul diplomației sale comerciale este deja mai avansată decât situația altor actori comerciali majori la nivel mondial; subliniază că angajamentele față de drepturile omului, asumate de partenerii noștri comerciali, asigură o bază solidă pentru un dialog constant, pentru procesele de cooperare și pentru îmbunătățirile progresive pe termen lung; |
| --- | --- |

6.

subliniază că tradiția de mulți ani a Uniunii de a introduce aspecte sociale și de mediu în contextul diplomației sale comerciale este deja mai avansată decât situația altor actori comerciali majori la nivel mondial; subliniază că angajamentele față de drepturile omului, asumate de partenerii noștri comerciali, asigură o bază solidă pentru un dialog constant, pentru procesele de cooperare și pentru îmbunătățirile progresive pe termen lung;

| 7. | subliniază importanța comerțului și a investițiilor străine, ca instrumente importante de realizare a creșterii economice, a dezvoltării durabile, a bunei guvernanțe și a protejării drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța comerțului și a investițiilor străine, ca instrumente importante de realizare a creșterii economice, a dezvoltării durabile, a bunei guvernanțe și a protejării drepturilor omului;

| 8. | reamintește că investițiile străine directe și comerțul sporesc gradul de bunăstare în țările mai sărace; reamintește că există o legătură semnificativă între creșterea gradului de bunăstare și protecția îmbunătățită a drepturilor omului și a drepturilor sociale, a drepturilor angajaților, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului; |
| --- | --- |

8.

reamintește că investițiile străine directe și comerțul sporesc gradul de bunăstare în țările mai sărace; reamintește că există o legătură semnificativă între creșterea gradului de bunăstare și protecția îmbunătățită a drepturilor omului și a drepturilor sociale, a drepturilor angajaților, precum și un nivel ridicat de protecție a mediului;

| 9. | reamintește că UE s-a angajat să promoveze și să respecte în mod coerent drepturile omului și democrația în relațiile sale cu țările terțe în toate politicile UE, inclusiv în politicile comerciale, precum și în toate instrumentele financiare externe relevante ale UE; |
| --- | --- |

9.

reamintește că UE s-a angajat să promoveze și să respecte în mod coerent drepturile omului și democrația în relațiile sale cu țările terțe în toate politicile UE, inclusiv în politicile comerciale, precum și în toate instrumentele financiare externe relevante ale UE;

| 10. | recomandă, prin urmare, ca strategia UE în materie de comerț să fie un instrument de promovare a valorilor democratice în țări terțe; salută, așadar, consolidarea acordurilor comerciale și a programelor de preferințe comerciale ca pârghii pentru promovarea drepturilor omului, pentru eliminarea muncii forțate și a muncii copiilor, pentru garantarea securității alimentare și a dreptului la sănătate, la dezvoltarea sustenabilă și la standarde înalte de securitate și de mediu, precum și la oportunități economice pentru toți; |
| --- | --- |

10.

recomandă, prin urmare, ca strategia UE în materie de comerț să fie un instrument de promovare a valorilor democratice în țări terțe; salută, așadar, consolidarea acordurilor comerciale și a programelor de preferințe comerciale ca pârghii pentru promovarea drepturilor omului, pentru eliminarea muncii forțate și a muncii copiilor, pentru garantarea securității alimentare și a dreptului la sănătate, la dezvoltarea sustenabilă și la standarde înalte de securitate și de mediu, precum și la oportunități economice pentru toți;

Standardele sociale, de mediu și cele privind drepturile omului la nivel multilateral

| 11. | reamintește că este important ca UE să dezvolte cooperarea la nivel multilateral și prin urmare își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și asuma un rol principal în reforma guvernării OMC, în special în ceea ce privește îndeplinirea următoarelor obiective:






  (a) | să întărească cooperarea efectivă și dialogul periodic dintre OMC și agențiile ONU relevante, în special Înaltul Comisar al Națiunilor Unite pentru drepturile omului, Conferința ONU pentru Comerț și Dezvoltare și Organizația Internațională a Muncii, în special prin acordarea statutului de observator OIM în cadrul OMC și prin implicarea sa în litigiile comerciale legate de încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și convențiile privind dreptul muncii; consideră că OIM ar trebui să continue să ia parte la acordurile comerciale bilaterale, multilaterale și plurilaterale; |
| --- | --- | --- |

11.

reamintește că este important ca UE să dezvolte cooperarea la nivel multilateral și prin urmare își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și asuma un rol principal în reforma guvernării OMC, în special în ceea ce privește îndeplinirea următoarelor obiective:

(a)

să întărească cooperarea efectivă și dialogul periodic dintre OMC și agențiile ONU relevante, în special Înaltul Comisar al Națiunilor Unite pentru drepturile omului, Conferința ONU pentru Comerț și Dezvoltare și Organizația Internațională a Muncii, în special prin acordarea statutului de observator OIM în cadrul OMC și prin implicarea sa în litigiile comerciale legate de încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și convențiile privind dreptul muncii; consideră că OIM ar trebui să continue să ia parte la acordurile comerciale bilaterale, multilaterale și plurilaterale;

| (b) | să reformeze mecanismele de reexaminare a politicii comerciale a OMC pentru a include dimensiunile sociale, de mediu și cele legate de drepturile omului, pe baza orientărilor OIM, orientărilor ONU privind drepturile omului, precum și orientărilor legate de acordurile multilaterale de mediu (AMM), și a promova dezvoltarea sustenabilă, în special prin crearea unui Comitet pentru comerț și munca decentă în cadrul OMC, pe lângă actualul Comitet pentru comerț și mediu, conform recomandărilor sale din 2010; |
| --- | --- |

(b)

să reformeze mecanismele de reexaminare a politicii comerciale a OMC pentru a include dimensiunile sociale, de mediu și cele legate de drepturile omului, pe baza orientărilor OIM, orientărilor ONU privind drepturile omului, precum și orientărilor legate de acordurile multilaterale de mediu (AMM), și a promova dezvoltarea sustenabilă, în special prin crearea unui Comitet pentru comerț și munca decentă în cadrul OMC, pe lângă actualul Comitet pentru comerț și mediu, conform recomandărilor sale din 2010;

| (c) | să evalueze în ce măsură Comitetul OMC privind comerțul și mediul și-a îndeplinit mandatul, astfel cum a fost stabilit prin Decizia ministerială a OMC privind comerțul și mediul adoptată la Marrakech, la 15 aprilie 1994, precum și concluziile sale privind măsurile suplimentare ce trebuie întreprinse, îndeosebi în contextul dialogului la nivel mondial privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și OMC, conform solicitării inițiale a Parlamentului; |
| --- | --- |

(c)

să evalueze în ce măsură Comitetul OMC privind comerțul și mediul și-a îndeplinit mandatul, astfel cum a fost stabilit prin Decizia ministerială a OMC privind comerțul și mediul adoptată la Marrakech, la 15 aprilie 1994, precum și concluziile sale privind măsurile suplimentare ce trebuie întreprinse, îndeosebi în contextul dialogului la nivel mondial privind atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea și OMC, conform solicitării inițiale a Parlamentului;

| (d) | să se implice în mod constructiv în Grupul de lucru al ONU pentru procesul de elaborare a unui tratat privind afacerile și drepturile omului ca urmare a studiului realizat de Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitor la soluționarea, prin căi de atac judiciare, a unor încălcări grave ale drepturilor omului de către întreprinderi; |
| --- | --- |

(d)

să se implice în mod constructiv în Grupul de lucru al ONU pentru procesul de elaborare a unui tratat privind afacerile și drepturile omului ca urmare a studiului realizat de Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitor la soluționarea, prin căi de atac judiciare, a unor încălcări grave ale drepturilor omului de către întreprinderi;

| 12. | invită Comisia Europeană să promoveze în mod activ reformarea suplimentară a OMC în vederea definirii normelor multilaterale de gestionare sustenabilă a lanțurilor de aprovizionare globale într-un mod responsabil, ceea ce ar trebui să cuprindă în special:






  (a) | cerințe eficiente și executorii privind transparența și diligența necesară pentru lanțurile de aprovizionare, pornind de la principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- | --- |

12.

invită Comisia Europeană să promoveze în mod activ reformarea suplimentară a OMC în vederea definirii normelor multilaterale de gestionare sustenabilă a lanțurilor de aprovizionare globale într-un mod responsabil, ceea ce ar trebui să cuprindă în special:

(a)

cerințe eficiente și executorii privind transparența și diligența necesară pentru lanțurile de aprovizionare, pornind de la principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (b) | norme privind sănătatea și securitatea, recunoscând, în special, dreptul lucrătorilor de a înființa comitete pentru securitate; |
| --- | --- |

(b)

norme privind sănătatea și securitatea, recunoscând, în special, dreptul lucrătorilor de a înființa comitete pentru securitate;

| (c) | un nivel de protecție socială; |
| --- | --- |

(c)

un nivel de protecție socială;

| (d) | respectarea standardelor fundamentale ale OIM din domeniul muncii; |
| --- | --- |

(d)

respectarea standardelor fundamentale ale OIM din domeniul muncii;

| 13. | își reiterează solicitarea de a se asigura că orice măsură adoptată de una dintre părți în cadrul acordului de la Paris sau privind oricare dintre principiile sau angajamentele prevăzute la articolele 3 și 4 ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) va fi garantată, de asemenea, prin asigurarea unei protecții mai solide din punct de vedere juridic a dreptului de a reglementa în cadrul acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

13.

își reiterează solicitarea de a se asigura că orice măsură adoptată de una dintre părți în cadrul acordului de la Paris sau privind oricare dintre principiile sau angajamentele prevăzute la articolele 3 și 4 ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) va fi garantată, de asemenea, prin asigurarea unei protecții mai solide din punct de vedere juridic a dreptului de a reglementa în cadrul acordurilor comerciale;

| 14. | îndeamnă Comisia să accelereze progresele în direcția elaborării unor mecanisme de diferențiere a produselor în funcție de procesul și metoda de producție și a unor criterii privind sustenabilitatea, în cadrul acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să accelereze progresele în direcția elaborării unor mecanisme de diferențiere a produselor în funcție de procesul și metoda de producție și a unor criterii privind sustenabilitatea, în cadrul acordurilor comerciale;

| 15. | invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a-și onora angajamentele de eliminare a subvențiilor pentru combustibili fosili, în conformitate cu angajamentul luat de G20; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre să își intensifice eforturile pentru a-și onora angajamentele de eliminare a subvențiilor pentru combustibili fosili, în conformitate cu angajamentul luat de G20;

| 16. | consideră că politica comercială ar putea contribui mai mult la tranziția energetică și că instrumentele comerciale ale Uniunii ar trebui să promoveze apariția și dezvoltarea energiei regenerabile, precum și crearea de bunuri și tehnologii de mediu în Europa; recunoaște eforturile Comisiei de a negocia un acord plurilateral privind bunurile ecologice (Acordul privind bunurile de mediu – EGA) și solicită ca aceste negocieri să aibă ca rezultat un acord ambițios și echilibrat; solicită Comisiei în cadrul negocierilor privind acest acord să elaboreze criterii cantitative sau calitative clare de identificare a „bunurilor ecologice” și să promoveze o metodologie credibilă și transparentă în negocierile pe marginea Acordului privind bunurile ecologice; invită, de asemenea, Comisia să țină seama în mod corespunzător de factorii care influențează comerțul cu bunuri ecologice, cum ar fi politicile antidumping în sectorul energiei regenerabile, regimurile proprietății intelectuale, programele de finanțare stricte și politicile naționale în domeniul mediului care să creeze cererea pentru astfel de bunuri; |
| --- | --- |

16.

consideră că politica comercială ar putea contribui mai mult la tranziția energetică și că instrumentele comerciale ale Uniunii ar trebui să promoveze apariția și dezvoltarea energiei regenerabile, precum și crearea de bunuri și tehnologii de mediu în Europa; recunoaște eforturile Comisiei de a negocia un acord plurilateral privind bunurile ecologice (Acordul privind bunurile de mediu – EGA) și solicită ca aceste negocieri să aibă ca rezultat un acord ambițios și echilibrat; solicită Comisiei în cadrul negocierilor privind acest acord să elaboreze criterii cantitative sau calitative clare de identificare a „bunurilor ecologice” și să promoveze o metodologie credibilă și transparentă în negocierile pe marginea Acordului privind bunurile ecologice; invită, de asemenea, Comisia să țină seama în mod corespunzător de factorii care influențează comerțul cu bunuri ecologice, cum ar fi politicile antidumping în sectorul energiei regenerabile, regimurile proprietății intelectuale, programele de finanțare stricte și politicile naționale în domeniul mediului care să creeze cererea pentru astfel de bunuri;

Standardele sociale, de mediu și cele privind drepturile omului la nivel bilateral

| 17. | salută decizia Comisiei de a realiza evaluări ex ante și ex post ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate acordurile comerciale, în concordanță cu Orientările privind analiza evaluărilor impactului pe care îl au inițiativele legate de comerț asupra drepturilor omului; în acest sens, invită Comisia:






  (a) | să aplice aceste orientări atunci când elaborează evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate negocierile actuale și viitoare; |
| --- | --- | --- |

17.

salută decizia Comisiei de a realiza evaluări ex ante și ex post ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate acordurile comerciale, în concordanță cu Orientările privind analiza evaluărilor impactului pe care îl au inițiativele legate de comerț asupra drepturilor omului; în acest sens, invită Comisia:

(a)

să aplice aceste orientări atunci când elaborează evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile pentru toate negocierile actuale și viitoare;

| (b) | să reflecte, în aceste evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile, și principiile directoare elaborate de raportorul special al ONU pentru dreptul la hrană; |
| --- | --- |

(b)

să reflecte, în aceste evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile, și principiile directoare elaborate de raportorul special al ONU pentru dreptul la hrană;

| (c) | să ia în considerare impactul acordurilor comerciale și de investiții asupra persoanelor deosebit de vulnerabile, cum ar fi cele care fac parte dintr-un grup minoritar sau cele care sunt izolate geografic, sărace sau supuse excluse social; atrage atenția, în acest sens, și asupra angajamentului Comisiei Europene de a evalua impactul acordurilor de liber schimb asupra regiunilor ultraperiferice ale UE; |
| --- | --- |

(c)

să ia în considerare impactul acordurilor comerciale și de investiții asupra persoanelor deosebit de vulnerabile, cum ar fi cele care fac parte dintr-un grup minoritar sau cele care sunt izolate geografic, sărace sau supuse excluse social; atrage atenția, în acest sens, și asupra angajamentului Comisiei Europene de a evalua impactul acordurilor de liber schimb asupra regiunilor ultraperiferice ale UE;

| (d) | să garanteze implicarea corespunzătoare a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în desfășurarea acestor evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile și să implice Parlamentul în fiecare etapă a acestui proces; |
| --- | --- |

(d)

să garanteze implicarea corespunzătoare a organizațiilor societății civile și a partenerilor sociali în desfășurarea acestor evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile și să implice Parlamentul în fiecare etapă a acestui proces;

| (e) | să țină seama pe deplin de rezultatele acestor evaluări în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

(e)

să țină seama pe deplin de rezultatele acestor evaluări în cadrul negocierilor;

| (f) | să asigure publicarea într-o etapă timpurie a evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare în pozițiile de negociere înainte de formularea acestora, să informeze publicul și să permită reprezentanților aleși ai acestuia să evalueze în mod corespunzător toate acordurile propuse; |
| --- | --- |

(f)

să asigure publicarea într-o etapă timpurie a evaluărilor impactului asupra dezvoltării durabile, astfel încât acestea să poată fi luate în considerare în pozițiile de negociere înainte de formularea acestora, să informeze publicul și să permită reprezentanților aleși ai acestuia să evalueze în mod corespunzător toate acordurile propuse;

| 18. | ia act de concluziile Ombudsmanului European privind decizia Comisiei de a finaliza acordul cu Vietnamul înainte de încheierea evaluării impactului asupra drepturilor omului și îndeamnă Comisia să realizeze această evaluare cât mai curând posibil pe baza noii metodologii, pentru a permite Parlamentului să ia o decizie în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

18.

ia act de concluziile Ombudsmanului European privind decizia Comisiei de a finaliza acordul cu Vietnamul înainte de încheierea evaluării impactului asupra drepturilor omului și îndeamnă Comisia să realizeze această evaluare cât mai curând posibil pe baza noii metodologii, pentru a permite Parlamentului să ia o decizie în cunoștință de cauză;

| 19. | reiterează sprijinul în favoarea clauzelor de condiționalitate privind drepturile omului în toate acordurile comerciale internaționale și reamintește importanța de a respecta și de a pune în aplicare clauzele privind drepturile omului; salută eforturile Comisiei și ale Consiliului de a introduce clauze obligatorii din punct de vedere juridic privind drepturile omului în toate acordurile comerciale și de investiții, în conformitate cu abordarea comună, și solicită publicarea abordării comune a Consiliului; observă că nu s-au introdus clauze privind drepturile omului în toate acordurile UE și solicită ca negocierile comerciale în curs cu ceilalți parteneri ai Uniunii și, în special, cele privind TTIP, să asigure includerea unei clauze obligatori din punct de vedere juridic privind drepturile omului; |
| --- | --- |

19.

reiterează sprijinul în favoarea clauzelor de condiționalitate privind drepturile omului în toate acordurile comerciale internaționale și reamintește importanța de a respecta și de a pune în aplicare clauzele privind drepturile omului; salută eforturile Comisiei și ale Consiliului de a introduce clauze obligatorii din punct de vedere juridic privind drepturile omului în toate acordurile comerciale și de investiții, în conformitate cu abordarea comună, și solicită publicarea abordării comune a Consiliului; observă că nu s-au introdus clauze privind drepturile omului în toate acordurile UE și solicită ca negocierile comerciale în curs cu ceilalți parteneri ai Uniunii și, în special, cele privind TTIP, să asigure includerea unei clauze obligatori din punct de vedere juridic privind drepturile omului;

| 20. | consideră totuși că actualele clauze au avut un impact limitat în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor și a angajamentelor în materie de drepturi ale omului; invită, prin urmare, Comisia și Consiliul să aplice următoarele adaptări:






  (a) | să includă dispoziții de salvgardare comercială, pentru a menține capacitatea fiecărei părți la acord de a-și respecta obligațiile privind drepturile omului în domeniile în care deține responsabilitatea principală în cazuri de încălcare dovedită a dispozițiilor prevăzute de clauzele privind drepturile omului; |
| --- | --- | --- |

20.

consideră totuși că actualele clauze au avut un impact limitat în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor și a angajamentelor în materie de drepturi ale omului; invită, prin urmare, Comisia și Consiliul să aplice următoarele adaptări:

(a)

să includă dispoziții de salvgardare comercială, pentru a menține capacitatea fiecărei părți la acord de a-și respecta obligațiile privind drepturile omului în domeniile în care deține responsabilitatea principală în cazuri de încălcare dovedită a dispozițiilor prevăzute de clauzele privind drepturile omului;

| (b) | să monitorizeze periodic în amănunt punerea în aplicare în aplicare a clauzelor privind drepturile omului în acordurile comerciale și de asociere, în special prin publicarea unor rapoarte comune periodice elaborate de Comisie și SEAE și adresate Parlamentului cu privire la respectarea drepturilor omului de țările partenere și prin înființarea unei comisii interinstituționale; |
| --- | --- |

(b)

să monitorizeze periodic în amănunt punerea în aplicare în aplicare a clauzelor privind drepturile omului în acordurile comerciale și de asociere, în special prin publicarea unor rapoarte comune periodice elaborate de Comisie și SEAE și adresate Parlamentului cu privire la respectarea drepturilor omului de țările partenere și prin înființarea unei comisii interinstituționale;

| (c) | să ia în considerare includerea unui comitet pentru drepturile omului în toate acordurile comerciale ale UE, pentru a asigura că se întreprind acțiuni în mod serios și sistematic ca urmare a problemelor privind drepturile omului legate de acord; reamintește, în acest context, importanța implicării cetățenilor în negocieri pentru a asigura transparența; |
| --- | --- |

(c)

să ia în considerare includerea unui comitet pentru drepturile omului în toate acordurile comerciale ale UE, pentru a asigura că se întreprind acțiuni în mod serios și sistematic ca urmare a problemelor privind drepturile omului legate de acord; reamintește, în acest context, importanța implicării cetățenilor în negocieri pentru a asigura transparența;

| (d) | să se asigure că UE dispune de un sistem de căi de atac la nivel național care să dea posibilitatea de a se depune plângeri în cazul nerespectării acordurilor comerciale și a clauzelor privind drepturile omului; |
| --- | --- |

(d)

să se asigure că UE dispune de un sistem de căi de atac la nivel național care să dea posibilitatea de a se depune plângeri în cazul nerespectării acordurilor comerciale și a clauzelor privind drepturile omului;

| 21. | reamintește cererea formulată în recomandările sale din 2010 ca fiecare acord comercial al UE, fie bilateral, fie multilateral, să includă capitole cuprinzătoare, obligatorii și ambițioase privind comerțul și dezvoltarea durabilă; regretă existența a numeroase diferențe între capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din diferitele acorduri comerciale ale UE; solicită, prin urmare, Comisiei Europene să mențină cel mai înalt nivel de coerență în toate negocierile comerciale și să introducă capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă care să aibă următoarele caracteristici:






  (a) | un angajament al fiecărei părți de a ratifica și a pune în aplicare efectiv cele opt convenții fundamentale și cele patru convenții prioritare ale OIM, precum și acordurile internaționale multilaterale de mediu; |
| --- | --- | --- |

21.

reamintește cererea formulată în recomandările sale din 2010 ca fiecare acord comercial al UE, fie bilateral, fie multilateral, să includă capitole cuprinzătoare, obligatorii și ambițioase privind comerțul și dezvoltarea durabilă; regretă existența a numeroase diferențe între capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă din diferitele acorduri comerciale ale UE; solicită, prin urmare, Comisiei Europene să mențină cel mai înalt nivel de coerență în toate negocierile comerciale și să introducă capitole privind comerțul și dezvoltarea durabilă care să aibă următoarele caracteristici:

(a)

un angajament al fiecărei părți de a ratifica și a pune în aplicare efectiv cele opt convenții fundamentale și cele patru convenții prioritare ale OIM, precum și acordurile internaționale multilaterale de mediu;

| (b) | aplicabilitatea procedurii generale de soluționare a litigiilor la clauzele privind drepturile omului și la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă pe picior de egalitate cu celelalte părți ale acordului, astfel cum se solicită în recomandările din 2010 menite să asigure respectarea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu; |
| --- | --- |

(b)

aplicabilitatea procedurii generale de soluționare a litigiilor la clauzele privind drepturile omului și la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă pe picior de egalitate cu celelalte părți ale acordului, astfel cum se solicită în recomandările din 2010 menite să asigure respectarea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu;

| (c) | posibilitatea partenerilor sociali și a societății civile de a face recurs și de a cere despăgubiri printr-o procedură de depunere a plângerilor; |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea partenerilor sociali și a societății civile de a face recurs și de a cere despăgubiri printr-o procedură de depunere a plângerilor;

| (d) | măsuri de descurajare eficace, inclusiv sub forma unor despăgubiri bănești, în cazul unor încălcări grave și dovedite ale dispozițiilor capitolului privind dezvoltarea durabilă al unui acord; astfel de măsuri ar putea fi puse în aplicare prin încetinirea temporară a acordării, reducerea sau suspendarea anumitor beneficii comerciale oferite în temeiul acordului în cazul unei încălcări grave și permanente a acestor standarde, ca o măsură de ultimă instanță, iar introducerea unor planuri de acțiune împreună cu partenerii noștri ar putea contribui la remedierea neconformității cu anumite angajamente asumate în acordurile comerciale și de investiții; |
| --- | --- |

(d)

măsuri de descurajare eficace, inclusiv sub forma unor despăgubiri bănești, în cazul unor încălcări grave și dovedite ale dispozițiilor capitolului privind dezvoltarea durabilă al unui acord; astfel de măsuri ar putea fi puse în aplicare prin încetinirea temporară a acordării, reducerea sau suspendarea anumitor beneficii comerciale oferite în temeiul acordului în cazul unei încălcări grave și permanente a acestor standarde, ca o măsură de ultimă instanță, iar introducerea unor planuri de acțiune împreună cu partenerii noștri ar putea contribui la remedierea neconformității cu anumite angajamente asumate în acordurile comerciale și de investiții;

| 22. | solicită din nou crearea unor forumuri sau grupuri consultative privind dezvoltarea durabilă în diferitele etape – de elaborare, de negociere și de punere în aplicare – ale unui acord; reamintește necesitatea ca toate grupurile consultative interne (GCI) să fie pe deplin independente și să aibă acces la resurse adecvate; ia act de criticile formulate adesea de către participanții la GCI înființate de UE în temeiul acordurilor comerciale în vigoare, potrivit cărora deliberările lor nu au niciun impact practic și propune ca Comisia să pună în aplicare următoarele măsuri:






  (a) | să creeze un sistem de raportare care să permită Parlamentului să evalueze activitatea grupurilor consultative; |
| --- | --- | --- |

22.

solicită din nou crearea unor forumuri sau grupuri consultative privind dezvoltarea durabilă în diferitele etape – de elaborare, de negociere și de punere în aplicare – ale unui acord; reamintește necesitatea ca toate grupurile consultative interne (GCI) să fie pe deplin independente și să aibă acces la resurse adecvate; ia act de criticile formulate adesea de către participanții la GCI înființate de UE în temeiul acordurilor comerciale în vigoare, potrivit cărora deliberările lor nu au niciun impact practic și propune ca Comisia să pună în aplicare următoarele măsuri:

(a)

să creeze un sistem de raportare care să permită Parlamentului să evalueze activitatea grupurilor consultative;

| (b) | să răspundă sistematic și într-o manieră concretă la preocupările formulate de GCI-urile Uniunii Europene și să dea curs inițiativelor propuse, în acest context, de organizațiile societății civile și de partenerii sociali din UE; |
| --- | --- |

(b)

să răspundă sistematic și într-o manieră concretă la preocupările formulate de GCI-urile Uniunii Europene și să dea curs inițiativelor propuse, în acest context, de organizațiile societății civile și de partenerii sociali din UE;

| (c) | să prevadă în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă dispoziții logistice de bază care să facă posibilă punerea în aplicare efectivă, întrucât aceste aspecte s-au dovedit a fi obstacole serioase în anumite cazuri, precum și măsuri de însoțire conexe, cum ar fi asistența tehnică și programele de cooperare; |
| --- | --- |

(c)

să prevadă în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă dispoziții logistice de bază care să facă posibilă punerea în aplicare efectivă, întrucât aceste aspecte s-au dovedit a fi obstacole serioase în anumite cazuri, precum și măsuri de însoțire conexe, cum ar fi asistența tehnică și programele de cooperare;

| 23. | solicită o mai mare transparență și responsabilitate față de organizațiile locale în formularea normelor de comerț internațional și a politicilor comerciale naționale, asigurând totodată consecvența în ceea ce privește respectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

23.

solicită o mai mare transparență și responsabilitate față de organizațiile locale în formularea normelor de comerț internațional și a politicilor comerciale naționale, asigurând totodată consecvența în ceea ce privește respectarea drepturilor lucrătorilor și a drepturilor omului, inclusiv a drepturilor femeilor;

| 24. | invită Comisia să implice mai îndeaproape Parlamentul European în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a acordurilor comerciale și de investiții în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu și invită Consiliul să consulte Parlamentul cu privire la orice decizie de a revizui sau chiar de a suspenda aplicarea unui acord, dacă acest lucru este necesar; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să implice mai îndeaproape Parlamentul European în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a acordurilor comerciale și de investiții în ceea ce privește respectarea drepturilor omului și a standardelor sociale și de mediu și invită Consiliul să consulte Parlamentul cu privire la orice decizie de a revizui sau chiar de a suspenda aplicarea unui acord, dacă acest lucru este necesar;

Standardele sociale, de mediu și cele privind drepturile omului la nivel unilateral

| 25. | salută intrarea în vigoare a noului sistem de preferințe generalizate (SGP) [Regulamentul (UE) nr. 978/2012] la 1 ianuarie 2014 și publicarea primului raport de monitorizare privind SGP pentru perioada 2014-2015; consideră că politica comercială trebuie să fie o modalitate de a încuraja țările partenere ale UE să adopte standarde sociale și de mediu mai ridicate și, prin urmare, invită Comisia să pună în aplicare următoarele măsuri corective:






  (a) | să clarifice, fie printr-un act delegat, fie cu ocazia viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) nr. 978/2012, definițiile unor concepte precum „probleme grave în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă” a convențiilor internaționale și „încălcarea gravă și sistematică a principiilor” cuprinse în convențiile internaționale; |
| --- | --- | --- |

25.

salută intrarea în vigoare a noului sistem de preferințe generalizate (SGP) [Regulamentul (UE) nr. 978/2012] la 1 ianuarie 2014 și publicarea primului raport de monitorizare privind SGP pentru perioada 2014-2015; consideră că politica comercială trebuie să fie o modalitate de a încuraja țările partenere ale UE să adopte standarde sociale și de mediu mai ridicate și, prin urmare, invită Comisia să pună în aplicare următoarele măsuri corective:

(a)

să clarifice, fie printr-un act delegat, fie cu ocazia viitoarei revizuiri a Regulamentului (UE) nr. 978/2012, definițiile unor concepte precum „probleme grave în ceea ce privește punerea în aplicare efectivă” a convențiilor internaționale și „încălcarea gravă și sistematică a principiilor” cuprinse în convențiile internaționale;

| (b) | să solicite opiniile tuturor organismelor de supraveghere relevante pentru a evalua mai bine respectarea convențiilor internaționale menționate în Regulamentul privind SGP; să își axeze evaluarea în special pe opiniile exprimate de Comitetul de experți privind aplicarea convențiilor al OIM în ceea ce privește atât acordarea, cât și suspendarea preferințelor comerciale, în conformitate cu Regulamentul privind SGP; |
| --- | --- |

(b)

să solicite opiniile tuturor organismelor de supraveghere relevante pentru a evalua mai bine respectarea convențiilor internaționale menționate în Regulamentul privind SGP; să își axeze evaluarea în special pe opiniile exprimate de Comitetul de experți privind aplicarea convențiilor al OIM în ceea ce privește atât acordarea, cât și suspendarea preferințelor comerciale, în conformitate cu Regulamentul privind SGP;

| (c) | să îmbunătățească, la revizuirea Regulamentului (UE) nr. 978/2012, monitorizarea angajamentelor asumate de țările beneficiare; partenerilor sociali și organizațiilor societății civile ar trebui să li se atribuie un rol oficial în monitorizarea SGP și a SGP+, în special printr-o procedură de audiere a preocupărilor adresate Comisiei și de răspuns la acestea; |
| --- | --- |

(c)

să îmbunătățească, la revizuirea Regulamentului (UE) nr. 978/2012, monitorizarea angajamentelor asumate de țările beneficiare; partenerilor sociali și organizațiilor societății civile ar trebui să li se atribuie un rol oficial în monitorizarea SGP și a SGP+, în special printr-o procedură de audiere a preocupărilor adresate Comisiei și de răspuns la acestea;

| (d) | să includă în Regulamentul privind SGP și responsabilitatea socială a întreprinderilor în cadrul revizuirii acestuia, astfel cum s-a solicitat în 2010, pentru a asigura respectarea de către întreprinderile transnaționale a obligațiilor juridice naționale și internaționale din domeniul drepturilor omului, al standardelor de muncă și al normelor de mediu; |
| --- | --- |

(d)

să includă în Regulamentul privind SGP și responsabilitatea socială a întreprinderilor în cadrul revizuirii acestuia, astfel cum s-a solicitat în 2010, pentru a asigura respectarea de către întreprinderile transnaționale a obligațiilor juridice naționale și internaționale din domeniul drepturilor omului, al standardelor de muncă și al normelor de mediu;

| (e) | să monitorizeze și să evalueze evoluțiile legate de punerea în aplicare și eficacitatea inițiativei „Totul în afară de arme” (EBA) și a mecanismelor standard ale SGP și să informeze Parlamentul European cu privire la aceasta; |
| --- | --- |

(e)

să monitorizeze și să evalueze evoluțiile legate de punerea în aplicare și eficacitatea inițiativei „Totul în afară de arme” (EBA) și a mecanismelor standard ale SGP și să informeze Parlamentul European cu privire la aceasta;

| 26. | susține angajamentul asumat de Comisie de a depune eforturi pentru a stopa practica muncii copiilor; salută adoptarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei și își repetă solicitarea din 2010 privind o propunere de act legislativ echilibrat și realist, care să prevadă măsuri cum ar fi o etichetare a produselor care să indice că nu a fost folosită munca copiilor, preferințe comerciale acordate țărilor care respectă anumite standarde de muncă și interdicții orizontale de import al produselor obținute utilizând munca copiilor; subliniază că este important să se includă obiectivul de a combate munca forțată și munca copiilor în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ale tuturor acordurilor comerciale ale UE, împreună cu celelalte 6 convenții fundamentale ale OIM, și să se includă angajamentul UE în dezbaterile internaționale de la nivelul OMC, OCDE și OIM, pentru a consolida dimensiunea sa multilaterală; |
| --- | --- |

26.

susține angajamentul asumat de Comisie de a depune eforturi pentru a stopa practica muncii copiilor; salută adoptarea documentului de lucru al serviciilor Comisiei și își repetă solicitarea din 2010 privind o propunere de act legislativ echilibrat și realist, care să prevadă măsuri cum ar fi o etichetare a produselor care să indice că nu a fost folosită munca copiilor, preferințe comerciale acordate țărilor care respectă anumite standarde de muncă și interdicții orizontale de import al produselor obținute utilizând munca copiilor; subliniază că este important să se includă obiectivul de a combate munca forțată și munca copiilor în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă ale tuturor acordurilor comerciale ale UE, împreună cu celelalte 6 convenții fundamentale ale OIM, și să se includă angajamentul UE în dezbaterile internaționale de la nivelul OMC, OCDE și OIM, pentru a consolida dimensiunea sa multilaterală;

| 27. | își confirmă opoziția față de orice dispoziție directă sau indirectă care afectează comerțul în serviciile legate de energie care ar permite neutralitatea tehnologică a subvențiilor; invită Comisia și statele membre să ia în considerare cu seriozitate faptul că creșterea emisiilor de CO2 ca urmare a comerțului internațional subminează Strategia UE privind clima și, de asemenea, subliniază că este necesară trecerea la modele de producție și consum locale în vederea îndeplinirii obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

27.

își confirmă opoziția față de orice dispoziție directă sau indirectă care afectează comerțul în serviciile legate de energie care ar permite neutralitatea tehnologică a subvențiilor; invită Comisia și statele membre să ia în considerare cu seriozitate faptul că creșterea emisiilor de CO2 ca urmare a comerțului internațional subminează Strategia UE privind clima și, de asemenea, subliniază că este necesară trecerea la modele de producție și consum locale în vederea îndeplinirii obiectivelor Acordului de la Paris;

| 28. | reamintește legătura intrinsecă dintre schimbările climatice și despădurirea determinată de obținerea nedurabilă și ilegală a materiilor prime; solicită Comisiei să garanteze punerea în aplicare și respectarea efectivă a FLEGT și a Regulamentului UE privind lemnul, introducând obligația legalității în cazul lanțurilor de aprovizionare cu lemn; |
| --- | --- |

28.

reamintește legătura intrinsecă dintre schimbările climatice și despădurirea determinată de obținerea nedurabilă și ilegală a materiilor prime; solicită Comisiei să garanteze punerea în aplicare și respectarea efectivă a FLEGT și a Regulamentului UE privind lemnul, introducând obligația legalității în cazul lanțurilor de aprovizionare cu lemn;

| 29. | salută decizia Comisiei de a demara un studiu de fezabilitate pentru un Plan de acțiune al UE privind despădurirea și degradarea pădurilor; |
| --- | --- |

29.

salută decizia Comisiei de a demara un studiu de fezabilitate pentru un Plan de acțiune al UE privind despădurirea și degradarea pădurilor;

Responsabilitatea socială a întreprinderilor

| 30. | reamintește solicitarea Parlamentului din 2010 de a include RSI în toate acordurile comerciale ale UE și în dispozițiile pentru o mai bună aplicare, îndeosebi posibilitatea Comisiei de a desfășura anchete vizând presupuse încălcări ale angajamentelor privind RSI, precum și crearea unor puncte de contact la nivelul UE, după modelul punctelor de contact ale OCDE; solicită Comisiei să își intensifice eforturile în direcția obținerii respectării depline de către întreprinderi, prin lanțurile lor de aprovizionare, a standardelor fundamentale ale OIM din domeniul muncii și a standardelor RSI recunoscute internațional, îndeosebi Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, recent actualizate, cele zece principii ale Pactului mondial al Organizației Națiunilor Unite, standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și Principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului, în special în industria textilă și în industria extractivă, în care riscul de încălcare a drepturilor omului și a standardelor sociale este mai des întâlnit; reamintește faptul că, în urma tragediei din Rana Plaza din Bangladesh, în 2013, Comisia Europeană a lansat Pactul privind durabilitatea în cooperare cu Bangladesh, OIM și Statele Unite ale Americii; subliniază, în acest sens, importanța urmăririi obiectivelor Pactului privind durabilitatea pentru a îmbunătăți drepturile lucrătorilor, precum și necesitatea unei gestionări mai responsabile a lanțurilor de aprovizionare la nivel internațional; solicită Comisiei să extindă astfel de programe și acțiuni la alți parteneri comerciali ai Uniunii; |
| --- | --- |

30.

reamintește solicitarea Parlamentului din 2010 de a include RSI în toate acordurile comerciale ale UE și în dispozițiile pentru o mai bună aplicare, îndeosebi posibilitatea Comisiei de a desfășura anchete vizând presupuse încălcări ale angajamentelor privind RSI, precum și crearea unor puncte de contact la nivelul UE, după modelul punctelor de contact ale OCDE; solicită Comisiei să își intensifice eforturile în direcția obținerii respectării depline de către întreprinderi, prin lanțurile lor de aprovizionare, a standardelor fundamentale ale OIM din domeniul muncii și a standardelor RSI recunoscute internațional, îndeosebi Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, recent actualizate, cele zece principii ale Pactului mondial al Organizației Națiunilor Unite, standardul de orientare ISO 26000 privind responsabilitatea socială, Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, precum și Principiile directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului, în special în industria textilă și în industria extractivă, în care riscul de încălcare a drepturilor omului și a standardelor sociale este mai des întâlnit; reamintește faptul că, în urma tragediei din Rana Plaza din Bangladesh, în 2013, Comisia Europeană a lansat Pactul privind durabilitatea în cooperare cu Bangladesh, OIM și Statele Unite ale Americii; subliniază, în acest sens, importanța urmăririi obiectivelor Pactului privind durabilitatea pentru a îmbunătăți drepturile lucrătorilor, precum și necesitatea unei gestionări mai responsabile a lanțurilor de aprovizionare la nivel internațional; solicită Comisiei să extindă astfel de programe și acțiuni la alți parteneri comerciali ai Uniunii;

| 31. | consideră că este esențial să se continue eforturile de aderare la Declarația OCDE privind investițiile internaționale și întreprinderile multinaționale, asigurându-se că orientările sunt menționate în mod expres în toate noile acorduri încheiate între UE și țările terțe și trecând de la o abordare „pasivă” la una „activă” în ceea ce privește punerea în aplicare a acestora; solicită Comisiei să asigure transparența în ceea ce privește accesul la informațiile privind activitatea întreprinderilor și să introducă un sistem de raportare eficace și obligatoriu care să furnizeze informații privind lanțurile valorice ale produselor; reamintește poziția sa din 2010, când a solicitat întreprinderilor să își publice bilanțul în materie de RSI și a cerut tuturor întreprinderilor să dea dovadă de diligență; îndeamnă Comisia să își reînnoiască strategia privind RSI, stabilind cerințe mai ferme de raportare și de conformare și garantând o punere în aplicare mai eficace a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, și îndeamnă statele membre să susțină promovarea RSI în cadrul acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

31.

consideră că este esențial să se continue eforturile de aderare la Declarația OCDE privind investițiile internaționale și întreprinderile multinaționale, asigurându-se că orientările sunt menționate în mod expres în toate noile acorduri încheiate între UE și țările terțe și trecând de la o abordare „pasivă” la una „activă” în ceea ce privește punerea în aplicare a acestora; solicită Comisiei să asigure transparența în ceea ce privește accesul la informațiile privind activitatea întreprinderilor și să introducă un sistem de raportare eficace și obligatoriu care să furnizeze informații privind lanțurile valorice ale produselor; reamintește poziția sa din 2010, când a solicitat întreprinderilor să își publice bilanțul în materie de RSI și a cerut tuturor întreprinderilor să dea dovadă de diligență; îndeamnă Comisia să își reînnoiască strategia privind RSI, stabilind cerințe mai ferme de raportare și de conformare și garantând o punere în aplicare mai eficace a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, și îndeamnă statele membre să susțină promovarea RSI în cadrul acordurilor comerciale;

| 32. | invită Uniunea să creeze platforme de dialog pe tema responsabilității sociale a întreprinderilor care să implice societatea civilă, întreprinderile, organizațiile internaționale și alte părți interesate; |
| --- | --- |

32.

invită Uniunea să creeze platforme de dialog pe tema responsabilității sociale a întreprinderilor care să implice societatea civilă, întreprinderile, organizațiile internaționale și alte părți interesate;

| 33. | invită Comisia Europeană să aplice rezultatele proiectului intitulat „Realizarea de valoare pe termen lung pentru întreprinderi și investitori”, aflat în curs de realizare pe baza Principiilor ONU privind investițiile responsabile și al Pactului mondial al ONU, propriului său Fond european pentru investiții strategice și dialogului pe care îl poartă cu investitorii atunci când negociază acorduri comerciale și să sprijine conceptul de „uniune durabilă a piețelor de capital” prin susținerea comerțului durabil; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia Europeană să aplice rezultatele proiectului intitulat „Realizarea de valoare pe termen lung pentru întreprinderi și investitori”, aflat în curs de realizare pe baza Principiilor ONU privind investițiile responsabile și al Pactului mondial al ONU, propriului său Fond european pentru investiții strategice și dialogului pe care îl poartă cu investitorii atunci când negociază acorduri comerciale și să sprijine conceptul de „uniune durabilă a piețelor de capital” prin susținerea comerțului durabil;

| 34. | reamintește că Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, Agenda OIM privind munca decentă și aspectele privind munca ale Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale sunt texte fundamentale în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor; solicită Comisiei să ducă mai departe inițiativele OCDE și cele ale ONU prin încorporarea standardelor internaționale noi și recent elaborate în legislația UE și să promoveze, la reuniunea de la Shanghai, din iulie 2016, a miniștrilor comerțului din țările G20, recomandări echilibrate și cuprinzătoare în materie de politici, inclusiv o dimensiune accentuată de dezvoltare durabilă a lanțurilor valorice globale,; |
| --- | --- |

34.

reamintește că Declarația tripartită a OIM de stabilire a principiilor privind întreprinderile multinaționale și politica socială, Agenda OIM privind munca decentă și aspectele privind munca ale Orientărilor OCDE pentru întreprinderile multinaționale sunt texte fundamentale în ceea ce privește responsabilitatea socială a întreprinderilor; solicită Comisiei să ducă mai departe inițiativele OCDE și cele ale ONU prin încorporarea standardelor internaționale noi și recent elaborate în legislația UE și să promoveze, la reuniunea de la Shanghai, din iulie 2016, a miniștrilor comerțului din țările G20, recomandări echilibrate și cuprinzătoare în materie de politici, inclusiv o dimensiune accentuată de dezvoltare durabilă a lanțurilor valorice globale,;

| 35. | reamintește că UE este principalul actor mondial în ceea ce privește planurile naționale de acțiune pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor; solicită Comisiei să promoveze în mod activ un comportament responsabil în afaceri în rândul întreprinderilor din UE care activează în străinătate, punând un accent deosebit pe asigurarea respectării stricte a tuturor obligațiilor lor legale care decurg fie din legislațiile naționale, fie din obligațiile legale bilaterale sau internaționale aplicabile activităților lor comerciale și, nu în ultimul rând, pe asigurarea respectării standardelor și normelor internaționale în materie de drepturi ale omului, muncă și mediu; sugerează Comisiei, în acest scop, să se implice în mod activ, împreună cu țările partenere, în schimbul de bune practici și de cunoștințe cu privire la modalitățile și mijloacele de îmbunătățire a mediului de afaceri și de sensibilizare în legătură cu un comportament responsabil în afaceri; |
| --- | --- |

35.

reamintește că UE este principalul actor mondial în ceea ce privește planurile naționale de acțiune pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor; solicită Comisiei să promoveze în mod activ un comportament responsabil în afaceri în rândul întreprinderilor din UE care activează în străinătate, punând un accent deosebit pe asigurarea respectării stricte a tuturor obligațiilor lor legale care decurg fie din legislațiile naționale, fie din obligațiile legale bilaterale sau internaționale aplicabile activităților lor comerciale și, nu în ultimul rând, pe asigurarea respectării standardelor și normelor internaționale în materie de drepturi ale omului, muncă și mediu; sugerează Comisiei, în acest scop, să se implice în mod activ, împreună cu țările partenere, în schimbul de bune practici și de cunoștințe cu privire la modalitățile și mijloacele de îmbunătățire a mediului de afaceri și de sensibilizare în legătură cu un comportament responsabil în afaceri;

| 36. | ia act de faptul că agenda RSI trebuie adaptată nevoilor specifice ale regiunilor și țărilor, pentru a contribui la îmbunătățirea dezvoltării economice și sociale durabile; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că agenda RSI trebuie adaptată nevoilor specifice ale regiunilor și țărilor, pentru a contribui la îmbunătățirea dezvoltării economice și sociale durabile;

| 37. | solicită Comisiei să ia măsuri în domeniul comerțului și al investițiilor care vor încuraja și vor recompensa întreprinderile care pun în aplicare strategii de RSI, prin acordarea de etichete, acordarea unui acces preferențial la contractele de achiziții publice ale Uniunii și prin intermediul aplicarea programelor de asistență pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să ia măsuri în domeniul comerțului și al investițiilor care vor încuraja și vor recompensa întreprinderile care pun în aplicare strategii de RSI, prin acordarea de etichete, acordarea unui acces preferențial la contractele de achiziții publice ale Uniunii și prin intermediul aplicarea programelor de asistență pentru IMM-uri;

| 38. | salută cu entuziasm faptul că Directiva UE privind raportarea nefinanciară prevede obligația marilor întreprinderi de a prezenta rapoarte cu privire la drepturile omului; solicită statelor membre ale UE să transpună directiva în mod rapid și eficace; atrage atenția asupra cadrului de raportare stabilit de principiile directoare ale ONU, asupra criteriilor de referință în domeniul drepturilor omului pentru întreprinderi și asupra obiectivului de „raportare integrată” și invită toate societățile din UE cotate la bursă și acționarii acestora să respecte spiritul directivei în UE și în activitatea comercială desfășurată în afara Uniunii; |
| --- | --- |

38.

salută cu entuziasm faptul că Directiva UE privind raportarea nefinanciară prevede obligația marilor întreprinderi de a prezenta rapoarte cu privire la drepturile omului; solicită statelor membre ale UE să transpună directiva în mod rapid și eficace; atrage atenția asupra cadrului de raportare stabilit de principiile directoare ale ONU, asupra criteriilor de referință în domeniul drepturilor omului pentru întreprinderi și asupra obiectivului de „raportare integrată” și invită toate societățile din UE cotate la bursă și acționarii acestora să respecte spiritul directivei în UE și în activitatea comercială desfășurată în afara Uniunii;

| 39. | invită UE și statele membre să se angajeze activ în activitatea Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și a Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) având ca obiect un tratat internațional în temeiul căruia corporațiile transnaționale să fie trase la răspundere pentru abuzurile săvârșite în ceea ce privește drepturile omului și pentru încălcările standardelor de mediu; |
| --- | --- |

39.

invită UE și statele membre să se angajeze activ în activitatea Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU și a Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) având ca obiect un tratat internațional în temeiul căruia corporațiile transnaționale să fie trase la răspundere pentru abuzurile săvârșite în ceea ce privește drepturile omului și pentru încălcările standardelor de mediu;

| 40. | subliniază că o punere în aplicare efectivă a acestor recomandări constituie un element esențial pentru evaluarea, de către Parlament, a acordurilor comerciale negociate de Comisie; solicită un răspuns detaliat și prompt din partea Comisiei cu privire la toate aspectele semnalate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

40.

subliniază că o punere în aplicare efectivă a acestor recomandări constituie un element esențial pentru evaluarea, de către Parlament, a acordurilor comerciale negociate de Comisie; solicită un răspuns detaliat și prompt din partea Comisiei cu privire la toate aspectele semnalate în prezenta rezoluție;

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  https://www.wto.org/english/news_e/news15_e/mc10_19dec15_e.htm

(2)  http://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(3)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/2014-hr-annual-report_en.pdf

(4)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/july/tradoc_153591.pdf

(5)  Rezoluție adoptată de Adunarea generală a ONU la 25 septembrie 2015 (A/RES/70/1)

http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(6)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

(7)  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

(8)  http://mneguidelines.oecd.org/text/

(9)  http://www.oecd.org/daf/inv/mne/GuidanceEdition2.pdf

(10)  http://unctad.org/en/pages/PublicationWebflyer.aspx?publicationid=1437

(11)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0294.

(13)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(14)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(15)  A/HRC/RES/26/9: http://www.ihrb.org/pdf/G1408252.pdf

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/30

---

P8_TA(2016)0299

O nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (2015/2105(INI))

(2018/C 101/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha înaintea celei de-a 10-a Conferințe ministeriale a OMC (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la situația actuală a Agendei de dezvoltare de la Doha înaintea celei de-a 10-a Conferințe ministeriale a OMC (1),

| — | având în vedere recomandările sale adresate Comisiei cu privire la negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și Acordul privind comerțul cu servicii, din 8 iulie 2015 (2) și, respectiv, din 3 februarie 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările sale adresate Comisiei cu privire la negocierile privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții și Acordul privind comerțul cu servicii, din 8 iulie 2015 (2) și, respectiv, din 3 februarie 2016 (3),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York, în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă de la New York, în 2015,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la impactul extern al politicii comerciale și de investiții a UE asupra inițiativelor de tip public-privat în țările din afara UE (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia pentru protecția și punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală în țări terțe (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia pentru protecția și punerea în aplicare a drepturilor de proprietate intelectuală în țări terțe (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 aprilie 2015 referitoare la comemorarea a doi ani de la prăbușirea clădirii Rana Plaza și la progresul Pactului de sustenabilitate pentru Bangladesh (6),

| — | având în vedere Raportul special nr. 2/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat „Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 2/2014 al Curții de Conturi Europene intitulat „Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?”,

| — | având în vedere Orientările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind întreprinderile multinaționale și Declarația tripartită de principii a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind întreprinderile multinaționale și politica socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind întreprinderile multinaționale și Declarația tripartită de principii a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind întreprinderile multinaționale și politica socială,

| — | având în vedere Regulamentul UE privind exploatarea ilegală a lemnului, Directiva UE privind raportarea de informații nefinanciare, propunerea CE de regulament privind minereurile din zonele de conflict, Actul din Regatul Unit privind sclavia modernă – clauza privind transparența în cadrul lanțurilor de aprovizionare – și Legea franceză privind obligația de diligență, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul UE privind exploatarea ilegală a lemnului, Directiva UE privind raportarea de informații nefinanciare, propunerea CE de regulament privind minereurile din zonele de conflict, Actul din Regatul Unit privind sclavia modernă – clauza privind transparența în cadrul lanțurilor de aprovizionare – și Legea franceză privind obligația de diligență,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în conformitate cu Strategia Europa 2020 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la Europa 2020 (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 privind politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 privind politica comercială internațională în contextul imperativelor legate de schimbările climatice (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor în acordurile comerciale internaționale (11),

| — | având în vedere orientările UE pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013, Concluziile sale privind comerțul din 21 noiembrie 2014 și Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 27 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 7–8 februarie 2013, Concluziile sale privind comerțul din 21 noiembrie 2014 și Concluziile Consiliului Afaceri Externe din 27 noiembrie 2015,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional referitor la raportul privind transparența, responsabilitatea și integritatea în instituțiile UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional referitor la raportul privind transparența, responsabilitatea și integritatea în instituțiile UE,

| — | având în vedere Acordul de la Marrakech privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Marrakech privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului,

| — | având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 207, 208 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207, 208 și 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2015/478 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind regimul comun aplicabil importurilor,

| — | având în vedere principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare, stipulat în TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare, stipulat în TFUE,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0220/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, al Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0220/2016),

| A. | întrucât comerțul nu constituie în scop în sine, ci un mijloc de realizare a prosperității și egalității, de promovare a oportunităților de afaceri, a dezvoltării economice durabile, a progresului social și a înțelegerii culturale, de mărire a numărului locurilor de muncă și de ridicare a nivelului de trai fără majorarea cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

A.

întrucât comerțul nu constituie în scop în sine, ci un mijloc de realizare a prosperității și egalității, de promovare a oportunităților de afaceri, a dezvoltării economice durabile, a progresului social și a înțelegerii culturale, de mărire a numărului locurilor de muncă și de ridicare a nivelului de trai fără majorarea cheltuielilor publice;

| B. | întrucât politica comercială comună a cunoscut o schimbare radicală odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona în decembrie 2009; întrucât tratatul nu constituie o sferă separată, ci funcționează în conexiune cu alte politici și în funcție de acestea; întrucât negocierile privind acordurile comerciale și de investiții trebuie să depășească simpla reducere a tarifelor, deoarece provocările complexe rezidă în prezent în problemele de reglementare și în convergența privind standardele internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât politica comercială comună a cunoscut o schimbare radicală odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona în decembrie 2009; întrucât tratatul nu constituie o sferă separată, ci funcționează în conexiune cu alte politici și în funcție de acestea; întrucât negocierile privind acordurile comerciale și de investiții trebuie să depășească simpla reducere a tarifelor, deoarece provocările complexe rezidă în prezent în problemele de reglementare și în convergența privind standardele internaționale;

| C. | întrucât în Uniunea Europeană nu a existat o dezbatere serioasă în privința costurilor politicilor de liber schimb (cum ar fi ajustările în industrie: închideri de întreprinderi, pierderi de locuri de muncă în sectorul de producție, transferul unor întregi industrii în țări terțe și creșterea importurilor) și nici în privința analizei globale costuri-beneficii a politicilor de liber schimb; întrucât lipsa unei astfel de dezbateri oneste determină diverse părți interesate să pună la îndoială logica și direcția politicii comerciale a UE și a politicilor UE în general și întrucât o dezbatere onestă ar preveni acest rezultat nedorit; |
| --- | --- |

C.

întrucât în Uniunea Europeană nu a existat o dezbatere serioasă în privința costurilor politicilor de liber schimb (cum ar fi ajustările în industrie: închideri de întreprinderi, pierderi de locuri de muncă în sectorul de producție, transferul unor întregi industrii în țări terțe și creșterea importurilor) și nici în privința analizei globale costuri-beneficii a politicilor de liber schimb; întrucât lipsa unei astfel de dezbateri oneste determină diverse părți interesate să pună la îndoială logica și direcția politicii comerciale a UE și a politicilor UE în general și întrucât o dezbatere onestă ar preveni acest rezultat nedorit;

| D. | întrucât supracapacitatea globală în industriile-cheie și dezechilibrul comercial care rezultă din aceasta au început să erodeze încrederea întreprinderilor și a industriilor din UE în soliditatea politicii comerciale a UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât supracapacitatea globală în industriile-cheie și dezechilibrul comercial care rezultă din aceasta au început să erodeze încrederea întreprinderilor și a industriilor din UE în soliditatea politicii comerciale a UE;

| E. | întrucât, în perioadele de creștere economică lentă, contribuția comerțului exterior la redresarea economiei europene capătă o importanță fundamentală pentru a obține rezultate concrete și cuantificabile și pentru a facilita crearea unor locuri de muncă decente, precum și o dezvoltare economică durabilă și egalitate în Europa și dincolo de granițele acesteia; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în perioadele de creștere economică lentă, contribuția comerțului exterior la redresarea economiei europene capătă o importanță fundamentală pentru a obține rezultate concrete și cuantificabile și pentru a facilita crearea unor locuri de muncă decente, precum și o dezvoltare economică durabilă și egalitate în Europa și dincolo de granițele acesteia;

| F. | întrucât noua generație de politici în materie de comerț trebuie să răspundă preocupărilor legate de transparență și participare, bunăstare și locuri de muncă, de așteptările de la nivelul întreprinderilor ale unei economii mondializate și interconectate, de combaterea pauperității și de nevoia de a garanta o repartizare mai echitabilă a veniturilor provenind din comerț și de a soluționa noi aspecte, cum sunt comerțul digital și rolul esențial al IMM-urilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât noua generație de politici în materie de comerț trebuie să răspundă preocupărilor legate de transparență și participare, bunăstare și locuri de muncă, de așteptările de la nivelul întreprinderilor ale unei economii mondializate și interconectate, de combaterea pauperității și de nevoia de a garanta o repartizare mai echitabilă a veniturilor provenind din comerț și de a soluționa noi aspecte, cum sunt comerțul digital și rolul esențial al IMM-urilor;

| G. | întrucât negocierile comerciale în desfășurare au adus politica comercială a UE în atenția publicului și întrucât din ce în ce mai mulți cetățeni își manifestă interesul pentru politica comercială și se tem că reglementările și standardele europene naționale ar putea fi subminate de politica comercială comună; |
| --- | --- |

G.

întrucât negocierile comerciale în desfășurare au adus politica comercială a UE în atenția publicului și întrucât din ce în ce mai mulți cetățeni își manifestă interesul pentru politica comercială și se tem că reglementările și standardele europene naționale ar putea fi subminate de politica comercială comună;

| H. | întrucât Comisia și-a luat angajamentul clar că niciun acord comercial nu va reduce niciodată nivelurile de protecție reglementară, că orice modificare a nivelurilor de protecție nu poate fi decât în sensul creșterii acestora și că dreptul de a reglementa va fi întotdeauna protejat; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia și-a luat angajamentul clar că niciun acord comercial nu va reduce niciodată nivelurile de protecție reglementară, că orice modificare a nivelurilor de protecție nu poate fi decât în sensul creșterii acestora și că dreptul de a reglementa va fi întotdeauna protejat;

| I. | întrucât cooperarea în materie de reglementare în acordurile comerciale trebuie să asigure cel mai ridicat nivel de protecție a sănătății și a siguranței, în conformitate cu principiul precauției prevăzut la articolul 191 din TFUE; |
| --- | --- |

I.

întrucât cooperarea în materie de reglementare în acordurile comerciale trebuie să asigure cel mai ridicat nivel de protecție a sănătății și a siguranței, în conformitate cu principiul precauției prevăzut la articolul 191 din TFUE;

| J. | întrucât cetățenii, companiile și IMM-urile din UE se întreabă dacă marile asociații industriale reprezintă cu adevărat interesele cetățenilor UE și ale companiilor UE și, în general, Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

J.

întrucât cetățenii, companiile și IMM-urile din UE se întreabă dacă marile asociații industriale reprezintă cu adevărat interesele cetățenilor UE și ale companiilor UE și, în general, Uniunea Europeană;

| K. | întrucât transparența impune ca instituțiile UE să verifice dacă pozițiile prezentate în numele industriilor UE reflectă, de fapt, punctele de vedere ale acestora; |
| --- | --- |

K.

întrucât transparența impune ca instituțiile UE să verifice dacă pozițiile prezentate în numele industriilor UE reflectă, de fapt, punctele de vedere ale acestora;

| L. | întrucât politica comercială și de investiții a UE trebuie sprijinită nu numai prin garantarea unor rezultate benefice în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și generarea bunăstării cetățenilor și întreprinderilor, ci și prin consolidarea drepturilor ambientale și sociale și asigurarea celui mai înalt nivel de transparență, angajament și responsabilitate, prin menținerea unui dialog constant cu întreprinderile, consumatorii, partenerii sociali, toate celelalte părți interesate relevante și autoritățile locale și regionale, precum și prin stabilirea unor orientări clare în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât politica comercială și de investiții a UE trebuie sprijinită nu numai prin garantarea unor rezultate benefice în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și generarea bunăstării cetățenilor și întreprinderilor, ci și prin consolidarea drepturilor ambientale și sociale și asigurarea celui mai înalt nivel de transparență, angajament și responsabilitate, prin menținerea unui dialog constant cu întreprinderile, consumatorii, partenerii sociali, toate celelalte părți interesate relevante și autoritățile locale și regionale, precum și prin stabilirea unor orientări clare în cadrul negocierilor;

| M. | întrucât regulile de origine determină adevărata amploare a liberalizării comerțului, deoarece ele stabilesc bunurile care beneficiază în realitate de acordurile comerciale, dar întrucât acestea sunt adesea omise în dezbaterile publice privind politica comercială și până în prezent nu au făcut obiectul unei analize a Parlamentului; |
| --- | --- |

M.

întrucât regulile de origine determină adevărata amploare a liberalizării comerțului, deoarece ele stabilesc bunurile care beneficiază în realitate de acordurile comerciale, dar întrucât acestea sunt adesea omise în dezbaterile publice privind politica comercială și până în prezent nu au făcut obiectul unei analize a Parlamentului;

| N. | întrucât, în cadrul politicii sale comerciale și în cadrul negocierilor comerciale pe care le desfășoară, UE trebuie să ia în considerare sensibilitatea anumitor sectoare în ceea ce privește deschiderea pieței, în special a sectorului agricol; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în cadrul politicii sale comerciale și în cadrul negocierilor comerciale pe care le desfășoară, UE trebuie să ia în considerare sensibilitatea anumitor sectoare în ceea ce privește deschiderea pieței, în special a sectorului agricol;

| O. | întrucât, până în 2050, s-a preconizat că UE-28 va reprezenta numai 15 % din PIB-ul mondial, în scădere de la 23,7 % în 2013, și întrucât, din 2015, 90 % din creșterea economică mondială este generată în afara Europei, în timp ce rata de creștere a economiilor emergente scade în mod considerabil; |
| --- | --- |

O.

întrucât, până în 2050, s-a preconizat că UE-28 va reprezenta numai 15 % din PIB-ul mondial, în scădere de la 23,7 % în 2013, și întrucât, din 2015, 90 % din creșterea economică mondială este generată în afara Europei, în timp ce rata de creștere a economiilor emergente scade în mod considerabil;

| P. | întrucât, în prezent, UE este cel mai mare bloc comercial din lume, controlând o treime din comerțul mondial, și întrucât, până în 2020, se preconizează că această proporție va scădea la aproximativ 26 %; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în prezent, UE este cel mai mare bloc comercial din lume, controlând o treime din comerțul mondial, și întrucât, până în 2020, se preconizează că această proporție va scădea la aproximativ 26 %;

| Q. | întrucât alte variabile, cum ar fi schimbările demografice, vor avea, de asemenea, un impact negativ asupra poziției UE pe scena comerțului mondial; întrucât populația UE va scădea de la 7,1 % în 2013 la 5,3 % în 2060 ca procent din populația mondială; |
| --- | --- |

Q.

întrucât alte variabile, cum ar fi schimbările demografice, vor avea, de asemenea, un impact negativ asupra poziției UE pe scena comerțului mondial; întrucât populația UE va scădea de la 7,1 % în 2013 la 5,3 % în 2060 ca procent din populația mondială;

| R. | întrucât viitoarele negocieri și acorduri comerciale ar trebui să ia în considerare și să se mențină cu consecvență pe pozițiile adoptate în rezoluțiile Parlamentului referitoare la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și la Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA); |
| --- | --- |

R.

întrucât viitoarele negocieri și acorduri comerciale ar trebui să ia în considerare și să se mențină cu consecvență pe pozițiile adoptate în rezoluțiile Parlamentului referitoare la Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și la Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA);

| S. | întrucât centrul de generare a bogăției se deplasează în mod clar către est, spre regiunea Asia-Pacific cu China, care a depășit deja Japonia și va depăși, probabil, SUA, devenind cea mai mare economie a lumii în 2025; întrucât toate acestea indică faptul că economiile emergente și țările în curs de dezvoltare reduc decalajul față de grupul țărilor industrializate și ating stadiul de economii mature; |
| --- | --- |

S.

întrucât centrul de generare a bogăției se deplasează în mod clar către est, spre regiunea Asia-Pacific cu China, care a depășit deja Japonia și va depăși, probabil, SUA, devenind cea mai mare economie a lumii în 2025; întrucât toate acestea indică faptul că economiile emergente și țările în curs de dezvoltare reduc decalajul față de grupul țărilor industrializate și ating stadiul de economii mature;

| T. | întrucât s-a estimat că fluxurile transfrontaliere de capital, bunuri, servicii și date au adăugat un surplus de 7,8 mii de miliarde de dolari la economia mondială în 2014 și doar valoarea adăugată a fluxurilor de date a acoperit 2,8 mii de miliarde de dolari din acest total, depășind estimarea de 2,7 mii de miliarde de dolari pentru comerțul cu bunuri; |
| --- | --- |

T.

întrucât s-a estimat că fluxurile transfrontaliere de capital, bunuri, servicii și date au adăugat un surplus de 7,8 mii de miliarde de dolari la economia mondială în 2014 și doar valoarea adăugată a fluxurilor de date a acoperit 2,8 mii de miliarde de dolari din acest total, depășind estimarea de 2,7 mii de miliarde de dolari pentru comerțul cu bunuri;

O adaptare mai rapidă la tendințele aflate într-o schimbare accelerată în comerțul mondial

| 1. | salută noua strategie a Comisiei intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” și, în particular, noul accent pus pe elemente precum gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare, comerțul cu bunuri și servicii digitale, comerțul echitabil și etic și costurile sociale ale liberalizării comerțului; este ferm încredințat că orice viitoare politică comercială trebuie să combată toate formele de protecționism, inclusiv reducerea barierelor netarifare inutile din calea comerțului, și să asigure accesul pe noi piețe în special pentru IMM-uri; reamintește faptul că liberalizarea comerțului trebuie să aibă loc în mod corespunzător, pentru a asigura o dezvoltare durabilă; regretă întârzierea cu care Comisia a prezentat o nouă strategie, având în vedere că Parlamentul a solicitat prezentarea unei strategii comerciale revizuite pe termen mediu și lung până în vara anului 2012; |
| --- | --- |

1.

salută noua strategie a Comisiei intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” și, în particular, noul accent pus pe elemente precum gestionarea responsabilă a lanțurilor de aprovizionare, comerțul cu bunuri și servicii digitale, comerțul echitabil și etic și costurile sociale ale liberalizării comerțului; este ferm încredințat că orice viitoare politică comercială trebuie să combată toate formele de protecționism, inclusiv reducerea barierelor netarifare inutile din calea comerțului, și să asigure accesul pe noi piețe în special pentru IMM-uri; reamintește faptul că liberalizarea comerțului trebuie să aibă loc în mod corespunzător, pentru a asigura o dezvoltare durabilă; regretă întârzierea cu care Comisia a prezentat o nouă strategie, având în vedere că Parlamentul a solicitat prezentarea unei strategii comerciale revizuite pe termen mediu și lung până în vara anului 2012;

| 2. | este ferm încredințat că, deși serviciile reprezintă, în UE, 70 % din PIB și vor asigura 90 % din viitoarele locuri de muncă, industria prelucrătoare a UE constituie o componentă esențială pentru reindustrializarea Europei și, în consecință, strategia trebuie să axeze în mai mare măsură asupra rolului acestui sector în cadrul PCC; îndeamnă Comisia să conlucreze cu partenerii comerciali pentru a se asigura că piețele lor sunt mai deschise pentru societățile UE, în special din domeniul transporturilor, telecomunicațiilor și achizițiilor publice, din moment ce societățile străine care le aparțin beneficiază încă de un acces larg pe piața internă a UE; |
| --- | --- |

2.

este ferm încredințat că, deși serviciile reprezintă, în UE, 70 % din PIB și vor asigura 90 % din viitoarele locuri de muncă, industria prelucrătoare a UE constituie o componentă esențială pentru reindustrializarea Europei și, în consecință, strategia trebuie să axeze în mai mare măsură asupra rolului acestui sector în cadrul PCC; îndeamnă Comisia să conlucreze cu partenerii comerciali pentru a se asigura că piețele lor sunt mai deschise pentru societățile UE, în special din domeniul transporturilor, telecomunicațiilor și achizițiilor publice, din moment ce societățile străine care le aparțin beneficiază încă de un acces larg pe piața internă a UE;

| 3. | recunoaște că politica comercială a UE este de o importanță geopolitică și economică deosebită pentru ca Europa să modeleze globalizarea, să consolideze standardele internaționale și să îmbunătățească accesul pe piețele străine; remarcă faptul că normele internaționale vor fi stabilite de alții, dacă noi nu acționăm acum; subliniază că, dat fiind statutul UE de cea mai mare economie din lume, promovarea unui comerț sustenabil și responsabil reprezintă instrumentul său cel mai solid pentru sprijinirea intereselor, a investițiilor și a companiilor europene și pentru promovarea valorilor europene în străinătate, stimulând totodată creșterea economică și investițiile și generând locuri de muncă pe plan intern; sprijină obiectivul Comisiei de accentuare a sinergiilor între politicile comerciale și relative la piața internă și recomandă să se acorde prioritate măsurilor ce vizează generarea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că politica comercială a UE este de o importanță geopolitică și economică deosebită pentru ca Europa să modeleze globalizarea, să consolideze standardele internaționale și să îmbunătățească accesul pe piețele străine; remarcă faptul că normele internaționale vor fi stabilite de alții, dacă noi nu acționăm acum; subliniază că, dat fiind statutul UE de cea mai mare economie din lume, promovarea unui comerț sustenabil și responsabil reprezintă instrumentul său cel mai solid pentru sprijinirea intereselor, a investițiilor și a companiilor europene și pentru promovarea valorilor europene în străinătate, stimulând totodată creșterea economică și investițiile și generând locuri de muncă pe plan intern; sprijină obiectivul Comisiei de accentuare a sinergiilor între politicile comerciale și relative la piața internă și recomandă să se acorde prioritate măsurilor ce vizează generarea de locuri de muncă;

| 4. | salută angajamentul Comisiei potrivit căruia niciun acord comercial nu va scădea standardele în materie de protecție a consumatorilor consacrate în Europa, inclusiv în contextul revoluției digitale; subliniază că Parlamentul va verifica în continuare îndeaproape dacă negocierile în curs respectă acest angajament; |
| --- | --- |

4.

salută angajamentul Comisiei potrivit căruia niciun acord comercial nu va scădea standardele în materie de protecție a consumatorilor consacrate în Europa, inclusiv în contextul revoluției digitale; subliniază că Parlamentul va verifica în continuare îndeaproape dacă negocierile în curs respectă acest angajament;

| 5. | subliniază corelația dintre piața unică și politica comercială a UE, care ar trebui să fie perfect compatibile atât între ele, cât și în relație cu politicile și valorile mai largi ale Uniunii; consideră că un comerț cu caracter deschis, responsabil și liber, având la bază reguli eficiente, transparente și ferme, este esențial pentru realizarea întregului potențial al pieței unice, funcționând, crescând și acționând în interesul reciproc al cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor, mai ales a celor mici și mijlocii; reamintește că deschiderea comerțului conduce la o productivitate sporită, contribuie la creșterea competitivității externe și a creat aproape un loc de muncă din șapte pe piața unică, precum și beneficii semnificative pentru consumatori; |
| --- | --- |

5.

subliniază corelația dintre piața unică și politica comercială a UE, care ar trebui să fie perfect compatibile atât între ele, cât și în relație cu politicile și valorile mai largi ale Uniunii; consideră că un comerț cu caracter deschis, responsabil și liber, având la bază reguli eficiente, transparente și ferme, este esențial pentru realizarea întregului potențial al pieței unice, funcționând, crescând și acționând în interesul reciproc al cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor, mai ales a celor mici și mijlocii; reamintește că deschiderea comerțului conduce la o productivitate sporită, contribuie la creșterea competitivității externe și a creat aproape un loc de muncă din șapte pe piața unică, precum și beneficii semnificative pentru consumatori;

| 6. | invită Comisia să își actualizeze periodic strategia comercială și de investiții și să-i prezinte Parlamentului, la fiecare doi ani, cu începere din 2017, un raport de punere în aplicare detaliat, pentru a asigura că își duce la îndeplinire promisiunile; invită Comisia să includă în aceste rapoarte progresele înregistrate în cadrul negocierilor comerciale în curs de desfășurare și transpunerea în practică a acordurilor comerciale actuale; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să își actualizeze periodic strategia comercială și de investiții și să-i prezinte Parlamentului, la fiecare doi ani, cu începere din 2017, un raport de punere în aplicare detaliat, pentru a asigura că își duce la îndeplinire promisiunile; invită Comisia să includă în aceste rapoarte progresele înregistrate în cadrul negocierilor comerciale în curs de desfășurare și transpunerea în practică a acordurilor comerciale actuale;

| 7. | îndeamnă Comisia să își accelereze procedurile, astfel încât acordurile comerciale negociate să-i poată fi transmise Parlamentului într-un termen mai scurt și, prin urmare, să poată fi puse provizoriu în aplicare sau să intre mai rapid în vigoare; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să își accelereze procedurile, astfel încât acordurile comerciale negociate să-i poată fi transmise Parlamentului într-un termen mai scurt și, prin urmare, să poată fi puse provizoriu în aplicare sau să intre mai rapid în vigoare;

O politică comercială transparentă și o voce mai puternică pentru cetățeni

| 8. | salută gradul ridicat de transparență și de deschidere a Comisiei în toate etapele negocierilor comerciale și sprijină inițiativa Comisiei privind transparența în contextul TTIP; confirmă faptul că, în urma mai multor solicitări din partea Parlamentului, Comisia a sporit transparența negocierilor, acordând tuturor deputaților în Parlamentul European și în parlamentele naționale accesul la documente de negociere clasificate și furnizând mai multe informații părților interesate; reamintește că accesul îmbunătățit al deputaților în Parlamentul European la informațiile clasificate în cadrul negocierilor privind TTIP a consolidat controlul parlamentar, permițând astfel Parlamentului să își asume și mai bine responsabilitatea în cadrul politicii comerciale comune; solicită, în consecință, o mai mare cuprindere a inițiativei privind transparența a Comisiei, astfel încât transparența deplină și, eventual, controlul public, să fie extinse la toate negocierile comerciale în curs și viitoare, și consultarea cu tarile partenere, pentru încurajarea celor mai ridicate standarde de transparență, pentru a asigura reciprocitatea procesului, astfel ca poziția UE în cadrul negocierilor să nu fie compromisă, și pentru a se ajunge la un acord cu privire la nivelul de transparență a negocierilor urmărit în cadrul studiilor preliminare; subliniază că transparența semnificativă poate consolida sprijinul global pentru un comerț bazat pe norme; |
| --- | --- |

8.

salută gradul ridicat de transparență și de deschidere a Comisiei în toate etapele negocierilor comerciale și sprijină inițiativa Comisiei privind transparența în contextul TTIP; confirmă faptul că, în urma mai multor solicitări din partea Parlamentului, Comisia a sporit transparența negocierilor, acordând tuturor deputaților în Parlamentul European și în parlamentele naționale accesul la documente de negociere clasificate și furnizând mai multe informații părților interesate; reamintește că accesul îmbunătățit al deputaților în Parlamentul European la informațiile clasificate în cadrul negocierilor privind TTIP a consolidat controlul parlamentar, permițând astfel Parlamentului să își asume și mai bine responsabilitatea în cadrul politicii comerciale comune; solicită, în consecință, o mai mare cuprindere a inițiativei privind transparența a Comisiei, astfel încât transparența deplină și, eventual, controlul public, să fie extinse la toate negocierile comerciale în curs și viitoare, și consultarea cu tarile partenere, pentru încurajarea celor mai ridicate standarde de transparență, pentru a asigura reciprocitatea procesului, astfel ca poziția UE în cadrul negocierilor să nu fie compromisă, și pentru a se ajunge la un acord cu privire la nivelul de transparență a negocierilor urmărit în cadrul studiilor preliminare; subliniază că transparența semnificativă poate consolida sprijinul global pentru un comerț bazat pe norme;

| 9. | solicită Consiliului să publice toate mandatele de negociere adoptate anterior și pe cele viitoare, fără întârziere; |
| --- | --- |

9.

solicită Consiliului să publice toate mandatele de negociere adoptate anterior și pe cele viitoare, fără întârziere;

| 10. | îi solicită Comisiei să asigure o implicare hotărâtă și echilibrată a societății civile și a partenerilor sociali, inclusiv prin intermediul unor consultări publice corespunzătoare, consultări online și campanii de comunicare, pentru a îmbunătăți conținutul politicii comerciale a UE și pentru a o orienta către apărarea drepturilor cetățenilor, consolidându-i astfel legitimitatea; |
| --- | --- |

10.

îi solicită Comisiei să asigure o implicare hotărâtă și echilibrată a societății civile și a partenerilor sociali, inclusiv prin intermediul unor consultări publice corespunzătoare, consultări online și campanii de comunicare, pentru a îmbunătăți conținutul politicii comerciale a UE și pentru a o orienta către apărarea drepturilor cetățenilor, consolidându-i astfel legitimitatea;

| 11. | subliniază că, în contextul dezbaterii actuale privind sfera de aplicare a negocierilor comerciale, cooperarea normativă trebuie să păstreze funcția primordială a reglementărilor de a urmări interesul public; subliniază că o cooperare consolidată între autoritățile de reglementare trebuie să faciliteze comerțul și investițiile, prin identificarea barierelor tehnice care stânjenesc comerțul, a poverilor și a formalităților administrative dublate sau redundante inutile, care afectează în mod disproporționat IMM-urile, fără a se compromite procedurile tehnice legate de standardele și de reglementările fundamentale, păstrând standardele europene privind legislația din domeniul social, al sănătății, al siguranței, al consumatorilor, al muncii și al mediului, precum și diversitatea culturală, și respectând pe deplin principiul precauției și autonomia în materie de reglementare a autorităților naționale, regionale și locale; reamintește că mecanismele corespunzătoare trebuie să se bazeze pe un schimb consolidat de informații și pe îmbunătățirea adoptării standardelor tehnice internaționale și să conducă la o mai mare convergență, fără a submina sau a întârzia, în niciun fel, procedurile legitimate democratic de luare a deciziilor ale niciunui partener comercial; încurajează utilizarea și crearea de noi standarde tehnice internaționale, bazate pe evaluări de impact, precum și toate eforturile de a asigura angajamentul deplin al partenerilor noștri comerciali în cadrul organismelor internaționale de standardizare; cu toate acestea, nu consideră că lipsa unui standard internațional comun ar trebui să împiedice recunoașterea reciprocă a echivalenței, acolo unde este cazul, sau eforturile în direcția unor standarde tehnice transatlantice comune; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, în contextul dezbaterii actuale privind sfera de aplicare a negocierilor comerciale, cooperarea normativă trebuie să păstreze funcția primordială a reglementărilor de a urmări interesul public; subliniază că o cooperare consolidată între autoritățile de reglementare trebuie să faciliteze comerțul și investițiile, prin identificarea barierelor tehnice care stânjenesc comerțul, a poverilor și a formalităților administrative dublate sau redundante inutile, care afectează în mod disproporționat IMM-urile, fără a se compromite procedurile tehnice legate de standardele și de reglementările fundamentale, păstrând standardele europene privind legislația din domeniul social, al sănătății, al siguranței, al consumatorilor, al muncii și al mediului, precum și diversitatea culturală, și respectând pe deplin principiul precauției și autonomia în materie de reglementare a autorităților naționale, regionale și locale; reamintește că mecanismele corespunzătoare trebuie să se bazeze pe un schimb consolidat de informații și pe îmbunătățirea adoptării standardelor tehnice internaționale și să conducă la o mai mare convergență, fără a submina sau a întârzia, în niciun fel, procedurile legitimate democratic de luare a deciziilor ale niciunui partener comercial; încurajează utilizarea și crearea de noi standarde tehnice internaționale, bazate pe evaluări de impact, precum și toate eforturile de a asigura angajamentul deplin al partenerilor noștri comerciali în cadrul organismelor internaționale de standardizare; cu toate acestea, nu consideră că lipsa unui standard internațional comun ar trebui să împiedice recunoașterea reciprocă a echivalenței, acolo unde este cazul, sau eforturile în direcția unor standarde tehnice transatlantice comune;

| 12. | îi solicită Comisiei ca, atunci când desfășoară consultări ale industriei cu privire la inițiative comerciale, să se asigure că asociațiile UE reprezintă cu adevărat interesele comerciale ale UE, oglindind adevăratele interese ale industriilor naționale, cu scopul de a asigura transparența și a apăra interesele comerciale ale UE; subliniază că, atunci când este posibil, trebuie să fie date publicității documente ale instituțiilor UE, deoarece transparența este esențială pentru a câștiga sprijinul public pentru PCC; invită Comisia să pună în aplicare recomandările Ombudsmanului European din iulie 2015, în special în ceea ce privește accesul la documente pentru toate negocierile; |
| --- | --- |

12.

îi solicită Comisiei ca, atunci când desfășoară consultări ale industriei cu privire la inițiative comerciale, să se asigure că asociațiile UE reprezintă cu adevărat interesele comerciale ale UE, oglindind adevăratele interese ale industriilor naționale, cu scopul de a asigura transparența și a apăra interesele comerciale ale UE; subliniază că, atunci când este posibil, trebuie să fie date publicității documente ale instituțiilor UE, deoarece transparența este esențială pentru a câștiga sprijinul public pentru PCC; invită Comisia să pună în aplicare recomandările Ombudsmanului European din iulie 2015, în special în ceea ce privește accesul la documente pentru toate negocierile;

O mai mare coerență între obiectivele comerciale ale UE și alte aspecte ale politicii sale externe privind comerțul în vederea dezvoltării

| 13. | reamintește că PCC trebuie să fie desfășurate în contextul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, conform dispozițiilor articolului 21 din TUE și a articolului 208 din TFUE, și să promoveze valorile susținute de UE, astfel cum sunt definite la articolul 2 din TUE; reamintește că trebuie asigurată consecvența dintre politicile externe și cele interne care au o dimensiune externă; subliniază că UE are obligația legală de a respecta drepturile omului și ar trebui să promoveze dezvoltarea economică, socială și ecologică durabilă a țărilor partenere; opinează că UE îi incumbă răspunderea de a depune toate eforturile necesare pentru a prevedea, preveni și soluționa orice eventuale efecte negative cauzate de politica sa comercială comună, prin realizarea în mod regulat a unor evaluări ex ante și ex post ale impactului asupra drepturilor omului și a sustenabilității și, pe cale de consecință, prin revizuirea acordurilor comerciale, după caz; reamintește că doar comerțul echitabil și reglementat în mod corespunzător, dacă este aliniat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), ar putea oferi oportunități de dezvoltare; reamintește că obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) includ mai multe ținte cu caracter comercial în cadrul mai multor domenii de politică, una dintre cele mai concrete vizând creșterea exporturilor din țările în curs de dezvoltare în vederea dublării, până în 2020, a ponderii țărilor cel mai puțin dezvoltate în cadrul exporturilor mondiale; |
| --- | --- |

13.

reamintește că PCC trebuie să fie desfășurate în contextul principiilor și al obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, conform dispozițiilor articolului 21 din TUE și a articolului 208 din TFUE, și să promoveze valorile susținute de UE, astfel cum sunt definite la articolul 2 din TUE; reamintește că trebuie asigurată consecvența dintre politicile externe și cele interne care au o dimensiune externă; subliniază că UE are obligația legală de a respecta drepturile omului și ar trebui să promoveze dezvoltarea economică, socială și ecologică durabilă a țărilor partenere; opinează că UE îi incumbă răspunderea de a depune toate eforturile necesare pentru a prevedea, preveni și soluționa orice eventuale efecte negative cauzate de politica sa comercială comună, prin realizarea în mod regulat a unor evaluări ex ante și ex post ale impactului asupra drepturilor omului și a sustenabilității și, pe cale de consecință, prin revizuirea acordurilor comerciale, după caz; reamintește că doar comerțul echitabil și reglementat în mod corespunzător, dacă este aliniat la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), ar putea oferi oportunități de dezvoltare; reamintește că obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) includ mai multe ținte cu caracter comercial în cadrul mai multor domenii de politică, una dintre cele mai concrete vizând creșterea exporturilor din țările în curs de dezvoltare în vederea dublării, până în 2020, a ponderii țărilor cel mai puțin dezvoltate în cadrul exporturilor mondiale;

| 14. | salută reducerea semnificativă, după 1990, a numărului persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie absolută, conform definiției Băncii Mondiale; remarcă totuși că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a cataliza investițiile private și publice în țările cel mai puțin dezvoltate, pentru a furniza cadre instituționale și de infrastructură care le vor permite să valorifice mai bine avantajele oferite de comerț, și pentru a le ajuta să-și diversifice economiile și să le integreze în lanțurile valorice globale, permițându-le să se specializeze în produse cu o valoare adăugată mai ridicată; |
| --- | --- |

14.

salută reducerea semnificativă, după 1990, a numărului persoanelor care trăiesc în condiții de sărăcie absolută, conform definiției Băncii Mondiale; remarcă totuși că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a cataliza investițiile private și publice în țările cel mai puțin dezvoltate, pentru a furniza cadre instituționale și de infrastructură care le vor permite să valorifice mai bine avantajele oferite de comerț, și pentru a le ajuta să-și diversifice economiile și să le integreze în lanțurile valorice globale, permițându-le să se specializeze în produse cu o valoare adăugată mai ridicată;

| 15. | ia act de anunțurile făcute de Comisie în legătură cu consolidarea dezvoltării durabile și promovarea drepturilor omului, a standardelor sociale și de muncă, precum și a sustenabilității mediului la nivel mondial prin acordurile sale comerciale și de investiții, dar solicită să se depună eforturi susținute pentru deplina implementare și transpunere în practică a capitolelor corespunzătoare; împărtășește opinia Comisiei conform căreia UE îi incumbă o responsabilitate specială în ceea ce privește impactul politicilor sale comerciale asupra țărilor în curs de dezvoltare și, în special, asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC); |
| --- | --- |

15.

ia act de anunțurile făcute de Comisie în legătură cu consolidarea dezvoltării durabile și promovarea drepturilor omului, a standardelor sociale și de muncă, precum și a sustenabilității mediului la nivel mondial prin acordurile sale comerciale și de investiții, dar solicită să se depună eforturi susținute pentru deplina implementare și transpunere în practică a capitolelor corespunzătoare; împărtășește opinia Comisiei conform căreia UE îi incumbă o responsabilitate specială în ceea ce privește impactul politicilor sale comerciale asupra țărilor în curs de dezvoltare și, în special, asupra țărilor cel mai puțin dezvoltate (LDC);

| 16. | consideră că migrația reprezintă una dintre principalele provocări cu care se confruntă UE în secolul 21; subliniază că asigurarea coerenței politicii comerciale și de investiții a UE este esențială pentru a aborda cauzele migrației; regretă că acest lucru nu se reflectă suficient în strategia „Comerț pentru toți”; |
| --- | --- |

16.

consideră că migrația reprezintă una dintre principalele provocări cu care se confruntă UE în secolul 21; subliniază că asigurarea coerenței politicii comerciale și de investiții a UE este esențială pentru a aborda cauzele migrației; regretă că acest lucru nu se reflectă suficient în strategia „Comerț pentru toți”;

| 17. | consideră că obiectivul acordurilor de liber schimb aprofundat și cuprinzător (AA/ALSAC) – în particular în cazul țârilor partenere care trec prin crize economice – trebuie să fie, în primul rând, îmbunătățirea concretă și sustenabilă a condițiilor de viață ale oamenilor obișnuiți; |
| --- | --- |

17.

consideră că obiectivul acordurilor de liber schimb aprofundat și cuprinzător (AA/ALSAC) – în particular în cazul țârilor partenere care trec prin crize economice – trebuie să fie, în primul rând, îmbunătățirea concretă și sustenabilă a condițiilor de viață ale oamenilor obișnuiți;

| 18. | subliniază că dispozițiile privind drepturile omului, standardele sociale și ambientale, angajamentele în materia dreptului muncii pe baza principalelor convenții și principii legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI), inclusiv Principiile OCDE privind întreprinderile multinaționale și Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului, trebuie să producă efecte obligatorii și să constituie o componentă esențială a acordurilor comerciale ale UE, cu angajamente ce pot fi puse în executare; invită Comisia să includă capitole privind dezvoltarea durabilă în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE; consideră că, pentru a da un caracter obligatoriu acestor dispoziții privind dezvoltarea durabilă, este necesar să se pună în aplicare o „abordare în trei etape”, care să implice consultări guvernamentale, grupuri consultative interne și grupuri de experți, recurgându-se la OIM și, ca ultimă instanță, utilizând prevederea generală în materie din acord pentru soluționarea litigiilor, cu posibilitatea aplicării de sancțiuni financiare; relevă faptul că standardele de muncă și de mediu nu se limitează la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ci trebuie să se aplice în toate domeniile acordurilor comerciale; |
| --- | --- |

18.

subliniază că dispozițiile privind drepturile omului, standardele sociale și ambientale, angajamentele în materia dreptului muncii pe baza principalelor convenții și principii legate de responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI), inclusiv Principiile OCDE privind întreprinderile multinaționale și Principiile ONU privind afacerile și drepturile omului, trebuie să producă efecte obligatorii și să constituie o componentă esențială a acordurilor comerciale ale UE, cu angajamente ce pot fi puse în executare; invită Comisia să includă capitole privind dezvoltarea durabilă în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE; consideră că, pentru a da un caracter obligatoriu acestor dispoziții privind dezvoltarea durabilă, este necesar să se pună în aplicare o „abordare în trei etape”, care să implice consultări guvernamentale, grupuri consultative interne și grupuri de experți, recurgându-se la OIM și, ca ultimă instanță, utilizând prevederea generală în materie din acord pentru soluționarea litigiilor, cu posibilitatea aplicării de sancțiuni financiare; relevă faptul că standardele de muncă și de mediu nu se limitează la capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă, ci trebuie să se aplice în toate domeniile acordurilor comerciale;

| 19. | subliniază importanța mecanismelor eficiente de salvgardare în cadrul acordurilor comerciale; solicită, în același timp, includerea unui mecanism eficient de punere în aplicare pentru drepturile lucrătorilor și drepturile privind mediul cărora nu li se aplică clauza privind drepturile omului; îi solicită Comisiei să stabilească un proces structurat și depolitizat prin care trebuie să fie lansate, conform unor criterii clare, consultări cu un partener în cazul în care există suspiciunea de încălcare a obligațiilor în temeiul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

19.

subliniază importanța mecanismelor eficiente de salvgardare în cadrul acordurilor comerciale; solicită, în același timp, includerea unui mecanism eficient de punere în aplicare pentru drepturile lucrătorilor și drepturile privind mediul cărora nu li se aplică clauza privind drepturile omului; îi solicită Comisiei să stabilească un proces structurat și depolitizat prin care trebuie să fie lansate, conform unor criterii clare, consultări cu un partener în cazul în care există suspiciunea de încălcare a obligațiilor în temeiul capitolelor privind comerțul și dezvoltarea durabilă;

| 20. | subliniază implicarea societății civile în acordurile de liber schimb (ALS) și punerea la dispoziție a unor mijloace mai avansate pentru a facilita participarea societății civile; |
| --- | --- |

20.

subliniază implicarea societății civile în acordurile de liber schimb (ALS) și punerea la dispoziție a unor mijloace mai avansate pentru a facilita participarea societății civile;

| 21. | reiterează importanța respectării normelor europene și internaționale în domeniul comerțului cu arme, în special a Tratatului ONU privind comerțul cu arme și Codul de conduită al UE privind exporturile de arme; subliniază faptul că politica comercială a Uniunii este un instrument de diplomație economică care ar putea, de asemenea, să contribuie la soluționarea cauzelor profunde ale terorismului; subliniază faptul că o legislație eficientă în materie de control al exporturilor este, de asemenea, un aspect esențial al politicii comerciale a UE; invită, în acest sens, Comisia să actualizeze legislația în materie de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare a UE, pentru a urmări obiectivele strategice și valorile universale ale UE; |
| --- | --- |

21.

reiterează importanța respectării normelor europene și internaționale în domeniul comerțului cu arme, în special a Tratatului ONU privind comerțul cu arme și Codul de conduită al UE privind exporturile de arme; subliniază faptul că politica comercială a Uniunii este un instrument de diplomație economică care ar putea, de asemenea, să contribuie la soluționarea cauzelor profunde ale terorismului; subliniază faptul că o legislație eficientă în materie de control al exporturilor este, de asemenea, un aspect esențial al politicii comerciale a UE; invită, în acest sens, Comisia să actualizeze legislația în materie de control al exporturilor de produse cu dublă utilizare a UE, pentru a urmări obiectivele strategice și valorile universale ale UE;

| 22. | reamintește că OIM estimează că 865 de milioane de femei din întreaga lume, dacă ar fi mai bine sprijinite, ar putea contribui mai mult la creșterea economică; constată că întreprinderile deținute de femei reprezintă un instrument de stimulare a competitivității, de accelerare și de susținere a dezvoltării întreprinderilor utilizat insuficient; subliniază că politica comercială poate avea impacturi diferite în materie de gen în diverse sectoare ale economiei și că este nevoie de mai multe date privind genul și comerțul; ia act de faptul că, în comunicarea sa „Comerț pentru toți”, Comisia nu abordează dimensiunea de gen a acordurilor comerciale; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a utiliza negocierile comerciale ca pe un instrument de promovare a egalității de gen în întreaga lume, precum și pentru a garanta că atât femeile, cât și bărbații pot beneficia de avantajele liberalizării comerțului și de protecție împotriva efectelor negative aferente; consideră că, în acest scop, Comisia trebuie să se asigure că perspectiva de gen este inclusă, în plan orizontal, în toate viitoarele acorduri comerciale și că aceasta trebuie să monitorizeze impactul în materie de gen al acordurilor comerciale în vigoare; |
| --- | --- |

22.

reamintește că OIM estimează că 865 de milioane de femei din întreaga lume, dacă ar fi mai bine sprijinite, ar putea contribui mai mult la creșterea economică; constată că întreprinderile deținute de femei reprezintă un instrument de stimulare a competitivității, de accelerare și de susținere a dezvoltării întreprinderilor utilizat insuficient; subliniază că politica comercială poate avea impacturi diferite în materie de gen în diverse sectoare ale economiei și că este nevoie de mai multe date privind genul și comerțul; ia act de faptul că, în comunicarea sa „Comerț pentru toți”, Comisia nu abordează dimensiunea de gen a acordurilor comerciale; invită Comisia să își intensifice eforturile pentru a utiliza negocierile comerciale ca pe un instrument de promovare a egalității de gen în întreaga lume, precum și pentru a garanta că atât femeile, cât și bărbații pot beneficia de avantajele liberalizării comerțului și de protecție împotriva efectelor negative aferente; consideră că, în acest scop, Comisia trebuie să se asigure că perspectiva de gen este inclusă, în plan orizontal, în toate viitoarele acorduri comerciale și că aceasta trebuie să monitorizeze impactul în materie de gen al acordurilor comerciale în vigoare;

| 23. | salută anunțul Comisiei conform căruia aceasta intenționează să realizeze o evaluare intermediară a sistemului generalizat de preferințe (SGP) și, în special, a posibilității de a extinde preferințele la serviciile din cadrul sistemului; subliniază, în același timp, că SGP, inclusiv schemele SGP+ și ABE, sunt instrumente care permit sprijinirea valorilor fundamentale și care trebuie să fie implementate și monitorizate cu eficacitate; |
| --- | --- |

23.

salută anunțul Comisiei conform căruia aceasta intenționează să realizeze o evaluare intermediară a sistemului generalizat de preferințe (SGP) și, în special, a posibilității de a extinde preferințele la serviciile din cadrul sistemului; subliniază, în același timp, că SGP, inclusiv schemele SGP+ și ABE, sunt instrumente care permit sprijinirea valorilor fundamentale și care trebuie să fie implementate și monitorizate cu eficacitate;

Lanțuri valorice globale transparente, care respectă valorile și standardele fundamentale la nivel global

| 24. | confirmă faptul că internaționalizarea sistemelor de producție din lume a creat noi posibilități de dezvoltare economică și de a ieși din sărăcie prin inserția pe piața muncii a sute de milioane de persoane; reamintește că, potrivit OIM, aproximativ 780 de milioane de femei și de bărbați activi nu obțin venituri suficiente pentru a ieși din sărăcie; subliniază faptul că extinderea lanțurilor valorice globale (GVC) a creat oportunități de angajare, dar că nivelul redus de transpunere în practică a legislației existente în domeniul muncii și a standardelor de securitate în muncă în țările de aprovizionare, introduse pentru a proteja lucrătorii programelor de lucru istovitoare și a condițiilor inacceptabile; remarcă faptul că lanțurile valorice globale au incitat, de asemenea, unele întreprinderi furnizoare să ignore legislația muncii, să-și transfere activitățile economice în afara UE, să angajeze lucrători în condiții inacceptabile și nesigure, să impună programe de lucru istovitoare și să priveze lucrătorii de drepturile lor fundamentale; reamintește că aceste practici creează o concurență neloială pentru furnizorii care respectă legislația muncii și standardele de muncă și ambientale internaționale și pentru guvernele care doresc să îmbunătățească salariile și standardele de viață; îi solicită Comisiei să studieze impactul măririi GVC și să prezinte propuneri concrete de ameliorare a condițiilor din cadrul acestora, în strânsă cooperare cu OIM și OCDE; subliniază că o mai mare integrare a UE în lanțurile valorice globale trebuie să urmeze două principii: de salvgardare a modelului social și normativ european și de asigurare și de generare a unei creșteri durabile și echitabile și a unor locuri de muncă decente în UE și pentru partenerii săi; recunoaște că globalizarea lanțurilor valorice mărește conținutul de import din producția națională și exporturi, crescând astfel substanțial costul măsurilor protecționiste; |
| --- | --- |

24.

confirmă faptul că internaționalizarea sistemelor de producție din lume a creat noi posibilități de dezvoltare economică și de a ieși din sărăcie prin inserția pe piața muncii a sute de milioane de persoane; reamintește că, potrivit OIM, aproximativ 780 de milioane de femei și de bărbați activi nu obțin venituri suficiente pentru a ieși din sărăcie; subliniază faptul că extinderea lanțurilor valorice globale (GVC) a creat oportunități de angajare, dar că nivelul redus de transpunere în practică a legislației existente în domeniul muncii și a standardelor de securitate în muncă în țările de aprovizionare, introduse pentru a proteja lucrătorii programelor de lucru istovitoare și a condițiilor inacceptabile; remarcă faptul că lanțurile valorice globale au incitat, de asemenea, unele întreprinderi furnizoare să ignore legislația muncii, să-și transfere activitățile economice în afara UE, să angajeze lucrători în condiții inacceptabile și nesigure, să impună programe de lucru istovitoare și să priveze lucrătorii de drepturile lor fundamentale; reamintește că aceste practici creează o concurență neloială pentru furnizorii care respectă legislația muncii și standardele de muncă și ambientale internaționale și pentru guvernele care doresc să îmbunătățească salariile și standardele de viață; îi solicită Comisiei să studieze impactul măririi GVC și să prezinte propuneri concrete de ameliorare a condițiilor din cadrul acestora, în strânsă cooperare cu OIM și OCDE; subliniază că o mai mare integrare a UE în lanțurile valorice globale trebuie să urmeze două principii: de salvgardare a modelului social și normativ european și de asigurare și de generare a unei creșteri durabile și echitabile și a unor locuri de muncă decente în UE și pentru partenerii săi; recunoaște că globalizarea lanțurilor valorice mărește conținutul de import din producția națională și exporturi, crescând astfel substanțial costul măsurilor protecționiste;

| 25. | consideră că politica comercială trebuie să contribuie la asigurarea unui proces transparent de producție la nivelul întregului lanț valoric, precum și conformitatea cu standardele fundamentale sociale, de siguranță și de mediu; invită Comisia să promoveze inițiative privind depunerea de cuvenite diligențe pentru lanțurile de aprovizionare; salută dorința exprimată de Comisie de a coopera îndeaproape cu OIM și OCDE pentru a dezvolta o strategie globală în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă, în special în sectorul textil; subliniază importanța identificării și evaluării unor noi oportunități sectoriale sau geografice de a crea noi inițiative responsabile în cadrul lanțului de aprovizionare; așteaptă cu interes viitoarea comunicare a Comisiei referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

25.

consideră că politica comercială trebuie să contribuie la asigurarea unui proces transparent de producție la nivelul întregului lanț valoric, precum și conformitatea cu standardele fundamentale sociale, de siguranță și de mediu; invită Comisia să promoveze inițiative privind depunerea de cuvenite diligențe pentru lanțurile de aprovizionare; salută dorința exprimată de Comisie de a coopera îndeaproape cu OIM și OCDE pentru a dezvolta o strategie globală în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă, în special în sectorul textil; subliniază importanța identificării și evaluării unor noi oportunități sectoriale sau geografice de a crea noi inițiative responsabile în cadrul lanțului de aprovizionare; așteaptă cu interes viitoarea comunicare a Comisiei referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor;

| 26. | îndeamnă Comisia să promoveze cadrul cuprinzător de politică în materie de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă Comisia să promoveze cadrul cuprinzător de politică în materie de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD;

| 27. | solicită ca ajutorul pentru comerț și asistența tehnică să se concentreze asupra autonomizării producătorilor săraci, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici, a cooperativelor și a egalității femeilor, precum și asupra egalității de gen, pentru a amplifica beneficiile oferite de comerțul pe piețele locale și regionale; |
| --- | --- |

27.

solicită ca ajutorul pentru comerț și asistența tehnică să se concentreze asupra autonomizării producătorilor săraci, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici, a cooperativelor și a egalității femeilor, precum și asupra egalității de gen, pentru a amplifica beneficiile oferite de comerțul pe piețele locale și regionale;

| 28. | solicită Comisiei să elaboreze o legislație în vederea interzicerii importurilor de bunuri produse prin orice formă de muncă forțată sau de sclavie modernă și, în același timp, să consolideze controalele la import și asupra lanțurilor de aprovizionare pentru motive etice; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să elaboreze o legislație în vederea interzicerii importurilor de bunuri produse prin orice formă de muncă forțată sau de sclavie modernă și, în același timp, să consolideze controalele la import și asupra lanțurilor de aprovizionare pentru motive etice;

| 29. | subliniază că o mai bună protecție a întregului spectru de drepturi de proprietate intelectuală (DPI) și o punere în aplicare mai eficace sunt deosebit de importante pentru o integrare mai aprofundată în lanțurile valorice globale; |
| --- | --- |

29.

subliniază că o mai bună protecție a întregului spectru de drepturi de proprietate intelectuală (DPI) și o punere în aplicare mai eficace sunt deosebit de importante pentru o integrare mai aprofundată în lanțurile valorice globale;

| 30. | îi solicită Comisiei să sprijine toate țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește utilizarea completă și eficace a tuturor dispozițiilor flexibile integrate în Acordul TRIPS, recunoscute și afirmate în Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001, cu scopul de a asigura că sunt în măsură să ofere accesul la medicamente generice la prețuri accesibile în cadrul programelor lor interne de sănătate publică; îi reamintește, în această privință, Consiliului să-și onoreze angajamentele asumate prin Declarația de la Doha, asigurându-se că Comisia garantează în mod explicit accesul la medicamente atunci când negociază prevederile legate de produsele farmaceutice din cadrul viitoarelor acorduri comerciale bilaterale și regionale cu tari în curs de dezvoltare, sau atunci când unele tari în curs de dezvoltare se angajează pe calea aderării la OIM; salută sprijinul acordat de Comisie cererii de extindere a proprietății intelectuale asupra produselor farmaceutice a țârilor cel mai puțin dezvoltate, dar regretă decizia finală a Consiliului TRIPS al OIM de a acorda o prelungire de numai 17 ani; |
| --- | --- |

30.

îi solicită Comisiei să sprijine toate țările în curs de dezvoltare în ceea ce privește utilizarea completă și eficace a tuturor dispozițiilor flexibile integrate în Acordul TRIPS, recunoscute și afirmate în Declarația de la Doha privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001, cu scopul de a asigura că sunt în măsură să ofere accesul la medicamente generice la prețuri accesibile în cadrul programelor lor interne de sănătate publică; îi reamintește, în această privință, Consiliului să-și onoreze angajamentele asumate prin Declarația de la Doha, asigurându-se că Comisia garantează în mod explicit accesul la medicamente atunci când negociază prevederile legate de produsele farmaceutice din cadrul viitoarelor acorduri comerciale bilaterale și regionale cu tari în curs de dezvoltare, sau atunci când unele tari în curs de dezvoltare se angajează pe calea aderării la OIM; salută sprijinul acordat de Comisie cererii de extindere a proprietății intelectuale asupra produselor farmaceutice a țârilor cel mai puțin dezvoltate, dar regretă decizia finală a Consiliului TRIPS al OIM de a acorda o prelungire de numai 17 ani;

| 31. | salută atenția acordată „comerțului echitabil” în comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți” și invită Comisia să își respecte cu prioritate angajamentele de a utiliza structura existentă pentru punerea în aplicare a ALS în vederea promovării comerțului echitabil, a promovării programelor de comerț echitabil pentru micii producători din țările terțe prin intermediul delegațiilor UE și a dezvoltării de activități de sensibilizare în UE, cum ar fi premiul „Orașul european al comerțului echitabil și etic”; |
| --- | --- |

31.

salută atenția acordată „comerțului echitabil” în comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți” și invită Comisia să își respecte cu prioritate angajamentele de a utiliza structura existentă pentru punerea în aplicare a ALS în vederea promovării comerțului echitabil, a promovării programelor de comerț echitabil pentru micii producători din țările terțe prin intermediul delegațiilor UE și a dezvoltării de activități de sensibilizare în UE, cum ar fi premiul „Orașul european al comerțului echitabil și etic”;

| 32. | consideră că noile tehnologii și internetul furnizează noi instrumente pentru trasabilitatea produselor de-a lungul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

32.

consideră că noile tehnologii și internetul furnizează noi instrumente pentru trasabilitatea produselor de-a lungul lanțului de aprovizionare;

| 33. | indică rolul jucat de serviciile bancare în dezvoltarea comerțului și a investițiilor; invită UE să susțină promovarea accesului la servicii bancare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

33.

indică rolul jucat de serviciile bancare în dezvoltarea comerțului și a investițiilor; invită UE să susțină promovarea accesului la servicii bancare în țările în curs de dezvoltare;

| 34. | salută anunțul Comisiei conform căruia aceasta intenționează să modernizeze regulile de origine, deoarece regulile respective reprezintă o barieră din ce în ce mai mare în calea comerțului în cazul în care modelele comerciale sunt dominate de lanțurile valorice globale; subliniază faptul că modernizarea regulilor de origine trebuie să fie o prioritate în toate acordurile de liber schimb pe care le negociază Uniunea; invită în special Comisia să asigure reguli de origine mai flexibile, inclusiv cerințe neobligatorii referitoare la valoarea adăugată și modificarea subcodurilor din Sistemul armonizat; |
| --- | --- |

34.

salută anunțul Comisiei conform căruia aceasta intenționează să modernizeze regulile de origine, deoarece regulile respective reprezintă o barieră din ce în ce mai mare în calea comerțului în cazul în care modelele comerciale sunt dominate de lanțurile valorice globale; subliniază faptul că modernizarea regulilor de origine trebuie să fie o prioritate în toate acordurile de liber schimb pe care le negociază Uniunea; invită în special Comisia să asigure reguli de origine mai flexibile, inclusiv cerințe neobligatorii referitoare la valoarea adăugată și modificarea subcodurilor din Sistemul armonizat;

Monitorizarea, evaluarea și urmărirea acordurilor existente trebuie să devină o prioritate fundamentală a politicii comerciale comune

| 35. | salută propunerea Comisiei de stabilire a unui parteneriat consolidat cu Parlamentul și cu părțile interesate în vederea punerii în aplicare a acordurilor comerciale; subliniază că Parlamentul trebuie să fie implicat și informat pe deplin și în timp util, în toate etapele procedurii, inclusiv prin consultări sistematice cu Parlamentul înainte de elaborarea proiectelor de mandat de negociere; subliniază obligația Comisiei de a informa Parlamentul în legătură cu activitățile sale în ceea ce privește punerea în aplicare, monitorizarea și urmărirea acordurilor comerciale și de investiții; |
| --- | --- |

35.

salută propunerea Comisiei de stabilire a unui parteneriat consolidat cu Parlamentul și cu părțile interesate în vederea punerii în aplicare a acordurilor comerciale; subliniază că Parlamentul trebuie să fie implicat și informat pe deplin și în timp util, în toate etapele procedurii, inclusiv prin consultări sistematice cu Parlamentul înainte de elaborarea proiectelor de mandat de negociere; subliniază obligația Comisiei de a informa Parlamentul în legătură cu activitățile sale în ceea ce privește punerea în aplicare, monitorizarea și urmărirea acordurilor comerciale și de investiții;

| 36. | invită Comisia să nu solicite aplicarea provizorie a acordurilor comerciale, inclusiv a capitolelor comerciale din acordurile de asociere, înainte ca Parlamentul să își dea consimțământul; reamintește că acest lucru ar submina grav drepturile Parlamentului și ar putea genera incertitudine juridică în ceea ce privește alt semnatar al acordului și operatorii economici vizați; reamintește și salută angajamentele în acest sens ale comisarului pentru comerț, dar recomandă ferm ca acest aranjament să fie oficializat în noul acord interinstituțional; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să nu solicite aplicarea provizorie a acordurilor comerciale, inclusiv a capitolelor comerciale din acordurile de asociere, înainte ca Parlamentul să își dea consimțământul; reamintește că acest lucru ar submina grav drepturile Parlamentului și ar putea genera incertitudine juridică în ceea ce privește alt semnatar al acordului și operatorii economici vizați; reamintește și salută angajamentele în acest sens ale comisarului pentru comerț, dar recomandă ferm ca acest aranjament să fie oficializat în noul acord interinstituțional;

| 37. | consideră că, în cazul acordurilor mixte, practica deja testată prin care un acord este pus în aplicare provizoriu numai după ce Parlamentul și-a dat consimțământul, în timp ce se așteaptă ratificarea de către parlamentele naționale, reprezintă cel mai bun echilibru între supravegherea democratică și eficiență; |
| --- | --- |

37.

consideră că, în cazul acordurilor mixte, practica deja testată prin care un acord este pus în aplicare provizoriu numai după ce Parlamentul și-a dat consimțământul, în timp ce se așteaptă ratificarea de către parlamentele naționale, reprezintă cel mai bun echilibru între supravegherea democratică și eficiență;

| 38. | insistă asupra faptului că monitorizarea, evaluarea și urmărirea acordurilor existente trebuie să devină o prioritate fundamentală a politicii comerciale comune; invită Comisia să realoce resurse adecvate pentru a-i permite DG Comerț să monitorizeze mai bine acordurile comerciale care trebuie puse în aplicare, având în vedere agenda de negocieri în creștere; îi solicită Comisiei să stabilească indicatori specifici, pentru a asigura monitorizarea implementării acordurilor comerciale și să-i prezinte Parlamentului, în mod public și cu regularitate, un raport de punere în aplicare substanțial și detaliat indicând, de exemplu, performanțele înregistrate de industriile UE și impactul acordurilor asupra diverselor sectoare și cotele lor de piață; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra faptului că monitorizarea, evaluarea și urmărirea acordurilor existente trebuie să devină o prioritate fundamentală a politicii comerciale comune; invită Comisia să realoce resurse adecvate pentru a-i permite DG Comerț să monitorizeze mai bine acordurile comerciale care trebuie puse în aplicare, având în vedere agenda de negocieri în creștere; îi solicită Comisiei să stabilească indicatori specifici, pentru a asigura monitorizarea implementării acordurilor comerciale și să-i prezinte Parlamentului, în mod public și cu regularitate, un raport de punere în aplicare substanțial și detaliat indicând, de exemplu, performanțele înregistrate de industriile UE și impactul acordurilor asupra diverselor sectoare și cotele lor de piață;

| 39. | îi solicită Comisiei să îmbunătățească calitatea și acuratețea evaluărilor ex ante și ex post și să revizuiască metodologia acestora; subliniază necesitatea de a prezenta întotdeauna pentru inițiativele în materie de politică comercială o evaluare aprofundată și cuprinzătoare a impactului asupra sustenabilității, în special în lumina recentei recomandări a Ombudsmanului referitoare la plângerea 1409/201/JN privind acordul de liber schimb UE-Vietnam; subliniază că evaluarea trebuie să includă, cel puțin: sectoarele economice sensibile, drepturile omului, drepturile sociale și drepturile ambientale, precum și producțiile agricole și locale realizate în regiunile ultraperiferice (RU); își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa evaluărilor intermediare și ex post, precum și în legătură cu calitatea necorespunzătoare a unora dintre evaluările existente, după cum arată Raportul special nr. 02/2014 al Curții de Conturi Europene; insistă să se realizeze evaluări intermediare și ex post de o calitate mai înaltă în cazul tuturor acordurilor comerciale, astfel încât factorii de decizie, părțile interesate și contribuabilii europeni să poată evalua dacă acordurile comerciale au avut rezultatele preconizate; îi solicită Comisiei să furnizeze date privind impactul acordurilor comerciale încheiate, în special în ceea ce privește IMM-urile, crearea de locuri de muncă decente, drepturile omului și mediul, inclusiv în țările partenere, și să prezinte măsuri suplimentare care să asigure că tarile cel mai puțin dezvoltate sunt avantajate de politicile noastre comerciale; |
| --- | --- |

39.

îi solicită Comisiei să îmbunătățească calitatea și acuratețea evaluărilor ex ante și ex post și să revizuiască metodologia acestora; subliniază necesitatea de a prezenta întotdeauna pentru inițiativele în materie de politică comercială o evaluare aprofundată și cuprinzătoare a impactului asupra sustenabilității, în special în lumina recentei recomandări a Ombudsmanului referitoare la plângerea 1409/201/JN privind acordul de liber schimb UE-Vietnam; subliniază că evaluarea trebuie să includă, cel puțin: sectoarele economice sensibile, drepturile omului, drepturile sociale și drepturile ambientale, precum și producțiile agricole și locale realizate în regiunile ultraperiferice (RU); își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa evaluărilor intermediare și ex post, precum și în legătură cu calitatea necorespunzătoare a unora dintre evaluările existente, după cum arată Raportul special nr. 02/2014 al Curții de Conturi Europene; insistă să se realizeze evaluări intermediare și ex post de o calitate mai înaltă în cazul tuturor acordurilor comerciale, astfel încât factorii de decizie, părțile interesate și contribuabilii europeni să poată evalua dacă acordurile comerciale au avut rezultatele preconizate; îi solicită Comisiei să furnizeze date privind impactul acordurilor comerciale încheiate, în special în ceea ce privește IMM-urile, crearea de locuri de muncă decente, drepturile omului și mediul, inclusiv în țările partenere, și să prezinte măsuri suplimentare care să asigure că tarile cel mai puțin dezvoltate sunt avantajate de politicile noastre comerciale;

| 40. | îi solicită Comisiei să-i prezinte Parlamentului un raport privind tarifarea duală și alte practici de denaturare a prețurilor ale principalilor parteneri comerciali ai UE, cu un accent special asupra resurselor energetice, indicând impactul economic al unor astfel de practici asupra economiei UE și măsurile pe care Comisia Europeană le-a luat – la nivel bilateral, multilateral și la nivelul OMC – pentru a eradica astfel de practici; îi solicită Comisiei să facă tot posibilul pentru a elimina practica de tarifare duală și alte practici de denaturare a prețurilor în relațiile sale comerciale cu toți partenerii comerciali; |
| --- | --- |

40.

îi solicită Comisiei să-i prezinte Parlamentului un raport privind tarifarea duală și alte practici de denaturare a prețurilor ale principalilor parteneri comerciali ai UE, cu un accent special asupra resurselor energetice, indicând impactul economic al unor astfel de practici asupra economiei UE și măsurile pe care Comisia Europeană le-a luat – la nivel bilateral, multilateral și la nivelul OMC – pentru a eradica astfel de practici; îi solicită Comisiei să facă tot posibilul pentru a elimina practica de tarifare duală și alte practici de denaturare a prețurilor în relațiile sale comerciale cu toți partenerii comerciali;

Încurajarea comerțului global printr-o abordare multilaterală în cadrul OMC

| 41. | subliniază că sistemul comercial multilateral reprezentat de OMC rămâne cea mai bună opțiune pentru a garanta un sistem deschis, echitabil și bazat pe reguli, care ține cont de numeroasele și diferitele interese ale membrilor săi și le echilibrează; reafirmă că Parlamentul susține cu fermitate agenda multilaterală; salută încheierea negocierilor pentru Acordul de facilitare a comerțului, care va contribui la simplificarea și modernizarea procedurilor vamale în multe țări, ceea ce va face astfel mai ușoară integrarea țărilor în curs de dezvoltare în sistemul comercial mondial; solicită implementarea rapidă și corectă a acordului de către toate părțile; |
| --- | --- |

41.

subliniază că sistemul comercial multilateral reprezentat de OMC rămâne cea mai bună opțiune pentru a garanta un sistem deschis, echitabil și bazat pe reguli, care ține cont de numeroasele și diferitele interese ale membrilor săi și le echilibrează; reafirmă că Parlamentul susține cu fermitate agenda multilaterală; salută încheierea negocierilor pentru Acordul de facilitare a comerțului, care va contribui la simplificarea și modernizarea procedurilor vamale în multe țări, ceea ce va face astfel mai ușoară integrarea țărilor în curs de dezvoltare în sistemul comercial mondial; solicită implementarea rapidă și corectă a acordului de către toate părțile;

| 42. | constată că la cea de-a 10-a Conferință ministerială a OMC de la Nairobi din 2015 s-au înregistrat progrese limitate; recunoaște diferențele dintre membrii OMC în ceea ce privește modul de acțiune în cadrul Rundei de la Doha, inclusiv legat de necesitatea de a lua în considerare noi abordări pentru a soluționa problemele actuale în contextul intereselor diferite ale țărilor în curs de dezvoltare și ale țărilor mai puțin dezvoltate, recunoscând responsabilitatea crescândă a economiilor emergente pentru încheierea Rundei de la Doha; salută angajamentul UE privind obiectivul de finanțare de 400 de milioane EUR pe o perioadă de 5 ani pentru susținerea țărilor în curs de dezvoltare, în special a țărilor cel mai puțin dezvoltate, în acțiunile lor de implementare a Acordului de facilitare a comerțului; salută interesul manifestat de unii membri ai OMC pentru discutarea unor noi câmpuri de negociere, cum ar fi investițiile, întreprinderile de stat, comerțul digital și concurența, dar fără a se limita la acestea; consideră că rezultatul Conferinței ministeriale de la Nairobi oferă ocazia de a da o nouă viață funcției de negociere a OMC; îndeamnă Comisia să ia inițiativa pentru a reforma și consolida OMC și prin consolidarea coordonării cu OIM și cu alte agenții ale ONU din domeniul mediului și al drepturilor omului, pentru a asigura o mai mare inlcuziune, eficacitate, transparență și responsabilitate; reamintește rolul esențial al ajutorului pentru comerț (ApC) în consolidarea capacităților comerciale și asistența tehnică pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate; invită în acest sens UE și statele sale membre să se angajeze să mărească ajutorul pentru comerț, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să beneficieze de o pondere mai mare a valorii adăugate în lanțurile valorice globale; invită Comisia să discute problema comerțului echitabil și etic în viitoarea revizuire a strategiei sale privind ajutorul pentru comerț; |
| --- | --- |

42.

constată că la cea de-a 10-a Conferință ministerială a OMC de la Nairobi din 2015 s-au înregistrat progrese limitate; recunoaște diferențele dintre membrii OMC în ceea ce privește modul de acțiune în cadrul Rundei de la Doha, inclusiv legat de necesitatea de a lua în considerare noi abordări pentru a soluționa problemele actuale în contextul intereselor diferite ale țărilor în curs de dezvoltare și ale țărilor mai puțin dezvoltate, recunoscând responsabilitatea crescândă a economiilor emergente pentru încheierea Rundei de la Doha; salută angajamentul UE privind obiectivul de finanțare de 400 de milioane EUR pe o perioadă de 5 ani pentru susținerea țărilor în curs de dezvoltare, în special a țărilor cel mai puțin dezvoltate, în acțiunile lor de implementare a Acordului de facilitare a comerțului; salută interesul manifestat de unii membri ai OMC pentru discutarea unor noi câmpuri de negociere, cum ar fi investițiile, întreprinderile de stat, comerțul digital și concurența, dar fără a se limita la acestea; consideră că rezultatul Conferinței ministeriale de la Nairobi oferă ocazia de a da o nouă viață funcției de negociere a OMC; îndeamnă Comisia să ia inițiativa pentru a reforma și consolida OMC și prin consolidarea coordonării cu OIM și cu alte agenții ale ONU din domeniul mediului și al drepturilor omului, pentru a asigura o mai mare inlcuziune, eficacitate, transparență și responsabilitate; reamintește rolul esențial al ajutorului pentru comerț (ApC) în consolidarea capacităților comerciale și asistența tehnică pentru țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate; invită în acest sens UE și statele sale membre să se angajeze să mărească ajutorul pentru comerț, pentru a permite țărilor în curs de dezvoltare să beneficieze de o pondere mai mare a valorii adăugate în lanțurile valorice globale; invită Comisia să discute problema comerțului echitabil și etic în viitoarea revizuire a strategiei sale privind ajutorul pentru comerț;

| 43. | consideră că negocierile multilaterale, mai ales cele în cadrul OMC (cum ar fi Acordul privind tehnologia informației, Acordurile privind bunurile ecologice și Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA)) oferă o șansă pentru revigorarea progresului la nivelul OMC, dar numai prin păstrarea unei uși deschise, pentru ca membrii OMC interesați să se poată alătura; este ferm convins că, acolo unde este posibil, astfel de acorduri trebuie să fie suficient de ambițioase încât să fie aplicate pe baza criteriului națiunii celei mai favorizate între toți membrii OMC și să acționeze ca fundamente pentru viitoarele acorduri multilaterale; subliniază că politica comercială ar trebui să folosită și ca instrument de creștere a competitivității produselor ecologice, atât din perspectiva uzului lor, cât și a metodelor de producție; subliniază că e important ca inițiativa privind „bunurile verzi” ecologice să fie „multilateralizată” și să fie analizată posibilitatea ca acordurile comerciale să prevadă aplicarea unor preferințe privilegiate pentru produsele ecologice autentice; subliniază că TiSA reprezintă o oportunitate de revigorare a progreselor în comerțul cu servicii la nivelul OMC; |
| --- | --- |

43.

consideră că negocierile multilaterale, mai ales cele în cadrul OMC (cum ar fi Acordul privind tehnologia informației, Acordurile privind bunurile ecologice și Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA)) oferă o șansă pentru revigorarea progresului la nivelul OMC, dar numai prin păstrarea unei uși deschise, pentru ca membrii OMC interesați să se poată alătura; este ferm convins că, acolo unde este posibil, astfel de acorduri trebuie să fie suficient de ambițioase încât să fie aplicate pe baza criteriului națiunii celei mai favorizate între toți membrii OMC și să acționeze ca fundamente pentru viitoarele acorduri multilaterale; subliniază că politica comercială ar trebui să folosită și ca instrument de creștere a competitivității produselor ecologice, atât din perspectiva uzului lor, cât și a metodelor de producție; subliniază că e important ca inițiativa privind „bunurile verzi” ecologice să fie „multilateralizată” și să fie analizată posibilitatea ca acordurile comerciale să prevadă aplicarea unor preferințe privilegiate pentru produsele ecologice autentice; subliniază că TiSA reprezintă o oportunitate de revigorare a progreselor în comerțul cu servicii la nivelul OMC;

| 44. | cere o dimensiune parlamentară puternică și eficientă a OMC, pentru a mări transparența organizației și pentru a consolida legitimitatea democratică a politicii comerciale la nivel mondial; îndeamnă OMC să profite de Conferința parlamentară privind Organizația Mondială a Comerțului, asigurând accesul parlamentarilor la toate informațiile de care au nevoie pentru a-și îndeplini rolul de supraveghere în mod eficient și pentru a contribui în mod semnificativ la politicile comerciale; |
| --- | --- |

44.

cere o dimensiune parlamentară puternică și eficientă a OMC, pentru a mări transparența organizației și pentru a consolida legitimitatea democratică a politicii comerciale la nivel mondial; îndeamnă OMC să profite de Conferința parlamentară privind Organizația Mondială a Comerțului, asigurând accesul parlamentarilor la toate informațiile de care au nevoie pentru a-și îndeplini rolul de supraveghere în mod eficient și pentru a contribui în mod semnificativ la politicile comerciale;

Abordarea personalizată în alegerea viitoarelor negocieri privind acordurile de liber schimb

| 45. | invită Comisia să își concentreze atenția, într-un mod echilibrat și respectând reciprocitatea și avantajele reciproce, asupra încheierii negocierilor curente și o invită să evalueze posibilele efecte cumulative, în special pentru produsele sensibile afectate de cote sau de liberalizare, în contextul negocierilor în curs și al acordurilor comerciale încheiate anterior; cere ca efectele reale și potențiale ale acordurilor comerciale încheiate să fie mai bine evaluate și comunicate, pentru a găsi un echilibru adecvat între protejarea sectoarelor agricole sensibile și promovarea intereselor ofensive ale Uniunii inerente poziției sale de exportator agroalimentar major, printre altele prevăzând perioade de tranziție și cote adecvate pentru produsele cele mai sensibile, iar în câteva cazuri chiar eliminarea perioadelor și cotelor; reamintește Comisiei să realizeze exerciții aprofundate de definire a ariei de aplicare și evaluări de impact imparțiale și obiective, ținând cont de interesele Uniunii, înainte de a concepe mandatele de negociere; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să își concentreze atenția, într-un mod echilibrat și respectând reciprocitatea și avantajele reciproce, asupra încheierii negocierilor curente și o invită să evalueze posibilele efecte cumulative, în special pentru produsele sensibile afectate de cote sau de liberalizare, în contextul negocierilor în curs și al acordurilor comerciale încheiate anterior; cere ca efectele reale și potențiale ale acordurilor comerciale încheiate să fie mai bine evaluate și comunicate, pentru a găsi un echilibru adecvat între protejarea sectoarelor agricole sensibile și promovarea intereselor ofensive ale Uniunii inerente poziției sale de exportator agroalimentar major, printre altele prevăzând perioade de tranziție și cote adecvate pentru produsele cele mai sensibile, iar în câteva cazuri chiar eliminarea perioadelor și cotelor; reamintește Comisiei să realizeze exerciții aprofundate de definire a ariei de aplicare și evaluări de impact imparțiale și obiective, ținând cont de interesele Uniunii, înainte de a concepe mandatele de negociere;

| 46. | consideră că este esențial, în primul rând, să se asigure că negocierile comerciale încheiate cu succes sunt ratificate cât mai repede posibil; solicită, în special, încheierea de înțelegeri cu Canada și cu Singapore, pentru a asigura deschiderea a două piețe mari care vor fi vitale pentru viitoarele interese ale întreprinderilor din UE; cere o dezbatere informată în toată UE în timpul discuțiilor politice; |
| --- | --- |

46.

consideră că este esențial, în primul rând, să se asigure că negocierile comerciale încheiate cu succes sunt ratificate cât mai repede posibil; solicită, în special, încheierea de înțelegeri cu Canada și cu Singapore, pentru a asigura deschiderea a două piețe mari care vor fi vitale pentru viitoarele interese ale întreprinderilor din UE; cere o dezbatere informată în toată UE în timpul discuțiilor politice;

| 47. | subliniază că este extrem de important ca în toate negocierile comerciale ale UE să se pună accent pe mizele sensibile și ofensive, cum ar fi promovarea investițiilor, eliminarea barierelor comerciale netarifare inutile, recunoașterea și protejarea indicațiilor geografice (IG) și a drepturilor de muncă, îmbunătățirea accesului la achizițiile publice (în special în contextul discuțiilor actuale privind parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și ALS UE-Japonia), asigurarea de locuri de muncă decente și de calitate, integrând IMM-urile în lanțurile valorice mondiale, cu excepția serviciilor publice și audiovizuale, și garantând juridic dreptul de reglementa atunci când se negociază acordurile de liber schimb ca pachete ambițioase, echilibrate și globale; |
| --- | --- |

47.

subliniază că este extrem de important ca în toate negocierile comerciale ale UE să se pună accent pe mizele sensibile și ofensive, cum ar fi promovarea investițiilor, eliminarea barierelor comerciale netarifare inutile, recunoașterea și protejarea indicațiilor geografice (IG) și a drepturilor de muncă, îmbunătățirea accesului la achizițiile publice (în special în contextul discuțiilor actuale privind parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) și ALS UE-Japonia), asigurarea de locuri de muncă decente și de calitate, integrând IMM-urile în lanțurile valorice mondiale, cu excepția serviciilor publice și audiovizuale, și garantând juridic dreptul de reglementa atunci când se negociază acordurile de liber schimb ca pachete ambițioase, echilibrate și globale;

| 48. | insistă ca negocierile comerciale să urmeze o strategie comercială regională personalizată și să asigure o coerență totală cu politicile de integrare regională, în special cu Asia, Africa și America Latină, regiuni pe care Comisia le-a identificat ca fiind cruciale pentru interesele economice ale Uniunii, fără însă să submineze rolul jucat de parteneriatul strategic UE-SUA; invită Comisia să înceapă imediat negocierile pentru un tratat de investiții cu Taiwanul; reamintește că UE și America Latină sunt aliați naturali, având împreună o populație de un miliard de persoane, ce generează un sfert din PIB-ul mondial; subliniază că potențialul acestui parteneriat a fost insuficient folosit; salută faptul că noua strategie comercială și de investiții a Comisiei pune un accent special pe America Latină; invită Comisia să se folosească de dinamica actuală în negocierile comerciale cu țările din Mercosur pentru a ajunge la un acord global, echilibrat și ambițios; sprijină modernizarea acordurilor încheiate cu Mexic și cu Chile; cere să se relanseze negocierile privind acordurile de liber schimb atât cu Australia, cât și cu Noua Zeelandă și reamintește importanța dezvoltării relațiilor comerciale ale UE cu India, dat fiind potențialul uriaș al acestei piețe; îndeamnă Comisia să redinamizeze negocierile cu Malaysia și să înceapă negocierile cu Indonezia cât mai rapid, după încheierea discuțiilor pregătitoare pentru un parteneriat economic global; |
| --- | --- |

48.

insistă ca negocierile comerciale să urmeze o strategie comercială regională personalizată și să asigure o coerență totală cu politicile de integrare regională, în special cu Asia, Africa și America Latină, regiuni pe care Comisia le-a identificat ca fiind cruciale pentru interesele economice ale Uniunii, fără însă să submineze rolul jucat de parteneriatul strategic UE-SUA; invită Comisia să înceapă imediat negocierile pentru un tratat de investiții cu Taiwanul; reamintește că UE și America Latină sunt aliați naturali, având împreună o populație de un miliard de persoane, ce generează un sfert din PIB-ul mondial; subliniază că potențialul acestui parteneriat a fost insuficient folosit; salută faptul că noua strategie comercială și de investiții a Comisiei pune un accent special pe America Latină; invită Comisia să se folosească de dinamica actuală în negocierile comerciale cu țările din Mercosur pentru a ajunge la un acord global, echilibrat și ambițios; sprijină modernizarea acordurilor încheiate cu Mexic și cu Chile; cere să se relanseze negocierile privind acordurile de liber schimb atât cu Australia, cât și cu Noua Zeelandă și reamintește importanța dezvoltării relațiilor comerciale ale UE cu India, dat fiind potențialul uriaș al acestei piețe; îndeamnă Comisia să redinamizeze negocierile cu Malaysia și să înceapă negocierile cu Indonezia cât mai rapid, după încheierea discuțiilor pregătitoare pentru un parteneriat economic global;

| 49. | subliniază că, având în vedere actualele provocări legate de migrație, ar trebui pus un accent special pe cadrul post-Cotonou (accentuând legătura sa cu clauzele privind drepturile omului cuprinse în acordurile de parteneriat economic) și pe sprijinirea creării unei zone continentale de liber schimb pentru Africa, pentru a stimula stabilitatea, integrarea regională, creșterea economică locală, ocuparea forței de muncă și inovarea; reamintește că e nevoie ca UE să asigure stabilitatea în vecinătățile sale estice și sudice și cere o mai mare integrare economică și comercială, realizând, astfel, implementarea completă, rapidă și adecvată a ZLSAC cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova, precum și progrese concrete cu Tunisia, Maroc și Iordania; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, având în vedere actualele provocări legate de migrație, ar trebui pus un accent special pe cadrul post-Cotonou (accentuând legătura sa cu clauzele privind drepturile omului cuprinse în acordurile de parteneriat economic) și pe sprijinirea creării unei zone continentale de liber schimb pentru Africa, pentru a stimula stabilitatea, integrarea regională, creșterea economică locală, ocuparea forței de muncă și inovarea; reamintește că e nevoie ca UE să asigure stabilitatea în vecinătățile sale estice și sudice și cere o mai mare integrare economică și comercială, realizând, astfel, implementarea completă, rapidă și adecvată a ZLSAC cu Ucraina, Georgia și Republica Moldova, precum și progrese concrete cu Tunisia, Maroc și Iordania;

| 50. | invită Comisia să implice în totalitate întreprinderile naționale în toate etapele negocierilor comerciale, lansând consultări și cu asociațiile naționale, în paralel cu consultările cu asociațiile umbrelă din UE, precum și să atașeze la textul acordului comercial negociat o listă care să indice clar rezultatul negocierilor pentru diferitele sectoare și motivele opțiunilor operate de Comisie; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să implice în totalitate întreprinderile naționale în toate etapele negocierilor comerciale, lansând consultări și cu asociațiile naționale, în paralel cu consultările cu asociațiile umbrelă din UE, precum și să atașeze la textul acordului comercial negociat o listă care să indice clar rezultatul negocierilor pentru diferitele sectoare și motivele opțiunilor operate de Comisie;

Opoziția față de acordarea statutului de economie de piață funcțională Chinei și necesitatea unor instrumente de protecție comercială mai eficiente

| 51. | subliniază că o mai mare liberalizare a comerțului (care ar conduce la practici comerciale și la o concurență neloiale între țări pentru barierele netarifare (NTB), incluzând drepturile de muncă și standardele de mediu și de sănătate publică) impune UE să aibă o capacitate mai mare de a răspunde mai eficient la practicile comerciale neloiale, pentru a garanta condiții de concurență echitabile; subliniază că instrumentele de protecție comercială trebuie să rămână o componentă indispensabilă a strategiei comerciale a UE și să permită îmbunătățirea competitivității, restabilind, dacă este cazul, condițiile de concurență loială; reamintește că actuala legislație a UE în materie de protecție comercială datează din 1995; subliniază că sistemul de protecție comercială al Uniunii trebuie modernizat de urgență; evidențiază că legislația UE în materie de protecție comercială trebuie să fie mai eficientă, mai accesibilă pentru IMM-uri, mai bine adaptată la provocările și la modelele comerciale contemporane, dar și că anchetele trebuie să fie mai scurte, iar transparența și predictibilitatea mai mari; regretă că modernizarea instrumentelor de protecție comercială este blocată în Consiliu, care nu a fost în măsură să producă rezultate în cazul acestui act legislativ esențial; regretă că, în comunicarea intitulată „Comerț pentru toți”, Comisia nu face deloc referire la modernizarea instrumentelor de protecție comercială; invită urgent Consiliul să deblocheze modernizarea instrumentelor de protecție comercială pe baza poziției Parlamentului European, având în vedere mai ales că China insistă pentru a obține statutul de economie de piață; |
| --- | --- |

51.

subliniază că o mai mare liberalizare a comerțului (care ar conduce la practici comerciale și la o concurență neloiale între țări pentru barierele netarifare (NTB), incluzând drepturile de muncă și standardele de mediu și de sănătate publică) impune UE să aibă o capacitate mai mare de a răspunde mai eficient la practicile comerciale neloiale, pentru a garanta condiții de concurență echitabile; subliniază că instrumentele de protecție comercială trebuie să rămână o componentă indispensabilă a strategiei comerciale a UE și să permită îmbunătățirea competitivității, restabilind, dacă este cazul, condițiile de concurență loială; reamintește că actuala legislație a UE în materie de protecție comercială datează din 1995; subliniază că sistemul de protecție comercială al Uniunii trebuie modernizat de urgență; evidențiază că legislația UE în materie de protecție comercială trebuie să fie mai eficientă, mai accesibilă pentru IMM-uri, mai bine adaptată la provocările și la modelele comerciale contemporane, dar și că anchetele trebuie să fie mai scurte, iar transparența și predictibilitatea mai mari; regretă că modernizarea instrumentelor de protecție comercială este blocată în Consiliu, care nu a fost în măsură să producă rezultate în cazul acestui act legislativ esențial; regretă că, în comunicarea intitulată „Comerț pentru toți”, Comisia nu face deloc referire la modernizarea instrumentelor de protecție comercială; invită urgent Consiliul să deblocheze modernizarea instrumentelor de protecție comercială pe baza poziției Parlamentului European, având în vedere mai ales că China insistă pentru a obține statutul de economie de piață;

| 52. | reiterează importanța parteneriatului strategic al UE cu China, în care comerțul liber și echitabil și investițiile joacă un rol important; este convins că, până în momentul în care China îndeplinește toate cele cinci criterii pentru a fi considerată o economie de piață, UE ar trebui să recurgă la o metodă ne standard în anchetele privind dumpingul și subvențiile importurilor provenind din China atunci când stabilește comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu acele dispoziții din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei care prevăd posibilitatea de a aplica o metodologie fără caracter standard și aplicând aceste dispoziții integral; invită Comisia să facă o propunere în conformitate cu acest principiu și reamintește necesitatea de a se coordona îndeaproape cu alți parteneri din OMC cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

52.

reiterează importanța parteneriatului strategic al UE cu China, în care comerțul liber și echitabil și investițiile joacă un rol important; este convins că, până în momentul în care China îndeplinește toate cele cinci criterii pentru a fi considerată o economie de piață, UE ar trebui să recurgă la o metodă ne standard în anchetele privind dumpingul și subvențiile importurilor provenind din China atunci când stabilește comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu acele dispoziții din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei care prevăd posibilitatea de a aplica o metodologie fără caracter standard și aplicând aceste dispoziții integral; invită Comisia să facă o propunere în conformitate cu acest principiu și reamintește necesitatea de a se coordona îndeaproape cu alți parteneri din OMC cu privire la această chestiune;

| 53. | invită Comisia să nu ia nicio măsură fără a face în prealabil o evaluare de impact profundă și cuprinzătoare în care să urmărească toate efectele și consecințele posibile asupra ocupării forței de muncă și a creșterii sustenabile în toate sectoarele UE, precum și a posibilelor efecte și consecințe asupra mediului; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să nu ia nicio măsură fără a face în prealabil o evaluare de impact profundă și cuprinzătoare în care să urmărească toate efectele și consecințele posibile asupra ocupării forței de muncă și a creșterii sustenabile în toate sectoarele UE, precum și a posibilelor efecte și consecințe asupra mediului;

O coerență mai mare între politicile industriale și comerciale ale UE și o protecție mai bună a drepturilor de proprietate intelectuală

| 54. | consideră că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a răspunde ansamblului de nevoi ale industriilor europene și că industria prelucrătoare a UE este prea des plasată într-un plan secundar, după sectorul serviciilor; subliniază că politica comercială trebuie să asigure condiții de concurență echitabile pentru industria europeană, să ofere acces la piețele noi și emergente și să faciliteze creșterea convergenței în materie de standarde, în același timp cu reducerea dublei certificări; invită Comisia să asigure coerența între politicile industriale și comerciale ale UE și să promoveze dezvoltarea și competitivitatea industriei europene, insistând mai ales asupra strategiei de reindustrializare; |
| --- | --- |

54.

consideră că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a răspunde ansamblului de nevoi ale industriilor europene și că industria prelucrătoare a UE este prea des plasată într-un plan secundar, după sectorul serviciilor; subliniază că politica comercială trebuie să asigure condiții de concurență echitabile pentru industria europeană, să ofere acces la piețele noi și emergente și să faciliteze creșterea convergenței în materie de standarde, în același timp cu reducerea dublei certificări; invită Comisia să asigure coerența între politicile industriale și comerciale ale UE și să promoveze dezvoltarea și competitivitatea industriei europene, insistând mai ales asupra strategiei de reindustrializare;

| 55. | subliniază rolul central pe care îl joacă regulile de origine în identificarea industriilor care au de câștigat sau de pierdut din acordurile de liber schimb încheiate de UE; admițând că, până în prezent, regulile privind originea nu au fost analizate în totalitate de Parlament, cere Comisiei să pregătească un raport în care să identifice evoluția, în ultimii zece ani la nivelul codului NC din 4 cifre, poziției sale preferate de negociere pentru acordurile sale privilegiate de liber schimb în ceea ce privește regulile de origine, justificând toate modificările făcute; |
| --- | --- |

55.

subliniază rolul central pe care îl joacă regulile de origine în identificarea industriilor care au de câștigat sau de pierdut din acordurile de liber schimb încheiate de UE; admițând că, până în prezent, regulile privind originea nu au fost analizate în totalitate de Parlament, cere Comisiei să pregătească un raport în care să identifice evoluția, în ultimii zece ani la nivelul codului NC din 4 cifre, poziției sale preferate de negociere pentru acordurile sale privilegiate de liber schimb în ceea ce privește regulile de origine, justificând toate modificările făcute;

| 56. | consideră că ineficacitatea aplicării drepturilor de proprietate intelectuală pune în pericol supraviețuirea unor întregi sectoare ale industriei europene; subliniază că fenomenul de contrafacere duce la pierderea locurilor de muncă și subminează inovația; subliniază că o protecție corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală și aplicarea lor efectivă reprezintă fundamentul economiei globale; salută angajamentul Comisiei de a mări protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în cadrul ALS și OMC și de a colabora cu partenerii pentru a combate frauda; sprijină Comisia în îndeplinirea obiectivului său de a proteja ansamblul de drepturi de proprietate intelectuală, inclusiv brevetele, mărcile comerciale, drepturile de autor, proiectele, indicațiile geografice, marcajul de origine și produsele farmaceutice; |
| --- | --- |

56.

consideră că ineficacitatea aplicării drepturilor de proprietate intelectuală pune în pericol supraviețuirea unor întregi sectoare ale industriei europene; subliniază că fenomenul de contrafacere duce la pierderea locurilor de muncă și subminează inovația; subliniază că o protecție corespunzătoare a drepturilor de proprietate intelectuală și aplicarea lor efectivă reprezintă fundamentul economiei globale; salută angajamentul Comisiei de a mări protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în cadrul ALS și OMC și de a colabora cu partenerii pentru a combate frauda; sprijină Comisia în îndeplinirea obiectivului său de a proteja ansamblul de drepturi de proprietate intelectuală, inclusiv brevetele, mărcile comerciale, drepturile de autor, proiectele, indicațiile geografice, marcajul de origine și produsele farmaceutice;

Crearea unor noi oportunități de piață pentru furnizorii europeni de servicii și recunoașterea calificărilor profesionale: un element esențial al strategiei comerciale a UE

| 57. | reamintește că UE joacă un rol fundamental în sectorul serviciilor; subliniază că crearea unor noi oportunități de piață trebuie să constituie un element esențial al strategiei UE în materie de comerț internațional; subliniază că este deosebit de importantă includerea serviciilor în acordurile comerciale, deoarece se creează astfel, oportunități pentru întreprinderile din UE și pentru angajații europeni, dar excluzând, totodată, în conformitate cu articolele 14 și 106 din TFUE și cu Protocolul 26, din domeniul de aplicare al oricărui acord serviciile de interes general și serviciile de interes economic general, actuale și viitoare; solicită Comisiei să promoveze și să includă recunoașterea calificărilor profesionale în acordurile comerciale, ceea ce va deschide noi oportunități întreprinderilor și angajaților europeni; solicită, în mod special, luarea în considerare a înglobării anumitor avantaje prevăzute de Directiva privind TIC în acordurile comerciale și de investiții, în schimbul unei astfel de recunoașteri; |
| --- | --- |

57.

reamintește că UE joacă un rol fundamental în sectorul serviciilor; subliniază că crearea unor noi oportunități de piață trebuie să constituie un element esențial al strategiei UE în materie de comerț internațional; subliniază că este deosebit de importantă includerea serviciilor în acordurile comerciale, deoarece se creează astfel, oportunități pentru întreprinderile din UE și pentru angajații europeni, dar excluzând, totodată, în conformitate cu articolele 14 și 106 din TFUE și cu Protocolul 26, din domeniul de aplicare al oricărui acord serviciile de interes general și serviciile de interes economic general, actuale și viitoare; solicită Comisiei să promoveze și să includă recunoașterea calificărilor profesionale în acordurile comerciale, ceea ce va deschide noi oportunități întreprinderilor și angajaților europeni; solicită, în mod special, luarea în considerare a înglobării anumitor avantaje prevăzute de Directiva privind TIC în acordurile comerciale și de investiții, în schimbul unei astfel de recunoașteri;

| 58. | susține opinia Comisiei că circulația temporară a specialiștilor a devenit o condiție esențială a creșterii economice la nivel internațional; subliniază că capitolul privind mobilitatea forței de muncă ar trebui inclus în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE; reamintește, cu toate acestea, că angajamentele incluse în modul 4 trebuie să se aplice numai mobilității profesioniștilor înalt calificați (precum persoanele cu o diplomă universitară sau o diplomă de master echivalent sau într-o poziție superioară de conducere) pentru un anumit scop, pentru o perioadă limitată de timp și în condiții precise prevăzute de legislația internă a țării în care este prestat serviciul și printr-un contract care respectă legislația internă respectivă, în conformitate cu articolul 16 din Directiva privind serviciile, garantând că nimic nu va împiedica UE și statele sale membre să mențină și să îmbunătățească standardele de muncă și contractele colective de muncă; |
| --- | --- |

58.

susține opinia Comisiei că circulația temporară a specialiștilor a devenit o condiție esențială a creșterii economice la nivel internațional; subliniază că capitolul privind mobilitatea forței de muncă ar trebui inclus în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE; reamintește, cu toate acestea, că angajamentele incluse în modul 4 trebuie să se aplice numai mobilității profesioniștilor înalt calificați (precum persoanele cu o diplomă universitară sau o diplomă de master echivalent sau într-o poziție superioară de conducere) pentru un anumit scop, pentru o perioadă limitată de timp și în condiții precise prevăzute de legislația internă a țării în care este prestat serviciul și printr-un contract care respectă legislația internă respectivă, în conformitate cu articolul 16 din Directiva privind serviciile, garantând că nimic nu va împiedica UE și statele sale membre să mențină și să îmbunătățească standardele de muncă și contractele colective de muncă;

| 59. | salută intenția Comisiei de a folosi politicile comerciale pentru a aborda noi forme de protecționism digital și pentru a stabili norme pentru comerțul electronic și fluxurile transfrontaliere de date în conformitate cu dreptul UE privind protecția datelor și a vieții private și garantarea drepturilor fundamentale; consideră că trebuie depuse mult mai multe eforturi pentru a crea un climat favorabil pentru antreprenoriat și comerțul electronic în UE, prin reducerea monopolurilor și a abuzurilor de poziții de monopol pe piața telecomunicațiilor, reducerea practicilor de blocare geografică și prin soluții concrete de redresare; subliniază că este esențială cooperarea în materie de reglementare, reducerea fraudei online, recunoașterea reciprocă și armonizarea standardelor în sectorul comerțului electronic; invită Comisia să propună un nou model pentru capitolele referitoare la comerțul electronic, exceptând în totalitate cadrul juridic existent și viitor al UE referitor la protecția datelor cu caracter personal din domeniul de aplicare al tuturor acordurilor comerciale, urmărind să asigure un schimb de date care să respecte pe deplin normele privind protecția datelor în vigoare în țara de origine a persoanei vizate; solicită intensificarea cooperării între autoritățile de control, în special cu privire la practicile comerciale neloiale realizate online; |
| --- | --- |

59.

salută intenția Comisiei de a folosi politicile comerciale pentru a aborda noi forme de protecționism digital și pentru a stabili norme pentru comerțul electronic și fluxurile transfrontaliere de date în conformitate cu dreptul UE privind protecția datelor și a vieții private și garantarea drepturilor fundamentale; consideră că trebuie depuse mult mai multe eforturi pentru a crea un climat favorabil pentru antreprenoriat și comerțul electronic în UE, prin reducerea monopolurilor și a abuzurilor de poziții de monopol pe piața telecomunicațiilor, reducerea practicilor de blocare geografică și prin soluții concrete de redresare; subliniază că este esențială cooperarea în materie de reglementare, reducerea fraudei online, recunoașterea reciprocă și armonizarea standardelor în sectorul comerțului electronic; invită Comisia să propună un nou model pentru capitolele referitoare la comerțul electronic, exceptând în totalitate cadrul juridic existent și viitor al UE referitor la protecția datelor cu caracter personal din domeniul de aplicare al tuturor acordurilor comerciale, urmărind să asigure un schimb de date care să respecte pe deplin normele privind protecția datelor în vigoare în țara de origine a persoanei vizate; solicită intensificarea cooperării între autoritățile de control, în special cu privire la practicile comerciale neloiale realizate online;

Caracterul esențial al economiei digitale pentru viitorul comerțului mondial

| 60. | ia act de importanța din ce în ce mai mare acum și în viitor a economiei digitale, nu numai în Europa, ci în întreaga lume, cu o valoare estimată de 3,3 miliarde de utilizatori de internet la nivel global, ceea ce reprezintă 40 % din populația lumii; consideră că tendințe precum tehnologia de „cloud computing”, serviciile de internet mobil, rețelele energetice inteligente și platformele de comunicare online determină transformarea radicală a mediului de afaceri; subliniază că politica comercială a UE trebuie să țină pasul cu tendințele digitale și tehnologice; |
| --- | --- |

60.

ia act de importanța din ce în ce mai mare acum și în viitor a economiei digitale, nu numai în Europa, ci în întreaga lume, cu o valoare estimată de 3,3 miliarde de utilizatori de internet la nivel global, ceea ce reprezintă 40 % din populația lumii; consideră că tendințe precum tehnologia de „cloud computing”, serviciile de internet mobil, rețelele energetice inteligente și platformele de comunicare online determină transformarea radicală a mediului de afaceri; subliniază că politica comercială a UE trebuie să țină pasul cu tendințele digitale și tehnologice;

| 61. | solicită Comisiei ca, împreună cu partenerii din OMC, nu numai să creeze un grup de lucru privind comerțul digital la OMC, care să examineze în detaliu caracterul adecvat al cadrului actual privind comerțul electronic, analizând recomandările, clarificările și ajustările specifice, ci și să ia în calcul și instituirea unui cadru nou pentru facilitarea comerțului cu servicii, plecând de la cele mai bune practici rezultate din aplicarea Acordului de facilitare a comerțului; |
| --- | --- |

61.

solicită Comisiei ca, împreună cu partenerii din OMC, nu numai să creeze un grup de lucru privind comerțul digital la OMC, care să examineze în detaliu caracterul adecvat al cadrului actual privind comerțul electronic, analizând recomandările, clarificările și ajustările specifice, ci și să ia în calcul și instituirea unui cadru nou pentru facilitarea comerțului cu servicii, plecând de la cele mai bune practici rezultate din aplicarea Acordului de facilitare a comerțului;

Susținerea acțiunilor Comisiei de combatere a corupției

| 62. | recunoaște că includerea în acordurile comerciale a unor dispoziții referitoare la serviciile financiare a generat preocupări privind posibilele efectele negative ale acestora în ceea ce privește spălarea de bani, frauda și evaziunea fiscală; sprijină acțiunile Comisiei de combatere a corupției, care reprezintă o barieră netarifară majoră în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare; insistă ca acordurile comerciale și de investiții să ofere o bună oportunitate de a mări cooperarea în combaterea corupției, a spălării de bani și fraudei fiscale; consideră că angajamentele luate în baza standardelor internaționale, obligațiile de raportare pentru fiecare țară individual și schimbul automat de informații ar trebui incluse în acordurile internaționale respective, pentru a sprijini liberalizarea și mai mare a serviciilor financiare; |
| --- | --- |

62.

recunoaște că includerea în acordurile comerciale a unor dispoziții referitoare la serviciile financiare a generat preocupări privind posibilele efectele negative ale acestora în ceea ce privește spălarea de bani, frauda și evaziunea fiscală; sprijină acțiunile Comisiei de combatere a corupției, care reprezintă o barieră netarifară majoră în țările dezvoltate și în curs de dezvoltare; insistă ca acordurile comerciale și de investiții să ofere o bună oportunitate de a mări cooperarea în combaterea corupției, a spălării de bani și fraudei fiscale; consideră că angajamentele luate în baza standardelor internaționale, obligațiile de raportare pentru fiecare țară individual și schimbul automat de informații ar trebui incluse în acordurile internaționale respective, pentru a sprijini liberalizarea și mai mare a serviciilor financiare;

| 63. | consideră că legătura dintre acordurile comerciale și de investiții și tratatele privind evitarea dublei impuneri este extrem de slab explorată și invită Comisia să studieze atent toate efectele pe care le pot avea astfel de instrumente unul asupra celuilalt și asupra coerenței politice mai ample în combaterea evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

63.

consideră că legătura dintre acordurile comerciale și de investiții și tratatele privind evitarea dublei impuneri este extrem de slab explorată și invită Comisia să studieze atent toate efectele pe care le pot avea astfel de instrumente unul asupra celuilalt și asupra coerenței politice mai ample în combaterea evaziunii fiscale;

O politică comercială de perspectivă, care ia în considerare nevoile specifice ale IMM-urilor

| 64. | subliniază că o politică comercială de perspectivă trebuie să acorde o atenție mai mare nevoilor specifice ale IMM-urilor și să garanteze că acestea pot beneficia pe deplin de acordurile comerciale și de investiții; reamintește că doar o mică parte din IMM-urile europene sunt în măsură să identifice și să exploateze oportunitățile oferite de globalizare și de liberalizarea comerțului; remarcă faptul că doar 13 % dintre IMM-urile europene sunt active la nivel internațional în afara UE, dar ele reprezintă deja o treime din exporturile UE; sprijină inițiativele menite să faciliteze internaționalizarea IMM-urilor europene și, prin urmare, insistă asupra avantajelor pe care l-ar avea un capitol dedicat IMM-urilor în toate viitoarele ALS; consideră că trebuie explorate noi modalități de a oferi un sprijin mai bun IMM-urilor în vânzarea de bunuri și servicii în străinătate; subliniază că IMM-urile au nevoie de mai mult sprijin personalizat, începând din statele membre, un acces înlesnit la informații online accesibile despre măsurile comerciale și orientări specifice și clare cu privire la oportunitățile și beneficiile oferite de fiecare acord comercial încheiat în trecut sau în viitor, de UE; |
| --- | --- |

64.

subliniază că o politică comercială de perspectivă trebuie să acorde o atenție mai mare nevoilor specifice ale IMM-urilor și să garanteze că acestea pot beneficia pe deplin de acordurile comerciale și de investiții; reamintește că doar o mică parte din IMM-urile europene sunt în măsură să identifice și să exploateze oportunitățile oferite de globalizare și de liberalizarea comerțului; remarcă faptul că doar 13 % dintre IMM-urile europene sunt active la nivel internațional în afara UE, dar ele reprezintă deja o treime din exporturile UE; sprijină inițiativele menite să faciliteze internaționalizarea IMM-urilor europene și, prin urmare, insistă asupra avantajelor pe care l-ar avea un capitol dedicat IMM-urilor în toate viitoarele ALS; consideră că trebuie explorate noi modalități de a oferi un sprijin mai bun IMM-urilor în vânzarea de bunuri și servicii în străinătate; subliniază că IMM-urile au nevoie de mai mult sprijin personalizat, începând din statele membre, un acces înlesnit la informații online accesibile despre măsurile comerciale și orientări specifice și clare cu privire la oportunitățile și beneficiile oferite de fiecare acord comercial încheiat în trecut sau în viitor, de UE;

| 65. | solicită Comisiei să abordeze orizontal nevoile IMM-urilor în toate capitolele acordurilor comerciale, inclusiv, dar fără a se limita la, crearea unor puncte unice de intrare online unde IMM-urile să poată afla informații despre reglementările relevante, lucru deosebit de important pentru furnizorii de servicii transfrontaliere pentru acordarea licențelor și alte cerințe administrative; subliniază că, unde este cazul, aceste instrumente ar trebui să acopere noile oportunități de acces pe piață pentru IMM-uri, în special pentru ofertele cu valoare mică; subliniază că trebuie reduse costurile de tranzacționare pentru IMM-uri prin simplificarea procedurilor vamale, reducerea barierelor netarifare și a sarcinilor de reglementare inutile și simplificarea regulilor de origine; consideră că IMM-urile pot juca un rol prin ajutorul acordat Comisiei pentru a modela aceste instrumente pentru a se asigura că acordurile comerciale corespund nevoilor acestora; încurajează Comisia să întrețină un dialog strâns cu reprezentanții IMM-urilor în toate etapele negocierilor comerciale; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei să abordeze orizontal nevoile IMM-urilor în toate capitolele acordurilor comerciale, inclusiv, dar fără a se limita la, crearea unor puncte unice de intrare online unde IMM-urile să poată afla informații despre reglementările relevante, lucru deosebit de important pentru furnizorii de servicii transfrontaliere pentru acordarea licențelor și alte cerințe administrative; subliniază că, unde este cazul, aceste instrumente ar trebui să acopere noile oportunități de acces pe piață pentru IMM-uri, în special pentru ofertele cu valoare mică; subliniază că trebuie reduse costurile de tranzacționare pentru IMM-uri prin simplificarea procedurilor vamale, reducerea barierelor netarifare și a sarcinilor de reglementare inutile și simplificarea regulilor de origine; consideră că IMM-urile pot juca un rol prin ajutorul acordat Comisiei pentru a modela aceste instrumente pentru a se asigura că acordurile comerciale corespund nevoilor acestora; încurajează Comisia să întrețină un dialog strâns cu reprezentanții IMM-urilor în toate etapele negocierilor comerciale;

| 66. | subliniază că un acces mai rapid pentru IMM-urile europene la procedurile antidumping este esențial pentru o mai bună protecție a acestora împotriva practicilor comerciale neloiale; subliniază că este necesară o reformă a cadrului multilateral al OMC, pentru o mai mare implicare a IMM-urilor și pentru a accelera soluționarea litigiilor; |
| --- | --- |

66.

subliniază că un acces mai rapid pentru IMM-urile europene la procedurile antidumping este esențial pentru o mai bună protecție a acestora împotriva practicilor comerciale neloiale; subliniază că este necesară o reformă a cadrului multilateral al OMC, pentru o mai mare implicare a IMM-urilor și pentru a accelera soluționarea litigiilor;

| 67. | invită Comisia să evalueze și să îmbunătățească instrumentele existente din perspectiva subsidiarității, complementarității și nesuprapunerii în legătură cu programele statelor membre respective și valoarea adăugată europeană înainte de a elabora noi acțiuni propriu-zise de sprijinire a internaționalizării IMM-urilor; subliniază că Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului o evaluare independentă a tuturor programelor existente; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să evalueze și să îmbunătățească instrumentele existente din perspectiva subsidiarității, complementarității și nesuprapunerii în legătură cu programele statelor membre respective și valoarea adăugată europeană înainte de a elabora noi acțiuni propriu-zise de sprijinire a internaționalizării IMM-urilor; subliniază că Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului o evaluare independentă a tuturor programelor existente;

Investițiile

| 68. | subliniază importanța investițiilor interne și externe pentru economia UE, precum și necesitatea ca întreprinderile UE să fie protejate când investesc în piețe terțe; recunoaște, în acest context, eforturile Comisiei cu privire la noul sistem jurisdicțional al investițiilor (ICS); subliniază că e nevoie de mai multe dezbateri cu părțile interesate și cu Parlamentul European privind ICS; subliniază că acest sistem trebuie să respecte dreptul UE, în special în ceea ce privește prerogativele instanțelor Uniunii și, mai precis, normele UE în materie de concurență; împărtășește ambiția de a stabili, pe termen mediu, o soluție multilaterală pentru litigiile privind investițiile; regretă că propunerea ICS nu include o clauză privind obligațiile investitorilor; |
| --- | --- |

68.

subliniază importanța investițiilor interne și externe pentru economia UE, precum și necesitatea ca întreprinderile UE să fie protejate când investesc în piețe terțe; recunoaște, în acest context, eforturile Comisiei cu privire la noul sistem jurisdicțional al investițiilor (ICS); subliniază că e nevoie de mai multe dezbateri cu părțile interesate și cu Parlamentul European privind ICS; subliniază că acest sistem trebuie să respecte dreptul UE, în special în ceea ce privește prerogativele instanțelor Uniunii și, mai precis, normele UE în materie de concurență; împărtășește ambiția de a stabili, pe termen mediu, o soluție multilaterală pentru litigiile privind investițiile; regretă că propunerea ICS nu include o clauză privind obligațiile investitorilor;

| 69. | invită UE și statele sale membre să urmeze recomandările cadrului cuprinzător de politici în materie de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD, pentru a stimula investiții mai responsabile, mai transparente și mai justificate; |
| --- | --- |

69.

invită UE și statele sale membre să urmeze recomandările cadrului cuprinzător de politici în materie de investiții pentru dezvoltare durabilă al UNCTAD, pentru a stimula investiții mai responsabile, mai transparente și mai justificate;

| 70. | subliniază cerința din „Planul de investiții pentru Europa” elaborat de Comisie, de a stimula investițiile în UE și consideră că strategiile comerciale sunt o modalitate esențială de îndeplinire a acestui obiectiv; regretă faptul că Fondul european pentru investiții strategice nu conține o dimensiune externă; solicită Comisiei să se gândească numai la crearea unei componente externe, după o analiză atentă a performanței fondului și o examinare a utilității sale, având în vedere acordarea de împrumuturi de către Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și acțiunile Fondului european de dezvoltare; subliniază că aceste fonduri trebuie să contribuie la dezvoltarea durabilă și la crearea de locuri de muncă decente, la combaterea sărăciei și la atenuarea cauzelor profunde ale migrației; |
| --- | --- |

70.

subliniază cerința din „Planul de investiții pentru Europa” elaborat de Comisie, de a stimula investițiile în UE și consideră că strategiile comerciale sunt o modalitate esențială de îndeplinire a acestui obiectiv; regretă faptul că Fondul european pentru investiții strategice nu conține o dimensiune externă; solicită Comisiei să se gândească numai la crearea unei componente externe, după o analiză atentă a performanței fondului și o examinare a utilității sale, având în vedere acordarea de împrumuturi de către Banca Europeană de Investiții, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și acțiunile Fondului european de dezvoltare; subliniază că aceste fonduri trebuie să contribuie la dezvoltarea durabilă și la crearea de locuri de muncă decente, la combaterea sărăciei și la atenuarea cauzelor profunde ale migrației;

| 71. | reamintește necesitatea de a mări transparența și răspunderea instituțiilor financiare de dezvoltare și a parteneriatelor de tip public-privat de a urmări și monitoriza în mod eficient fluxurile monetare, sustenabilitatea datoriilor și valoarea adăugată pentru dezvoltarea viabilă a proiectelor lor; |
| --- | --- |

71.

reamintește necesitatea de a mări transparența și răspunderea instituțiilor financiare de dezvoltare și a parteneriatelor de tip public-privat de a urmări și monitoriza în mod eficient fluxurile monetare, sustenabilitatea datoriilor și valoarea adăugată pentru dezvoltarea viabilă a proiectelor lor;

Comerț și agricultură

| 72. | subliniază că standardele ridicate ale Europei în ceea ce privește mediul înconjurător, siguranța alimentară, bunăstarea animalelor și condițiile sociale sunt foarte importante pentru cetățenii UE, în special în ceea ce privește morala publică și alegerile în cunoștință de cauză făcute de consumatori; consideră că acordurile comerciale ar trebui să promoveze o concurență loială pentru a se asigura că agricultorii din UE beneficiază în totalitate de concesii tarifare și nu sunt dezavantajați economic comparativ cu cei din țările terțe; subliniază că trebuie garantată protejarea standardelor UE privind siguranța alimentară și bunăstarea animalelor, prin păstrarea principiul precauției, a agriculturii sustenabile, a unui nivel ridicat al trasabilității produselor și prin verificarea aplicării legilor UE aplicabile în cazul tuturor exporturilor; constată diferențe semnificative între standardele de bunăstare a animalelor la nivel internațional; subliniază, în această privință, necesitatea de a reglementa exportul animalelor vii de fermă, în conformitate cu dreptul UE și standardele stabilite de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE); |
| --- | --- |

72.

subliniază că standardele ridicate ale Europei în ceea ce privește mediul înconjurător, siguranța alimentară, bunăstarea animalelor și condițiile sociale sunt foarte importante pentru cetățenii UE, în special în ceea ce privește morala publică și alegerile în cunoștință de cauză făcute de consumatori; consideră că acordurile comerciale ar trebui să promoveze o concurență loială pentru a se asigura că agricultorii din UE beneficiază în totalitate de concesii tarifare și nu sunt dezavantajați economic comparativ cu cei din țările terțe; subliniază că trebuie garantată protejarea standardelor UE privind siguranța alimentară și bunăstarea animalelor, prin păstrarea principiul precauției, a agriculturii sustenabile, a unui nivel ridicat al trasabilității produselor și prin verificarea aplicării legilor UE aplicabile în cazul tuturor exporturilor; constată diferențe semnificative între standardele de bunăstare a animalelor la nivel internațional; subliniază, în această privință, necesitatea de a reglementa exportul animalelor vii de fermă, în conformitate cu dreptul UE și standardele stabilite de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE);

| 73. | consideră că, în contextul actualei crize din agricultură, este importantă deschiderea de noi piețe pentru produsele agricole din UE, cum ar fi produsele lactate, carnea și fructele și legumele; subliniază că este necesară identificarea de noi piețe alternative cu potențial ridicat de cumpărare; |
| --- | --- |

73.

consideră că, în contextul actualei crize din agricultură, este importantă deschiderea de noi piețe pentru produsele agricole din UE, cum ar fi produsele lactate, carnea și fructele și legumele; subliniază că este necesară identificarea de noi piețe alternative cu potențial ridicat de cumpărare;

| 74. | consideră că este necesar să se consolideze valoarea adăugată a agriculturii și să se organizeze campanii de promovare pentru deschiderea de piețe noi; subliniază mai presus de toate că este esențial să se consolideze sistemele europene de calitate, deoarece acestea asigură cea mai bună imagine pentru mărcile de produse europene pe piața mondială, oferind avantaje indirecte pentru întreaga agricultură europeană; |
| --- | --- |

74.

consideră că este necesar să se consolideze valoarea adăugată a agriculturii și să se organizeze campanii de promovare pentru deschiderea de piețe noi; subliniază mai presus de toate că este esențial să se consolideze sistemele europene de calitate, deoarece acestea asigură cea mai bună imagine pentru mărcile de produse europene pe piața mondială, oferind avantaje indirecte pentru întreaga agricultură europeană;

| 75. | subliniază că este nevoie de controale mai stricte la frontiere ale importurilor, precum și de inspecții mai riguroase ale Oficiului Alimentar și Veterinar cu privire la condițiile de producție și comercializare din țările care exportă în UE, pentru a asigura respectarea normelor Uniunii; |
| --- | --- |

75.

subliniază că este nevoie de controale mai stricte la frontiere ale importurilor, precum și de inspecții mai riguroase ale Oficiului Alimentar și Veterinar cu privire la condițiile de producție și comercializare din țările care exportă în UE, pentru a asigura respectarea normelor Uniunii;

| 76. | subliniază că este important să se realizeze progrese, în cadrul tuturor negocierilor pentru acorduri de liber schimb, în ceea ce privește obstacolele sanitare și fitosanitare și alte bariere netarifare, în special în ceea ce privește limitele impuse de UE care pot avea impact asupra sănătății consumatorilor; |
| --- | --- |

76.

subliniază că este important să se realizeze progrese, în cadrul tuturor negocierilor pentru acorduri de liber schimb, în ceea ce privește obstacolele sanitare și fitosanitare și alte bariere netarifare, în special în ceea ce privește limitele impuse de UE care pot avea impact asupra sănătății consumatorilor;

| 77. | reamintește importanța indicațiilor geografice în promovarea produselor agroalimentare europene tradiționale, protejându-le de practicile supărătoare de „free-riding” garantând drepturile și alegerile conștiente ale consumatorilor și protejând producătorii și agricultorii din mediul rural, în special IMM-urile; constată că protecția și recunoașterea indicațiilor geografice în țări terțe ar putea avea o valoare foarte mare pentru întreg sectorul agroalimentar al UE și consideră că toate acordurile comerciale ar trebui să includă măsuri de protecție și acțiuni de combatere a bunurilor contrafăcute; |
| --- | --- |

77.

reamintește importanța indicațiilor geografice în promovarea produselor agroalimentare europene tradiționale, protejându-le de practicile supărătoare de „free-riding” garantând drepturile și alegerile conștiente ale consumatorilor și protejând producătorii și agricultorii din mediul rural, în special IMM-urile; constată că protecția și recunoașterea indicațiilor geografice în țări terțe ar putea avea o valoare foarte mare pentru întreg sectorul agroalimentar al UE și consideră că toate acordurile comerciale ar trebui să includă măsuri de protecție și acțiuni de combatere a bunurilor contrafăcute;

Un acces mai bun la contractele de achiziții publice pentru operatorii economici europeni

| 78. | solicită eliminarea dezechilibrelor actuale în gradul de deschidere a piețelor de achiziții publice între UE și alți parteneri comerciali; invită Comisia să depună mai multe eforturi pentru a obține o deschidere ambițioasă și mai reciprocă a piețelor internaționale de achiziții publice, garantând în același timp excluderea serviciilor de interes economic general și asigurându-se că statele vor fi libere să adopte standarde sociale și de mediu pentru procedurile de achiziții (cum ar fi criteriile vizând „oferta cea mai avantajoasă economic” (MEAT – Most Economically Advantageous Tender)); subliniază că operatorii economici europeni, atât corporațiile, cât și IMM-urile, au nevoie de un acces mai bun la contractele publice în țările terțe, prin intermediul unor instrumente precum Small Business Act și eliminarea nivelului actual de asimetrie; reamintește, în acest sens, că UE este una dintre cele mai deschise piețe pentru achiziții publice dintre toți membrii OMC; |
| --- | --- |

78.

solicită eliminarea dezechilibrelor actuale în gradul de deschidere a piețelor de achiziții publice între UE și alți parteneri comerciali; invită Comisia să depună mai multe eforturi pentru a obține o deschidere ambițioasă și mai reciprocă a piețelor internaționale de achiziții publice, garantând în același timp excluderea serviciilor de interes economic general și asigurându-se că statele vor fi libere să adopte standarde sociale și de mediu pentru procedurile de achiziții (cum ar fi criteriile vizând „oferta cea mai avantajoasă economic” (MEAT – Most Economically Advantageous Tender)); subliniază că operatorii economici europeni, atât corporațiile, cât și IMM-urile, au nevoie de un acces mai bun la contractele publice în țările terțe, prin intermediul unor instrumente precum Small Business Act și eliminarea nivelului actual de asimetrie; reamintește, în acest sens, că UE este una dintre cele mai deschise piețe pentru achiziții publice dintre toți membrii OMC;

| 79. | ia act de publicarea de către Comisie a propunerii sale modificate de regulament privind accesul bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piața internă a achizițiilor publice în UE, ceea ce reprezintă un instrument important pentru garantarea unor condiții de concurență echitabile pentru accesul țărilor terțe pe piață, și regretă profund că guvernele statelor membre au blocat propunerea inițială; invită Comisia să asigure o reciprocitate pozitivă în accesul la piețele de achiziții publice cu partenerii comerciali majori; |
| --- | --- |

79.

ia act de publicarea de către Comisie a propunerii sale modificate de regulament privind accesul bunurilor și al serviciilor din țări terțe pe piața internă a achizițiilor publice în UE, ceea ce reprezintă un instrument important pentru garantarea unor condiții de concurență echitabile pentru accesul țărilor terțe pe piață, și regretă profund că guvernele statelor membre au blocat propunerea inițială; invită Comisia să asigure o reciprocitate pozitivă în accesul la piețele de achiziții publice cu partenerii comerciali majori;

Acces egal la resurse pentru o concurență loială pe piața mondială

| 80. | subliniază că resursele naturale sunt limitate și ar trebui utilizate într-un mod sustenabil din punct de vedere economic și ecologic, acordând prioritate reciclării; recunoaște dependența pronunțată a țărilor în curs de dezvoltare, și mai ales a celor mai puțin dezvoltate de resursele naturale; reamintește că politica comercială europeană trebuie să urmărească o strategie coerentă, sustenabilă, cuprinzătoare și intersectorială în ceea ce privește materiile prime, după cum a evidențiat deja Parlamentul în rezoluția sa referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în cadrul Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

80.

subliniază că resursele naturale sunt limitate și ar trebui utilizate într-un mod sustenabil din punct de vedere economic și ecologic, acordând prioritate reciclării; recunoaște dependența pronunțată a țărilor în curs de dezvoltare, și mai ales a celor mai puțin dezvoltate de resursele naturale; reamintește că politica comercială europeană trebuie să urmărească o strategie coerentă, sustenabilă, cuprinzătoare și intersectorială în ceea ce privește materiile prime, după cum a evidențiat deja Parlamentul în rezoluția sa referitoare la o nouă politică comercială pentru Europa în cadrul Strategiei Europa 2020;

| 81. | subliniază necesitatea de a evolua către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și invită, prin urmare, Comisia să intensifice cooperarea în domeniul cercetării energetice, urmărind să promoveze diversificarea furnizorilor, a rutelor și a surselor de energie, identificarea unor noi parteneri comerciali în domeniul energiei și crearea unei concurențe mai mari, scăzând prețurile pentru consumatorii de energie; subliniază că dezvoltarea surselor regenerabile de energie și promovarea eficienței energetice sunt esențiale pentru creșterea securității energetice și reducerea dependenței de importuri; subliniază importanța includerii ambelor prevederi în acordurile de liber schimb, cu scopul de a construi parteneriate energetice și de a consolida cooperarea tehnologică (în special în domeniul surselor regenerabile de energie, al eficienței energetice și al garanțiilor) și de a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon, pentru a realiza obiectivele prezentate la COP21; |
| --- | --- |

81.

subliniază necesitatea de a evolua către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și invită, prin urmare, Comisia să intensifice cooperarea în domeniul cercetării energetice, urmărind să promoveze diversificarea furnizorilor, a rutelor și a surselor de energie, identificarea unor noi parteneri comerciali în domeniul energiei și crearea unei concurențe mai mari, scăzând prețurile pentru consumatorii de energie; subliniază că dezvoltarea surselor regenerabile de energie și promovarea eficienței energetice sunt esențiale pentru creșterea securității energetice și reducerea dependenței de importuri; subliniază importanța includerii ambelor prevederi în acordurile de liber schimb, cu scopul de a construi parteneriate energetice și de a consolida cooperarea tehnologică (în special în domeniul surselor regenerabile de energie, al eficienței energetice și al garanțiilor) și de a preveni relocarea emisiilor de dioxid de carbon, pentru a realiza obiectivele prezentate la COP21;

Lupta împotriva comerțului ilegal cu animale sălbatice și cu produse de faună sălbatică

| 82. | este în continuare profund preocupat de creșterea recentă a infracțiunilor împotriva animalelor sălbatice și a comerțului ilegal conex, care nu numai că are un impact devastator asupra biodiversității și a numărului de specii, ci prezintă un pericol clar și prezent pentru subzistența și economiile locale, mai ales în țările în curs de dezvoltare; salută angajamentul UE de a elimina comerțul ilegal cu animale sălbatice ca parte a răspunsului UE la Agenda ONU de dezvoltare durabilă pentru 2031, în special la cel de al 15-lea obiectiv de dezvoltare durabilă, care marchează nu numai necesitatea stopării braconajului și a traficului de specii protejate de floră și faună, ci și a rezolvării cererii și ofertei ilegale de produse obținute din fauna sălbatică; se așteaptă în acest sens ca Comisia, după o perioadă de reflecție, inclusiv în consultare cu Parlamentul și statele membre, să analizeze modul optim de includere a unor dispoziții privind comerțul ilegal cu animale sălbatice în toate acorduri comerciale viitoare ale UE; |
| --- | --- |

82.

este în continuare profund preocupat de creșterea recentă a infracțiunilor împotriva animalelor sălbatice și a comerțului ilegal conex, care nu numai că are un impact devastator asupra biodiversității și a numărului de specii, ci prezintă un pericol clar și prezent pentru subzistența și economiile locale, mai ales în țările în curs de dezvoltare; salută angajamentul UE de a elimina comerțul ilegal cu animale sălbatice ca parte a răspunsului UE la Agenda ONU de dezvoltare durabilă pentru 2031, în special la cel de al 15-lea obiectiv de dezvoltare durabilă, care marchează nu numai necesitatea stopării braconajului și a traficului de specii protejate de floră și faună, ci și a rezolvării cererii și ofertei ilegale de produse obținute din fauna sălbatică; se așteaptă în acest sens ca Comisia, după o perioadă de reflecție, inclusiv în consultare cu Parlamentul și statele membre, să analizeze modul optim de includere a unor dispoziții privind comerțul ilegal cu animale sălbatice în toate acorduri comerciale viitoare ale UE;

Îmbunătățirea cooperării vamale și combaterea comerțului ilicit la frontierele UE

| 83. | subliniază că procedurile vamale mai bine armonizate și mai eficiente în Europa și în străinătate contribuie la facilitarea comerțului și respectă cerințele aferente de facilitare a comerțului și contribuie la prevenirea pătrunderii falsurilor, a bunurilor ilegale și contrafăcute pe piața unică, care subminează creșterea economică a UE și expune consumatorii din UE; salută intenția Comisiei de a consolida cooperarea între autoritățile vamale; invită din nou Comisia și statele membre să înființeze un serviciu vamal unificat al UE pentru o aplicare mai eficientă a normelor și a procedurilor vamale pe întreg teritoriul vamal al UE; |
| --- | --- |

83.

subliniază că procedurile vamale mai bine armonizate și mai eficiente în Europa și în străinătate contribuie la facilitarea comerțului și respectă cerințele aferente de facilitare a comerțului și contribuie la prevenirea pătrunderii falsurilor, a bunurilor ilegale și contrafăcute pe piața unică, care subminează creșterea economică a UE și expune consumatorii din UE; salută intenția Comisiei de a consolida cooperarea între autoritățile vamale; invită din nou Comisia și statele membre să înființeze un serviciu vamal unificat al UE pentru o aplicare mai eficientă a normelor și a procedurilor vamale pe întreg teritoriul vamal al UE;

| 84. | subliniază că Comisia ar trebui să urmărească în acordurile comerciale să convingă partenerii comerciali să creeze ghișee unice pentru conformitatea vamală și la frontieră, dacă este necesar, însoțite de un ajutor de consolidare a capacităților pentru fondurile comerciale, după caz; |
| --- | --- |

84.

subliniază că Comisia ar trebui să urmărească în acordurile comerciale să convingă partenerii comerciali să creeze ghișee unice pentru conformitatea vamală și la frontieră, dacă este necesar, însoțite de un ajutor de consolidare a capacităților pentru fondurile comerciale, după caz;

| 85. | subliniază că e nevoie de o comunicare adecvată și de o coordonare fermă pentru a se asigura că eliminarea tarifelor este însoțită de măsurile tehnice, instituționale și politice corespunzătoare pentru a asigura securitatea continuă a comerțului; |
| --- | --- |

85.

subliniază că e nevoie de o comunicare adecvată și de o coordonare fermă pentru a se asigura că eliminarea tarifelor este însoțită de măsurile tehnice, instituționale și politice corespunzătoare pentru a asigura securitatea continuă a comerțului;

| 86. | invită Comisia să aibă în vedere indicatori cheie de performanță pentru a evalua activitatea administrațiilor vamale la nivel național și internațional; regretă faptul că, în prezent, sunt disponibile foarte puține date publice; subliniază că ar fi util să se înțeleagă modul în care administrațiile vamale și alte agenții de supraveghere a frontierelor acționează curent la nivel național, dar și cu partenerii comerciali, pentru a comunica bunele practici și interesele specifice în domeniul facilitării comerțului în cadrul instituțiilor europene (ținând, astfel, cont de dispozițiile articolului 13 din Acordul OMC de facilitare a comerțului); |
| --- | --- |

86.

invită Comisia să aibă în vedere indicatori cheie de performanță pentru a evalua activitatea administrațiilor vamale la nivel național și internațional; regretă faptul că, în prezent, sunt disponibile foarte puține date publice; subliniază că ar fi util să se înțeleagă modul în care administrațiile vamale și alte agenții de supraveghere a frontierelor acționează curent la nivel național, dar și cu partenerii comerciali, pentru a comunica bunele practici și interesele specifice în domeniul facilitării comerțului în cadrul instituțiilor europene (ținând, astfel, cont de dispozițiile articolului 13 din Acordul OMC de facilitare a comerțului);

| 87. | cere Comisiei și statelor membre să lanseze o dezbatere deschisă referitoare la posibila trecere a autorităților vamale de la nivel național la nivelul UE; |
| --- | --- |

87.

cere Comisiei și statelor membre să lanseze o dezbatere deschisă referitoare la posibila trecere a autorităților vamale de la nivel național la nivelul UE;

Furnizarea de beneficii concrete pentru consumatori

| 88. | admite faptul că acordurile comerciale au potențialul de a aduce mari beneficii consumatorilor, în special prin creșterea concurenței, scăderea prețurilor, furnizarea unei game mai mari de alegeri și stimularea inovării; invită Comisia ca, pentru a activa acest potențial, să urmărească ferm în toate negocierile să obțină o limitare a practicilor de blocare geografică, reducerea taxele internaționale de roaming și consolidarea drepturilor pasagerilor; |
| --- | --- |

88.

admite faptul că acordurile comerciale au potențialul de a aduce mari beneficii consumatorilor, în special prin creșterea concurenței, scăderea prețurilor, furnizarea unei game mai mari de alegeri și stimularea inovării; invită Comisia ca, pentru a activa acest potențial, să urmărească ferm în toate negocierile să obțină o limitare a practicilor de blocare geografică, reducerea taxele internaționale de roaming și consolidarea drepturilor pasagerilor;

| 89. | solicită adoptarea unor mecanisme de sprijinire a consumatorilor în contextul comerțului transfrontalier de bunuri și servicii cu țări terțe, de exemplu, prin puncte de contact online care să ofere informații sau asistență în cazul unor litigii; |
| --- | --- |

89.

solicită adoptarea unor mecanisme de sprijinire a consumatorilor în contextul comerțului transfrontalier de bunuri și servicii cu țări terțe, de exemplu, prin puncte de contact online care să ofere informații sau asistență în cazul unor litigii;

| 90. | insistă asupra informării corecte a consumatorilor cu privire la caracteristicile produselor ce fac obiectul schimburilor comerciale; |
| --- | --- |

90.

insistă asupra informării corecte a consumatorilor cu privire la caracteristicile produselor ce fac obiectul schimburilor comerciale;

Comerț pentru toți: adoptarea unor măsuri de susținere a politicilor de deschidere comercială și a politicilor de investiții pentru a maximiza câștigurile și a reduce la minimum pierderile

| 91. | este de acord cu opinia OCDE că politicile de „comerț deschis și echitabil” și cele de investiții necesită o gamă de politici eficiente de însoțire pentru a minimiza pierderile suferite de populațiile și economiile UE și a țărilor terțe ca urmare a liberalizării comerțului; îndeamnă statele membre și Comisia să facă eforturi mai mari pentru a completa deschiderea comercială printr-o gamă de măsuri de susținere pentru a garanta o dezvoltare durabilă, în domenii cum ar fi serviciile publice și investițiile, educația și sănătatea, politici active pentru piața forței de muncă, cercetarea și dezvoltare, dezvoltarea infrastructurilor și a normelor adecvate de garantare a drepturilor sociale și a protecției mediului; |
| --- | --- |

91.

este de acord cu opinia OCDE că politicile de „comerț deschis și echitabil” și cele de investiții necesită o gamă de politici eficiente de însoțire pentru a minimiza pierderile suferite de populațiile și economiile UE și a țărilor terțe ca urmare a liberalizării comerțului; îndeamnă statele membre și Comisia să facă eforturi mai mari pentru a completa deschiderea comercială printr-o gamă de măsuri de susținere pentru a garanta o dezvoltare durabilă, în domenii cum ar fi serviciile publice și investițiile, educația și sănătatea, politici active pentru piața forței de muncă, cercetarea și dezvoltare, dezvoltarea infrastructurilor și a normelor adecvate de garantare a drepturilor sociale și a protecției mediului;

| 92. | invită Comisia și statele membre să efectueze o analiză aprofundată ex ante și ex post, pe baza unei evaluări de impact sectoriale și regionale pentru acordurile comerciale și dosarele legislative relevante, anticipând posibilele efecte negative asupra pieței forței de muncă din UE și găsind modalități mai sofisticate de a introduce măsuri de atenuare pentru a redezvolta industriile și regiunile rămase în urmă, în vederea realizării unei distribuții mai echitabile și a asigurării unor câștiguri la scară largă din comerț; subliniază că, în acest sens, fondurile structurale și de investiții europene, în special Fondul european de dezvoltare regională și Fondul social european, ar putea juca un rol deosebit; subliniază că Fondul european de ajustare la globalizare ar putea fi, de asemenea, un instrument important dacă este reformat și conceput astfel încât să beneficieze de o finanțare adecvată pentru oferi asistență firmelor și producătorilor afectați de efectele globalizării prin sancțiunile comerciale impuse țărilor terțe, dar i angajaților IMM-urilor loviți direct de efectele globalizării; |
| --- | --- |

92.

invită Comisia și statele membre să efectueze o analiză aprofundată ex ante și ex post, pe baza unei evaluări de impact sectoriale și regionale pentru acordurile comerciale și dosarele legislative relevante, anticipând posibilele efecte negative asupra pieței forței de muncă din UE și găsind modalități mai sofisticate de a introduce măsuri de atenuare pentru a redezvolta industriile și regiunile rămase în urmă, în vederea realizării unei distribuții mai echitabile și a asigurării unor câștiguri la scară largă din comerț; subliniază că, în acest sens, fondurile structurale și de investiții europene, în special Fondul european de dezvoltare regională și Fondul social european, ar putea juca un rol deosebit; subliniază că Fondul european de ajustare la globalizare ar putea fi, de asemenea, un instrument important dacă este reformat și conceput astfel încât să beneficieze de o finanțare adecvată pentru oferi asistență firmelor și producătorilor afectați de efectele globalizării prin sancțiunile comerciale impuse țărilor terțe, dar i angajaților IMM-urilor loviți direct de efectele globalizării;

o

o o

| 93. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, UNCTAD și OMC. |
| --- | --- |

93.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, UNCTAD și OMC.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0415.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0252.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0041.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0250.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0219.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0175.

(7)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 87.

(8)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 42.

(9)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 94.

(10)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

(11)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 101.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/47

---

P8_TA(2016)0300

Combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE

Rezoluţia Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (2015/2340(INI))

(2018/C 101/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate instrumentele internaționale relevante privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și toate instrumentele internaționale relevante privind drepturile omului,

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copilului,

| — | având în vedere Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul facultativ la Convenția privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (2000) și protocoalele anexate la aceasta, îndeosebi Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii (2000) și Protocolul împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare (2000), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (2000) și protocoalele anexate la aceasta, îndeosebi Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii (2000) și Protocolul împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare (2000),

| — | având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora (1990), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora (1990),

| — | având în vedere activitatea din cadrul mecanismelor internaționale pentru apărarea drepturilor omului, inclusiv aceea a raportorului special al ONU privind traficul de persoane, îndeosebi femei și copii, precum și aceea a altor raportori speciali ai ONU relevanți, mecanismul de revizuire periodică universală și activitatea organismelor ONU pentru protecția drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea din cadrul mecanismelor internaționale pentru apărarea drepturilor omului, inclusiv aceea a raportorului special al ONU privind traficul de persoane, îndeosebi femei și copii, precum și aceea a altor raportori speciali ai ONU relevanți, mecanismul de revizuire periodică universală și activitatea organismelor ONU pentru protecția drepturilor omului,

| — | având în vedere raportul raportorului special al ONU privind traficul de persoane, îndeosebi femei și copii (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul raportorului special al ONU privind traficul de persoane, îndeosebi femei și copii (2014),

| — | având în vedere raportul global privind traficul de persoane (2014) al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul global privind traficul de persoane (2014) al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate;

| — | având în vedere modelul de lege al ONU împotriva traficului de persoane, conceput să ajute țările la revizuirea și modificarea legislației existente și la adoptarea unei noi legislații pentru combaterea traficului de ființe umane (2009), |
| --- | --- |

—

având în vedere modelul de lege al ONU împotriva traficului de persoane, conceput să ajute țările la revizuirea și modificarea legislației existente și la adoptarea unei noi legislații pentru combaterea traficului de ființe umane (2009),

| — | având în vedere principiile și orientările recomandate cu privire la drepturile omului și la traficul de ființe umane, prezentate Consiliului Economic și Social ca addendum la raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHCHR) (E/2002/68/Add. 1); |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile și orientările recomandate cu privire la drepturile omului și la traficul de ființe umane, prezentate Consiliului Economic și Social ca addendum la raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHCHR) (E/2002/68/Add. 1);

| — | având în vedere principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului pentru punerea în aplicare a cadrului „Protecție, respect și măsuri reparatorii” al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului pentru punerea în aplicare a cadrului „Protecție, respect și măsuri reparatorii” al ONU,

| — | având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind dreptul la o cale de atac eficientă pentru victimele traficului de persoane, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fundamentale ale ONU privind dreptul la o cale de atac eficientă pentru victimele traficului de persoane,

| — | având în vedere Orientările UNICEF privind protecția copiilor victime ale traficului de ființe umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UNICEF privind protecția copiilor victime ale traficului de ființe umane,

| — | având în vedere Convenția OIM privind munca forțată, 1930 (nr. 29), Protocolul din 2014 anexat la Convenția privind munca forțată, 1930, Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105) și Recomandarea privind munca forțată (Măsuri suplimentare), 2014 (nr. 203), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM privind munca forțată, 1930 (nr. 29), Protocolul din 2014 anexat la Convenția privind munca forțată, 1930, Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105) și Recomandarea privind munca forțată (Măsuri suplimentare), 2014 (nr. 203),

| — | având în vedere Convenția privind vârsta minimă, 1973 (nr. 138) și Convenția privind cele mai grave forme ale muncii copiilor, 1999 (nr. 182), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind vârsta minimă, 1973 (nr. 138) și Convenția privind cele mai grave forme ale muncii copiilor, 1999 (nr. 182),

| — | având în vedere Convenția OIM privind lucrătorii casnici, 2011 (nr. 189), referitoare la munca decentă pentru lucrătorii domestici, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM privind lucrătorii casnici, 2011 (nr. 189), referitoare la munca decentă pentru lucrătorii domestici,

| — | având în vedere raportul OIM „Profiturile și sărăcia: economia muncii forțate” (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OIM „Profiturile și sărăcia: economia muncii forțate” (2014),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 5 din aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 5 din aceasta,

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității,

| — | având în vedere Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/23/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind stabilirea standardelor de calitate și securitate pentru donarea, obținerea, controlul, prelucrarea, conservarea, stocarea și distribuirea țesuturilor și a celulelor umane,

| — | având în vedere documentul orientat către acțiune privind consolidarea dimensiunii externe a UE în ceea ce privește combaterea traficului de persoane (2009) și cele două rapoarte de punere în aplicare a acestuia (2011 și 2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul orientat către acțiune privind consolidarea dimensiunii externe a UE în ceea ce privește combaterea traficului de persoane (2009) și cele două rapoarte de punere în aplicare a acestuia (2011 și 2012),

| — | având în vedere Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016),

| — | având în vedere raportul de evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane (COM(2014)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane (COM(2014)0635),

| — | având în vedere activitatea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la Raportul anual 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 decembrie 2015 referitoare la Raportul anual 2014 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1),

| — | având în vedere cadrul pentru activitățile UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor 2016-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul pentru activitățile UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor 2016-2020,

| — | având în vedere Raportul Europol asupra situației intitulat „Traficul de persoane în UE” din februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Europol asupra situației intitulat „Traficul de persoane în UE” din februarie 2016,

| — | având în vedere abordarea globală în materie de migrație și mobilitate (AGMM), |
| --- | --- |

—

având în vedere abordarea globală în materie de migrație și mobilitate (AGMM),

| — | având în vedere Agenda europeană privind migrația din 13 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda europeană privind migrația din 13 mai 2015,

| — | având în vedere Planul de acțiune de la La Valetta din noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune de la La Valetta din noiembrie 2015,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (2005), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (2005),

| — | având în vedere raportul general privind activitățile Grupului de experți pentru lupta împotriva traficului de ființe umane ((GRETA), în care este descrisă punerea în aplicare a Convenției Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul general privind activitățile Grupului de experți pentru lupta împotriva traficului de ființe umane ((GRETA), în care este descrisă punerea în aplicare a Convenției Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane (2014),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane, deschisă spre semnare din martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane, deschisă spre semnare din martie 2015,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a demnității ființei umane față de aplicațiile biologiei și medicinei: Convenția privind drepturile omului și biomedicina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru protecția drepturilor omului și a demnității ființei umane față de aplicațiile biologiei și medicinei: Convenția privind drepturile omului și biomedicina,

| — | având în vedere Declarația de la Istanbul privind traficul de organe și turismul pentru transplanturi (2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Istanbul privind traficul de organe și turismul pentru transplanturi (2008),

| — | având în vedere principiile directoare ale OSCE privind drepturile omului la întoarcerea victimelor traficului de persoane (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare ale OSCE privind drepturile omului la întoarcerea victimelor traficului de persoane (2014),

| — | având în vedere raportul Grupului Interguvernamental de Acțiune Financiară (FATF) (2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului Interguvernamental de Acțiune Financiară (FATF) (2011),

| — | având în vedere Convenția de la Haga asupra protecției copilului și cooperării în materia adopției internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga asupra protecției copilului și cooperării în materia adopției internaționale,

| — | având în vedere raportul de activitate privind combaterea traficului și asistența pentru migranții vulnerabili (2012) al Organizației Internațională pentru Migrație (OIM), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de activitate privind combaterea traficului și asistența pentru migranții vulnerabili (2012) al Organizației Internațională pentru Migrație (OIM),

| — | având în vedere raportul OIM privind abordarea traficul de ființe umane și a exploatării în perioadele de criză (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OIM privind abordarea traficul de ființe umane și a exploatării în perioadele de criză (2015),

| — | având în vedere Convenția ASEAN împotriva traficului de persoane, îndeosebi femei și copii (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ASEAN împotriva traficului de persoane, îndeosebi femei și copii (2015),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și (A8-0205/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și (A8-0205/2016),

| A. | întrucât traficul de ființe umane (THB), parte a infracționalității organizate, constituie una dintre cele mai grave forme de abuz asupra drepturilor omului, deoarece transformă ființele umane în marfă, încalcă în mod profund și pe termen lung demnitatea, integritatea și drepturile victimei și profită abuziv de circumstanțe caracterizate prin vulnerabilitate, ca pauperitatea sau izolarea; |
| --- | --- |

A.

întrucât traficul de ființe umane (THB), parte a infracționalității organizate, constituie una dintre cele mai grave forme de abuz asupra drepturilor omului, deoarece transformă ființele umane în marfă, încalcă în mod profund și pe termen lung demnitatea, integritatea și drepturile victimei și profită abuziv de circumstanțe caracterizate prin vulnerabilitate, ca pauperitatea sau izolarea;

| B. | întrucât traficul de ființe umane este definit de Organizația Națiunilor Unite (Protocolul de la Palermo) ca activitatea de recrutare, transport, transfer, adăpostire sau primire de persoane, prin amenințări sau uz de forță sau prin alte mijloace de constrângere, răpire, fraudă, înșelăciune, abuz de putere sau poziție de vulnerabilitate sau prin darea sau primirea unor plăți sau beneficii pentru a obține consimțământul unei persoane care deține controlul asupra unei alte persoane, în scopul exploatării; întrucât exploatarea include, la nivelul său minim, exploatarea altora prin prostituție forțată sau alte forme de exploatare sexuală, munca sau serviciile forțate, sclavia sau practicile similare sclaviei, inclusiv sclavia copiilor cu scopul de a transforma copiii în soldați, servitutea sau prelevarea organelor; întrucât aceasta constituie o practică bazată pe ură, în special atunci când ființe umane supun copiii celor mai grave forme de exploatare; |
| --- | --- |

B.

întrucât traficul de ființe umane este definit de Organizația Națiunilor Unite (Protocolul de la Palermo) ca activitatea de recrutare, transport, transfer, adăpostire sau primire de persoane, prin amenințări sau uz de forță sau prin alte mijloace de constrângere, răpire, fraudă, înșelăciune, abuz de putere sau poziție de vulnerabilitate sau prin darea sau primirea unor plăți sau beneficii pentru a obține consimțământul unei persoane care deține controlul asupra unei alte persoane, în scopul exploatării; întrucât exploatarea include, la nivelul său minim, exploatarea altora prin prostituție forțată sau alte forme de exploatare sexuală, munca sau serviciile forțate, sclavia sau practicile similare sclaviei, inclusiv sclavia copiilor cu scopul de a transforma copiii în soldați, servitutea sau prelevarea organelor; întrucât aceasta constituie o practică bazată pe ură, în special atunci când ființe umane supun copiii celor mai grave forme de exploatare;

| C. | întrucât articolul 2 litera (a) din Protocolul opțional la Convenția ONU privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția infantilă și pornografia infantilă, termenul de „vânzare de copii” înseamnă „orice act sau tranzacție prin care un copil este transferat de orice persoană sau grup de persoane către o altă persoană sau un alt grup de persoane în schimbul unei plăți sau al oricărui alt avantaj”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 2 litera (a) din Protocolul opțional la Convenția ONU privind drepturile copilului referitor la vânzarea de copii, prostituția infantilă și pornografia infantilă, termenul de „vânzare de copii” înseamnă „orice act sau tranzacție prin care un copil este transferat de orice persoană sau grup de persoane către o altă persoană sau un alt grup de persoane în schimbul unei plăți sau al oricărui alt avantaj”;

| D. | întrucât, potrivit raportului general privind traficul de persoane al (2014) al Oficiului pentru Droguri și Criminalitate al ONU (UNDOC), 70 % din numărul total de victime identificate sunt femei și fete; întrucât 79 % dintre victimele identificate ale exploatării sexuale, care reprezintă 53 % din formele de exploatare depistate la nivel mondial, iar bărbații reprezintă 83 % din victimele identificate ale muncii forțate, ceea ce constituie 40 % din formele de exploatare depistate la nivel mondial; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit raportului general privind traficul de persoane al (2014) al Oficiului pentru Droguri și Criminalitate al ONU (UNDOC), 70 % din numărul total de victime identificate sunt femei și fete; întrucât 79 % dintre victimele identificate ale exploatării sexuale, care reprezintă 53 % din formele de exploatare depistate la nivel mondial, iar bărbații reprezintă 83 % din victimele identificate ale muncii forțate, ceea ce constituie 40 % din formele de exploatare depistate la nivel mondial;

| E. | întrucât factori complecși și interdependenți, cum ar fi discriminarea sistematică și structurală, încălcări ale drepturilor omului, sărăcia, inegalitatea, corupția, conflictele violente, confiscarea terenurilor, lipsa educației, șomajul și sistemele disfuncționale de migrație a forței de muncă, măresc vulnerabilitatea persoanelor în fața exploatării și a abuzurilor, lăsându-le doar un număr redus de opțiuni și resurse; întrucât Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016) identifică violența împotriva femeilor drept cauza profundă a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

E.

întrucât factori complecși și interdependenți, cum ar fi discriminarea sistematică și structurală, încălcări ale drepturilor omului, sărăcia, inegalitatea, corupția, conflictele violente, confiscarea terenurilor, lipsa educației, șomajul și sistemele disfuncționale de migrație a forței de muncă, măresc vulnerabilitatea persoanelor în fața exploatării și a abuzurilor, lăsându-le doar un număr redus de opțiuni și resurse; întrucât Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016) identifică violența împotriva femeilor drept cauza profundă a traficului de ființe umane;

| F. | întrucât traficul de ființe umane constituie o infracțiune gravă; întrucât femeile și fetele constituie, de asemenea, o proporție importantă a victimelor altor forme de trafic de ființe umane, ca exploatarea forțată în sectoare cum sunt activitățile casnice și de îngrijire, activitățile productive, sectorul alimentar, activitățile de curățenie și alte sectoare; |
| --- | --- |

F.

întrucât traficul de ființe umane constituie o infracțiune gravă; întrucât femeile și fetele constituie, de asemenea, o proporție importantă a victimelor altor forme de trafic de ființe umane, ca exploatarea forțată în sectoare cum sunt activitățile casnice și de îngrijire, activitățile productive, sectorul alimentar, activitățile de curățenie și alte sectoare;

| G. | întrucât traficul de ființe umane constituie una dintre cele mai profitabile activități de crimă organizată din lume, alături de comerțul ilegal cu droguri și arme; întrucât, potrivit celor mai recente estimări ale OIM, profitul anual ilicit provenit din munca forțată, inclusiv cel obținut prin spălarea banilor, este de aproximativ 150 miliarde USD, în situația în care se estimează că 90 % din victime sunt exploatate în economia privată, iar 2/3 din profituri sunt generate de exploatarea sexuală comercială, ceea ce face din ea cea mai rentabilă formă de exploatare; |
| --- | --- |

G.

întrucât traficul de ființe umane constituie una dintre cele mai profitabile activități de crimă organizată din lume, alături de comerțul ilegal cu droguri și arme; întrucât, potrivit celor mai recente estimări ale OIM, profitul anual ilicit provenit din munca forțată, inclusiv cel obținut prin spălarea banilor, este de aproximativ 150 miliarde USD, în situația în care se estimează că 90 % din victime sunt exploatate în economia privată, iar 2/3 din profituri sunt generate de exploatarea sexuală comercială, ceea ce face din ea cea mai rentabilă formă de exploatare;

| H. | întrucât traficul de ființe umane trebuie înțeles atât în termeni de cerere, cât și de profit, deoarece exploatarea, în special a femeilor, pentru servicii sexuale este alimentată de cererea pentru astfel de servicii și de profitul pe care îl generează, |
| --- | --- |

H.

întrucât traficul de ființe umane trebuie înțeles atât în termeni de cerere, cât și de profit, deoarece exploatarea, în special a femeilor, pentru servicii sexuale este alimentată de cererea pentru astfel de servicii și de profitul pe care îl generează,

| I. | întrucât unul dintre cele mai importante obstacole din calea combaterii traficului de persoane constă din punerea în aplicare necorespunzătoare a cadrului juridic la nivel național, precum și din lipsa unui cadru juridic corespunzător în țările terțe; |
| --- | --- |

I.

întrucât unul dintre cele mai importante obstacole din calea combaterii traficului de persoane constă din punerea în aplicare necorespunzătoare a cadrului juridic la nivel național, precum și din lipsa unui cadru juridic corespunzător în țările terțe;

| J. | întrucât accesul la justiție al victimelor traficului de ființe umane variază de la problematic până la a fi pur și simplu refuzat; întrucât corupția și lipsa capacităților rămân o problemă majoră a poliției și a sistemului judiciar în multe țări; |
| --- | --- |

J.

întrucât accesul la justiție al victimelor traficului de ființe umane variază de la problematic până la a fi pur și simplu refuzat; întrucât corupția și lipsa capacităților rămân o problemă majoră a poliției și a sistemului judiciar în multe țări;

| K. | întrucât, conform datelor Europol, răspândirea accesului la internet în întreaga lume permite extinderea din ce în ce mai mare a traficului în mediul online; întrucât acest fapt încurajează noi forme de recrutare și de exploatare a victimelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, conform datelor Europol, răspândirea accesului la internet în întreaga lume permite extinderea din ce în ce mai mare a traficului în mediul online; întrucât acest fapt încurajează noi forme de recrutare și de exploatare a victimelor;

| L. | întrucât există legături între traficul de migranți și traficul de ființe umane; întrucât rețelele de traficanți recurg adesea la internet pentru a-și face publicitate serviciilor lor pentru migranții potențiali; |
| --- | --- |

L.

întrucât există legături între traficul de migranți și traficul de ființe umane; întrucât rețelele de traficanți recurg adesea la internet pentru a-și face publicitate serviciilor lor pentru migranții potențiali;

| M. | întrucât traficul de ființe umane și introducerea ilegală de migranți nu sunt, din păcate, fenomene trecătoare și ar putea chiar lua amploare în anii următori, deoarece zonele de conflict, regimurile represive sau situațiile economice din întreaga lume reprezintă un teren fertil pentru activitățile infracționale ale traficanților de ființe umane și ale persoanelor care introduc ilegal migranți |
| --- | --- |

M.

întrucât traficul de ființe umane și introducerea ilegală de migranți nu sunt, din păcate, fenomene trecătoare și ar putea chiar lua amploare în anii următori, deoarece zonele de conflict, regimurile represive sau situațiile economice din întreaga lume reprezintă un teren fertil pentru activitățile infracționale ale traficanților de ființe umane și ale persoanelor care introduc ilegal migranți

| N. | întrucât fluxurile de migrație ilegală măresc riscurile de trafic de ființe umane pentru că migranții în situație neregulamentară, prin vulnerabilitatea și clandestinitatea lor, sunt deosebit de expuși riscului de a deveni victime ale traficului; întrucât printre acești migranți, minorii neînsoțiți – care reprezintă o mare parte a migranților care sosesc în Europa – constituie un grup-țintă pentru rutele de trafic; |
| --- | --- |

N.

întrucât fluxurile de migrație ilegală măresc riscurile de trafic de ființe umane pentru că migranții în situație neregulamentară, prin vulnerabilitatea și clandestinitatea lor, sunt deosebit de expuși riscului de a deveni victime ale traficului; întrucât printre acești migranți, minorii neînsoțiți – care reprezintă o mare parte a migranților care sosesc în Europa – constituie un grup-țintă pentru rutele de trafic;

| O. | întrucât traficul de persoane reprezintă o problemă regională și globală care nu poate fi soluționată întotdeauna exclusiv la nivel național; |
| --- | --- |

O.

întrucât traficul de persoane reprezintă o problemă regională și globală care nu poate fi soluționată întotdeauna exclusiv la nivel național;

| P. | întrucât, potrivit ultimului indice global al sclaviei, se estimează că 35,8 milioane de persoane din întreaga lume au căzut în capcana sclaviei moderne, ceea ce înseamnă că traficul de ființe umane este de natură endemică și afectează toate regiunile lumii; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit ultimului indice global al sclaviei, se estimează că 35,8 milioane de persoane din întreaga lume au căzut în capcana sclaviei moderne, ceea ce înseamnă că traficul de ființe umane este de natură endemică și afectează toate regiunile lumii;

| Q. | întrucât tendințele din trecut și cele emergente ale traficului de ființe umane diferă semnificativ de la o regiune la alta, precum și în interiorul subregiunilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât tendințele din trecut și cele emergente ale traficului de ființe umane diferă semnificativ de la o regiune la alta, precum și în interiorul subregiunilor;

| R. | întrucât traficul de persoane nu este un fenomen limitat la țările considerate mai puțin dezvoltate, ci poate fi găsit, într-o formă mai ocultă, în țările dezvoltate; |
| --- | --- |

R.

întrucât traficul de persoane nu este un fenomen limitat la țările considerate mai puțin dezvoltate, ci poate fi găsit, într-o formă mai ocultă, în țările dezvoltate;

| S. | întrucât, potrivit OIM, regiunea Asia-Pacific reprezintă 56 % din numărul estimat de victime ale muncii forțate la nivel mondial, inclusiv pentru exploatarea sexuală, ceea ce constituie, de departe, procentul cel mai ridicat din lume; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit OIM, regiunea Asia-Pacific reprezintă 56 % din numărul estimat de victime ale muncii forțate la nivel mondial, inclusiv pentru exploatarea sexuală, ceea ce constituie, de departe, procentul cel mai ridicat din lume;

| T. | întrucât se estimează că, în întreaga lume, sunt implicați în conflicte armate 300 000 de copii; întrucât traficul de copii din Africa, practicat în scopul înrolării, este cel mai mare din lume; |
| --- | --- |

T.

întrucât se estimează că, în întreaga lume, sunt implicați în conflicte armate 300 000 de copii; întrucât traficul de copii din Africa, practicat în scopul înrolării, este cel mai mare din lume;

| U. | întrucât, în Africa de Nord și în Orientul Mijlociu, 95 % dintre victimele depistate sunt adulți; întrucât țările din Orientul Mijlociu constituie destinația predilectă a lucrătorilor migranți, țări în care așa-numitul sistem de sponsorizare Kafala îi leagă pe lucrători de un anumit angajator, creând condiții pentru abuzuri și exploatare prin muncă, uneori echivalentă cu munca forțată; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în Africa de Nord și în Orientul Mijlociu, 95 % dintre victimele depistate sunt adulți; întrucât țările din Orientul Mijlociu constituie destinația predilectă a lucrătorilor migranți, țări în care așa-numitul sistem de sponsorizare Kafala îi leagă pe lucrători de un anumit angajator, creând condiții pentru abuzuri și exploatare prin muncă, uneori echivalentă cu munca forțată;

| V. | întrucât, în țările din vecinătatea estică a UE, exploatarea sexuală este principala cauză a traficului raportat de persoane; întrucât discriminarea sistematică și rasismul duc la o vulnerabilitate deosebită a comunităților de romi – atât bărbați, cât și femei – la traficul în diferite scopuri; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în țările din vecinătatea estică a UE, exploatarea sexuală este principala cauză a traficului raportat de persoane; întrucât discriminarea sistematică și rasismul duc la o vulnerabilitate deosebită a comunităților de romi – atât bărbați, cât și femei – la traficul în diferite scopuri;

| W. | întrucât cooperarea între statele membre, Europol și țările de origine și de tranzit pentru victimele traficului reprezintă un instrument esențial în combaterea rețelelor de trafic; |
| --- | --- |

W.

întrucât cooperarea între statele membre, Europol și țările de origine și de tranzit pentru victimele traficului reprezintă un instrument esențial în combaterea rețelelor de trafic;

| X. | întrucât UE a identificat un anumit număr de țări și regiuni prioritare, cu scopul de a consolida și a raționaliza acțiunile împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

X.

întrucât UE a identificat un anumit număr de țări și regiuni prioritare, cu scopul de a consolida și a raționaliza acțiunile împotriva traficului de ființe umane;

| Y. | întrucât, în 2010, Comisia a numit un coordonator al UE pentru combaterea traficului de persoane, pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența la nivelul instituțiilor, agențiilor și al statelor membre ale UE, precum și la nivelul țărilor care nu fac parte din UE și al actorilor internaționali; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în 2010, Comisia a numit un coordonator al UE pentru combaterea traficului de persoane, pentru a îmbunătăți coordonarea și coerența la nivelul instituțiilor, agențiilor și al statelor membre ale UE, precum și la nivelul țărilor care nu fac parte din UE și al actorilor internaționali;

Tendințele traficului de ființe umane manifestate la nivel mondial

| 1. | denunță și respinge explicit traficul de ființe umane, care reprezintă o industrie în creștere a suferinței umane, afectând toate societățile și economiile în mod profund și persistent; |
| --- | --- |

1.

denunță și respinge explicit traficul de ființe umane, care reprezintă o industrie în creștere a suferinței umane, afectând toate societățile și economiile în mod profund și persistent;

| 2. | subliniază că traficul de ființe umane este un tip de sclavie modernă și o infracțiune gravă, care constituie una dintre cele mai severe forme de încălcare a drepturilor omului și care nu poate fi acceptată într-o societate bazată pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a egalității de gen; consideră, de asemenea, că este necesar ca traficul de ființe umane să fie înțeles în mod holist, nu doar prin prisma exploatării sexuale, ci și a muncii forțate, a traficului de organe, a cerșetoriei forțate și a căsătoriilor forțate, a cazurilor de copii-soldați și a traficului de bebeluși; |
| --- | --- |

2.

subliniază că traficul de ființe umane este un tip de sclavie modernă și o infracțiune gravă, care constituie una dintre cele mai severe forme de încălcare a drepturilor omului și care nu poate fi acceptată într-o societate bazată pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a egalității de gen; consideră, de asemenea, că este necesar ca traficul de ființe umane să fie înțeles în mod holist, nu doar prin prisma exploatării sexuale, ci și a muncii forțate, a traficului de organe, a cerșetoriei forțate și a căsătoriilor forțate, a cazurilor de copii-soldați și a traficului de bebeluși;

| 3. | reamintește că traficul de persoane este o infracțiune transnațională cu caracter mondial și că toate măsurile care urmăresc combaterea acesteia ar trebui să țină seama de cauzele profunde și de tendințele de la nivel mondial; subliniază, în acest sens, importanța unei abordări consecvente a dimensiunilor internă și externă ale politicilor UE de combatere a traficului de persoane; |
| --- | --- |

3.

reamintește că traficul de persoane este o infracțiune transnațională cu caracter mondial și că toate măsurile care urmăresc combaterea acesteia ar trebui să țină seama de cauzele profunde și de tendințele de la nivel mondial; subliniază, în acest sens, importanța unei abordări consecvente a dimensiunilor internă și externă ale politicilor UE de combatere a traficului de persoane;

| 4. | recunoaște că traficul de ființe umane, ca formă de infracționalitate organizată, survine atât la frontierele externe, cât și la frontierele interne, necesitând, așadar, o legislație națională puternică împotriva traficului de ființe umane, precum și cooperarea între țări; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că traficul de ființe umane, ca formă de infracționalitate organizată, survine atât la frontierele externe, cât și la frontierele interne, necesitând, așadar, o legislație națională puternică împotriva traficului de ființe umane, precum și cooperarea între țări;

| 5. | deplânge lipsa persistentă a legislației pentru încriminarea și combaterea eficace a traficului de ființe umane în numeroase țări din întreaga lume; |
| --- | --- |

5.

deplânge lipsa persistentă a legislației pentru încriminarea și combaterea eficace a traficului de ființe umane în numeroase țări din întreaga lume;

| 6. | deplânge, de asemenea, discrepanțele majore care există între legislația existentă și implementarea acesteia, inclusiv accesul limitat sau inexistent la justiție al victimelor, pe de o parte, și neurmărirea penală a făptuitorilor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

6.

deplânge, de asemenea, discrepanțele majore care există între legislația existentă și implementarea acesteia, inclusiv accesul limitat sau inexistent la justiție al victimelor, pe de o parte, și neurmărirea penală a făptuitorilor, pe de altă parte;

| 7. | deplânge în special faptul că identificarea victimelor rămâne mult în urma estimărilor privindu-i pe cei aflați în situația de a fi traficați și că ratele de urmărire în justiție rămân extrem de reduse; rămâne profund preocupat de faptul că un mare număr de victime ale traficului sunt lăsate fără vreun sprijin adecvat, protecție și măsuri reparatorii în legătură cu încălcarea drepturilor lor fundamentale; |
| --- | --- |

7.

deplânge în special faptul că identificarea victimelor rămâne mult în urma estimărilor privindu-i pe cei aflați în situația de a fi traficați și că ratele de urmărire în justiție rămân extrem de reduse; rămâne profund preocupat de faptul că un mare număr de victime ale traficului sunt lăsate fără vreun sprijin adecvat, protecție și măsuri reparatorii în legătură cu încălcarea drepturilor lor fundamentale;

| 8. | reamintește că, în tara în care sunt exploatate, victimele traficului sunt, adesea, „persoane invizibile” care se confruntă cu dificultăți cauzate de diversitatea lingvistică și culturală și că, din toate aceste cauze, este și mai dificil pentru ele să denunțe infracțiunile cărora le cad victime; denunță faptul că aceste dificultăți sunt chiar mai grave pentru anumite categorii de victime deosebit de vulnerabile, cum sunt femeile și copiii; |
| --- | --- |

8.

reamintește că, în tara în care sunt exploatate, victimele traficului sunt, adesea, „persoane invizibile” care se confruntă cu dificultăți cauzate de diversitatea lingvistică și culturală și că, din toate aceste cauze, este și mai dificil pentru ele să denunțe infracțiunile cărora le cad victime; denunță faptul că aceste dificultăți sunt chiar mai grave pentru anumite categorii de victime deosebit de vulnerabile, cum sunt femeile și copiii;

| 9. | subliniază că cererea de servicii sexuale din tarile dezvoltate alimentează traficul de ființe umane din tarile în curs de dezvoltare, aducând oamenii în situația de a fi vulnerabili, în special femeile și fetele; le solicită statelor membre să incrimineze recurgerea cu bună știință la serviciile unei victime a traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

9.

subliniază că cererea de servicii sexuale din tarile dezvoltate alimentează traficul de ființe umane din tarile în curs de dezvoltare, aducând oamenii în situația de a fi vulnerabili, în special femeile și fetele; le solicită statelor membre să incrimineze recurgerea cu bună știință la serviciile unei victime a traficului de ființe umane;

| 10. | reamintește că grupuri organizate la nivel internațional, în mod clandestin sau cu acordul victimelor lor, care sunt ademenite cu promisiuni false, transportă victimele în regiuni mai bogate, în capul listei aflându-se țările europene, în care există clienți mai bogați, pentru a fi traficate în scopuri sexuale; |
| --- | --- |

10.

reamintește că grupuri organizate la nivel internațional, în mod clandestin sau cu acordul victimelor lor, care sunt ademenite cu promisiuni false, transportă victimele în regiuni mai bogate, în capul listei aflându-se țările europene, în care există clienți mai bogați, pentru a fi traficate în scopuri sexuale;

| 11. | denunță faptul că, potrivit declarației de presă a șefului de stat major al Europol, în Europa au dispărut peste 10 000 de copii refugiați și migranți neînsoțiți; atrage atenția UE și a statelor membre asupra faptului că mulți dintre acești copii au fost forțați să intre în mediile care se ocupă de trafic în scopuri sexuale, cerșetorie, transplanturi ilicite și lucrative de organe sau comerțul cu sclavi; |
| --- | --- |

11.

denunță faptul că, potrivit declarației de presă a șefului de stat major al Europol, în Europa au dispărut peste 10 000 de copii refugiați și migranți neînsoțiți; atrage atenția UE și a statelor membre asupra faptului că mulți dintre acești copii au fost forțați să intre în mediile care se ocupă de trafic în scopuri sexuale, cerșetorie, transplanturi ilicite și lucrative de organe sau comerțul cu sclavi;

| 12. | subliniază distincția critică ce trebuie făcută între conceptul de trafic de ființe umane și cel de introducere ilegală de migranți, remarcând totodată că aceasta din urmă se numără și printre activitățile rețelelor infracționale și de criminalitate organizată și că poate duce la traficare, însă subliniază că cele două concepte reclamă răspunsuri practice și juridice diferite și implică obligații diferite ale statului; îndeamnă UE și statele sale membre să formeze personalul însărcinat să-i primească și să-i identifice pe migranți/azilanți utilizând programe specifice de sensibilizare destinate să distingă corect introducerea ilegală de migranți de traficul de ființe umane, în special cu privire la identificarea și protejarea copiilor căzuți victimă a traficului și a copiilor neînsoțiți expuși riscului de a fi traficați; |
| --- | --- |

12.

subliniază distincția critică ce trebuie făcută între conceptul de trafic de ființe umane și cel de introducere ilegală de migranți, remarcând totodată că aceasta din urmă se numără și printre activitățile rețelelor infracționale și de criminalitate organizată și că poate duce la traficare, însă subliniază că cele două concepte reclamă răspunsuri practice și juridice diferite și implică obligații diferite ale statului; îndeamnă UE și statele sale membre să formeze personalul însărcinat să-i primească și să-i identifice pe migranți/azilanți utilizând programe specifice de sensibilizare destinate să distingă corect introducerea ilegală de migranți de traficul de ființe umane, în special cu privire la identificarea și protejarea copiilor căzuți victimă a traficului și a copiilor neînsoțiți expuși riscului de a fi traficați;

| 13. | reamintește că migranții consimt să fie introduși în mod ilegal, acțiunea încheindu-se odată cu sosirea lor la destinație, se deosebesc de victimele traficului de ființe umane, care sunt exploatate prin constrângere, înșelăciune și abuz, fără nicio posibilitate de consimțământ; subliniază că ar putea exista și o convergență între aceste două fenomene, având în vedere riscul ca grupurile infracționale care introduc ilegal refugiați și alți migrați în UE să forțeze aceste persoane, în special minorii neînsoțiți și femeile care călătoresc singure, să ajungă în situații în care sunt exploatate ca victime ale traficului de ființe umane; îndeamnă autoritățile competente ale statelor membre să acorde atenție acestei suprapuneri în cadrul cooperării polițienești și judiciare și al activităților de asigurare a respectării legii; |
| --- | --- |

13.

reamintește că migranții consimt să fie introduși în mod ilegal, acțiunea încheindu-se odată cu sosirea lor la destinație, se deosebesc de victimele traficului de ființe umane, care sunt exploatate prin constrângere, înșelăciune și abuz, fără nicio posibilitate de consimțământ; subliniază că ar putea exista și o convergență între aceste două fenomene, având în vedere riscul ca grupurile infracționale care introduc ilegal refugiați și alți migrați în UE să forțeze aceste persoane, în special minorii neînsoțiți și femeile care călătoresc singure, să ajungă în situații în care sunt exploatate ca victime ale traficului de ființe umane; îndeamnă autoritățile competente ale statelor membre să acorde atenție acestei suprapuneri în cadrul cooperării polițienești și judiciare și al activităților de asigurare a respectării legii;

| 14. | constată că internetul și platformele de socializare sunt tot mai utilizate de rețelele criminale pentru a recruta și a exploata victime; invită, în consecință, UE și statele membre ca, în eforturile lor de combatere a traficului de ființe umane, să investească suficient în tehnologie și cunoștințe de specialitate pentru a identifica, a depista și a combate utilizarea abuzivă a internetului de către unele rețele infracționale, atât pentru a recruta victime, cât și pentru a oferi servicii prin care se urmărește exploatarea victimelor; |
| --- | --- |

14.

constată că internetul și platformele de socializare sunt tot mai utilizate de rețelele criminale pentru a recruta și a exploata victime; invită, în consecință, UE și statele membre ca, în eforturile lor de combatere a traficului de ființe umane, să investească suficient în tehnologie și cunoștințe de specialitate pentru a identifica, a depista și a combate utilizarea abuzivă a internetului de către unele rețele infracționale, atât pentru a recruta victime, cât și pentru a oferi servicii prin care se urmărește exploatarea victimelor;

| 15. | recunoaște importanța și rolul tehnologiilor din domeniul informației și comunicațiilor în traficul de ființe umane și faptul că, deși tehnologia este folosită pentru a înlesni recrutarea și exploatarea victimelor, ea poate fi utilizată și ca instrument pentru a preveni traficul de ființe umane; consideră că ar trebui ca cercetarea să se concentreze asupra rolului tehnologiilor din domeniul informației și comunicațiilor în contextul traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

15.

recunoaște importanța și rolul tehnologiilor din domeniul informației și comunicațiilor în traficul de ființe umane și faptul că, deși tehnologia este folosită pentru a înlesni recrutarea și exploatarea victimelor, ea poate fi utilizată și ca instrument pentru a preveni traficul de ființe umane; consideră că ar trebui ca cercetarea să se concentreze asupra rolului tehnologiilor din domeniul informației și comunicațiilor în contextul traficului de ființe umane;

| 16. | invită Comisia să analizeze folosirea internetului în traficul de ființe umane, mai ales în ceea ce privește exploatarea sexuală în mediul online; solicită Europol să intensifice combaterea traficului de ființe umane în cadrul IRU- UE (Internet Referral Unit) pentru a detecta, semnala și elimina materialele online privind traficul; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să analizeze folosirea internetului în traficul de ființe umane, mai ales în ceea ce privește exploatarea sexuală în mediul online; solicită Europol să intensifice combaterea traficului de ființe umane în cadrul IRU- UE (Internet Referral Unit) pentru a detecta, semnala și elimina materialele online privind traficul;

| 17. | solicită Comisiei să își adapteze cooperarea cu țările terțe pentru a ține seama de noile evoluții ale traficului de ființe umane prin intermediul internetului; invită Comisia și Europol să ia în considerare posibilitățile de cooperare între organismele europene de combatere a criminalității informatice (în special în cadrul Europol) și cele din țărilor terțe; solicită ca și Comisia să analizeze toate mijloacele utile de cooperare cu furnizorii de servicii de internet pentru a identifica și combate conținutul online legat de traficul de ființe umane; îi solicită Comisiei să informeze în mod corespunzător Parlamentul; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei să își adapteze cooperarea cu țările terțe pentru a ține seama de noile evoluții ale traficului de ființe umane prin intermediul internetului; invită Comisia și Europol să ia în considerare posibilitățile de cooperare între organismele europene de combatere a criminalității informatice (în special în cadrul Europol) și cele din țărilor terțe; solicită ca și Comisia să analizeze toate mijloacele utile de cooperare cu furnizorii de servicii de internet pentru a identifica și combate conținutul online legat de traficul de ființe umane; îi solicită Comisiei să informeze în mod corespunzător Parlamentul;

Economia traficului de ființe umane

| 18. | denunță faptul că traficul de ființe umane constituie o afacere extrem de profitabilă și că produsele provenind din această activitate criminală sunt, în mare măsură, reintroduse în economia și sistemul financiar mondial; denunță faptul că în traficul de ființe umane sunt implicate cele mai structurate și puternice organizații criminale internaționale, care au creat o adevărată rețea infracțională internațională și ramificată; invită toate statele și actorii relevanți implicați în acest domeniu să urmărească schimbarea traficului dintr-o afacere cu „risc redus/profit mare” într-una cu „risc mare/profit redus”; |
| --- | --- |

18.

denunță faptul că traficul de ființe umane constituie o afacere extrem de profitabilă și că produsele provenind din această activitate criminală sunt, în mare măsură, reintroduse în economia și sistemul financiar mondial; denunță faptul că în traficul de ființe umane sunt implicate cele mai structurate și puternice organizații criminale internaționale, care au creat o adevărată rețea infracțională internațională și ramificată; invită toate statele și actorii relevanți implicați în acest domeniu să urmărească schimbarea traficului dintr-o afacere cu „risc redus/profit mare” într-una cu „risc mare/profit redus”;

| 19. | opinează că investigațiile financiare, prin care se depistează, confiscă și se recuperează activele ilicite, precum și acțiunile de combatere a spălării banilor joacă un rol esențial în ceea ce privește lupta împotriva traficului; reamintește că sunt necesare mai multe date și o concentrare mai accentuată pe activitățile de spălare de bani; deplânge faptul că utilizarea măsurilor vizând colectarea, analizarea și împărtășirea informațiilor financiare pentru sprijinirea cercetărilor penale în cazurile de trafic de persoane rămâne limitată și creează adesea dificultăți în ceea ce privește integrarea deplină a investigațiilor financiare în cazurile de trafic de persoane; le solicită UE și statelor sale membre să-și intensifice cooperarea, coordonarea și acțiunile de împărtășire a informațiilor cu țările terțe, în vederea localizării și confiscării produselor provenind din activități criminale; solicită ca bunurile confiscate să fie utilizate pentru a sprijini și compensa victimele traficului de persoane; |
| --- | --- |

19.

opinează că investigațiile financiare, prin care se depistează, confiscă și se recuperează activele ilicite, precum și acțiunile de combatere a spălării banilor joacă un rol esențial în ceea ce privește lupta împotriva traficului; reamintește că sunt necesare mai multe date și o concentrare mai accentuată pe activitățile de spălare de bani; deplânge faptul că utilizarea măsurilor vizând colectarea, analizarea și împărtășirea informațiilor financiare pentru sprijinirea cercetărilor penale în cazurile de trafic de persoane rămâne limitată și creează adesea dificultăți în ceea ce privește integrarea deplină a investigațiilor financiare în cazurile de trafic de persoane; le solicită UE și statelor sale membre să-și intensifice cooperarea, coordonarea și acțiunile de împărtășire a informațiilor cu țările terțe, în vederea localizării și confiscării produselor provenind din activități criminale; solicită ca bunurile confiscate să fie utilizate pentru a sprijini și compensa victimele traficului de persoane;

| 20. | invită guvernele să depună toate diligențele pentru a elimina corupția, care contribuie la traficul de ființe umane, și să identifice și să pună capăt implicării sectorului public în traficul de ființe umane sau a complicității sale la acest trafic, inclusiv prin măsuri care să asigure că cei care lucrează în sectorul public sunt formate pentru a recunoaște aceste cazuri și au la dispoziție orientări interne care să le ajute la soluționarea cazurilor suspecte; |
| --- | --- |

20.

invită guvernele să depună toate diligențele pentru a elimina corupția, care contribuie la traficul de ființe umane, și să identifice și să pună capăt implicării sectorului public în traficul de ființe umane sau a complicității sale la acest trafic, inclusiv prin măsuri care să asigure că cei care lucrează în sectorul public sunt formate pentru a recunoaște aceste cazuri și au la dispoziție orientări interne care să le ajute la soluționarea cazurilor suspecte;

| 21. | reamintește că abuzurile legate de recrutare par să survină în multe țări și regiuni ale lumii și că, indiferent de tarile în care se produc, ele sunt strict legate de traficul de ființe umane, fie prin intermediul unor agenții de recrutare direct implicate în traficul de persoane prin înșelăciune sau practici de recrutare coercitive, fie prin crearea de vulnerabilități la activitățile bazate pe exploatare prin solicitarea unor taxe de recrutare ridicate, făcând în așa fel încât îndeosebi migranții și lucrătorii cu nivel scăzut de calificare ajung să fie vulnerabili sau dependenți din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

21.

reamintește că abuzurile legate de recrutare par să survină în multe țări și regiuni ale lumii și că, indiferent de tarile în care se produc, ele sunt strict legate de traficul de ființe umane, fie prin intermediul unor agenții de recrutare direct implicate în traficul de persoane prin înșelăciune sau practici de recrutare coercitive, fie prin crearea de vulnerabilități la activitățile bazate pe exploatare prin solicitarea unor taxe de recrutare ridicate, făcând în așa fel încât îndeosebi migranții și lucrătorii cu nivel scăzut de calificare ajung să fie vulnerabili sau dependenți din punct de vedere financiar;

| 22. | le solicită UE și statelor membre să-și intensifice cooperarea cu țările terțe pentru investigarea tuturor stadiilor traficului de ființe umane, inclusiv în faza de recrutare, pentru a îmbunătății schimbul de informații și a iniția operațiuni proactive, investigații (financiare) și urmărirea în justiție; le solicită tuturor statelor să îmbunătățească activitatea de supraveghere și reglementare a agențiilor de recrutare; |
| --- | --- |

22.

le solicită UE și statelor membre să-și intensifice cooperarea cu țările terțe pentru investigarea tuturor stadiilor traficului de ființe umane, inclusiv în faza de recrutare, pentru a îmbunătății schimbul de informații și a iniția operațiuni proactive, investigații (financiare) și urmărirea în justiție; le solicită tuturor statelor să îmbunătățească activitatea de supraveghere și reglementare a agențiilor de recrutare;

| 23. | consideră că nu poate exista un consimțământ valabil în situația în care un resortisant al unei țări terțe este luat din țara sa pentru a fi adus în UE (sau dacă un resortisant al UE este dus în alt stat membru) în scopul prostituției sau al oricărei alte forme de exploatare sexuală sau de muncă forțată; |
| --- | --- |

23.

consideră că nu poate exista un consimțământ valabil în situația în care un resortisant al unei țări terțe este luat din țara sa pentru a fi adus în UE (sau dacă un resortisant al UE este dus în alt stat membru) în scopul prostituției sau al oricărei alte forme de exploatare sexuală sau de muncă forțată;

| 24. | consideră că guvernele trebuie să încurajeze dialogul și parteneriatele multiple cu pârțile interesate, pentru a reuni întreprinderile, experții în combaterea traficului și ONG-urile în cadrul unor acțiuni comune îndreptate împotriva traficului de ființe umane și în direcția sprijinirii lucrătorilor și a drepturilor lor, inclusiv a drepturilor fundamentale din domeniul muncii; le solicită, de asemenea, guvernelor să implementeze măsuri juridice care să garanteze transparența și trasabilitatea produselor din lanțul de aprovizionare și, pentru societăți, măsuri ca acestea să-și facă cunoscute mai bine eforturile urmărind eradicarea traficului de ființe umane din lanțurile lor de aprovizionare; le solicită UE și statelor membre să se angajeze activ, alături de companiile naționale și internaționale, pentru a asigura că produsele acestora nu sunt realizate prin exploatare, în întregul lanț de aprovizionare, și pentru a le responsabiliza în privința traficului de ființe umane survenit în orice punct al lanțului lor de aprovizionare, inclusiv în cazul societăților afiliate sau al subcontractanților; |
| --- | --- |

24.

consideră că guvernele trebuie să încurajeze dialogul și parteneriatele multiple cu pârțile interesate, pentru a reuni întreprinderile, experții în combaterea traficului și ONG-urile în cadrul unor acțiuni comune îndreptate împotriva traficului de ființe umane și în direcția sprijinirii lucrătorilor și a drepturilor lor, inclusiv a drepturilor fundamentale din domeniul muncii; le solicită, de asemenea, guvernelor să implementeze măsuri juridice care să garanteze transparența și trasabilitatea produselor din lanțul de aprovizionare și, pentru societăți, măsuri ca acestea să-și facă cunoscute mai bine eforturile urmărind eradicarea traficului de ființe umane din lanțurile lor de aprovizionare; le solicită UE și statelor membre să se angajeze activ, alături de companiile naționale și internaționale, pentru a asigura că produsele acestora nu sunt realizate prin exploatare, în întregul lanț de aprovizionare, și pentru a le responsabiliza în privința traficului de ființe umane survenit în orice punct al lanțului lor de aprovizionare, inclusiv în cazul societăților afiliate sau al subcontractanților;

| 25. | le solicită UE și statelor membre să se angajeze în mod constructiv în negocierile Grupului de lucru interguvernamental fără limită de membri privind elaborarea unui instrument internațional cu efecte juridice obligatorii asupra corporațiilor transnaționale și a altor întreprinderi comerciale având ca obiect drepturile omului și să implementeze Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

25.

le solicită UE și statelor membre să se angajeze în mod constructiv în negocierile Grupului de lucru interguvernamental fără limită de membri privind elaborarea unui instrument internațional cu efecte juridice obligatorii asupra corporațiilor transnaționale și a altor întreprinderi comerciale având ca obiect drepturile omului și să implementeze Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

Diverse forme de exploatare

| 26. | le solicită UE și statelor membre să depună eforturile necesare pentru a combate munca forțată în companiile UE din străinătate și în raporturile cu țările terțe, prin aplicarea și transpunerea în practică a standardelor privind munca și prin sprijinirea guvernelor în ceea ce privește adoptarea unei legislații în materia muncii care să asigure standarde minimale de protecție pentru lucrători, inclusiv pentru lucrătorii străini, și să impună respectarea acestor standarde de către societățile europene care își desfășoară activitatea în țări terțe; îndeamnă guvernele transpună în practică legislația din domeniul muncii, să trateze toți lucrătorii în mod echitabil, să le garanteze aceleași drepturi tuturor lucrătorilor, indiferent de naționalitatea sau originea lor și să elimine corupția; cere continuarea cooperării internaționale în scopul consolidării politicilor în materia migrării forței de muncă și elaborarea și implementarea unor mai bune reglementări privind recrutarea forței de muncă; |
| --- | --- |

26.

le solicită UE și statelor membre să depună eforturile necesare pentru a combate munca forțată în companiile UE din străinătate și în raporturile cu țările terțe, prin aplicarea și transpunerea în practică a standardelor privind munca și prin sprijinirea guvernelor în ceea ce privește adoptarea unei legislații în materia muncii care să asigure standarde minimale de protecție pentru lucrători, inclusiv pentru lucrătorii străini, și să impună respectarea acestor standarde de către societățile europene care își desfășoară activitatea în țări terțe; îndeamnă guvernele transpună în practică legislația din domeniul muncii, să trateze toți lucrătorii în mod echitabil, să le garanteze aceleași drepturi tuturor lucrătorilor, indiferent de naționalitatea sau originea lor și să elimine corupția; cere continuarea cooperării internaționale în scopul consolidării politicilor în materia migrării forței de muncă și elaborarea și implementarea unor mai bune reglementări privind recrutarea forței de muncă;

| 27. | solicită conformarea, la scară mondială, la standardele OIM esențiale din domeniul muncii și al mediului, în toate etapele, inclusiv prin intensificarea inspecțiilor având ca obiect securitatea socială și munca; solicită, de asemenea, ratificarea și implementarea Convenției OIM privind lucrătorii casnici, 2011 (nr. 189) și translatarea prevederilor acesteia în legislația națională, inclusiv pentru lucrătorii casnici angajați în mediul diplomatic; |
| --- | --- |

27.

solicită conformarea, la scară mondială, la standardele OIM esențiale din domeniul muncii și al mediului, în toate etapele, inclusiv prin intensificarea inspecțiilor având ca obiect securitatea socială și munca; solicită, de asemenea, ratificarea și implementarea Convenției OIM privind lucrătorii casnici, 2011 (nr. 189) și translatarea prevederilor acesteia în legislația națională, inclusiv pentru lucrătorii casnici angajați în mediul diplomatic;

| 28. | subliniază că legătura clară dintre prostituție și traficul de ființe umane în scopuri sexuale necesită măsuri care să pună capăt cererii de prostituție; |
| --- | --- |

28.

subliniază că legătura clară dintre prostituție și traficul de ființe umane în scopuri sexuale necesită măsuri care să pună capăt cererii de prostituție;

| 29. | evidențiază că, în majoritatea statelor membre, victimele prostituției forțate obțin cu dificultate accesul la asistență psihologică și, prin urmare, depind aproape în totalitate de sprijinul organizațiilor caritative; solicită, prin urmare, o mai mare susținere a acestor organizații și invită statele membre să înlăture obstacolele care blochează accesul la asistența psihologică; |
| --- | --- |

29.

evidențiază că, în majoritatea statelor membre, victimele prostituției forțate obțin cu dificultate accesul la asistență psihologică și, prin urmare, depind aproape în totalitate de sprijinul organizațiilor caritative; solicită, prin urmare, o mai mare susținere a acestor organizații și invită statele membre să înlăture obstacolele care blochează accesul la asistența psihologică;

| 30. | subliniază că, în cazul în care conțin un element de exploatare a victimei, căsătoriile forțate pot fi considerate drept o formă de trafic de ființe umane și le solicită tuturor statelor membre să includă această dimensiune în definiția pe care o dau traficului de ființe umane; subliniază că exploatarea poate fi sexuală (viol conjugal, prostituție și pornografie forțate) sau economică (activitățile casnice și cerșetoria forțată) și că scopul final al traficului de persoane poate fi căsătoria forțată (vânzarea unei victime ca soție sau contractarea unei căsătorii sub presiuni); reamintește caracterul transnațional pe care îl poate avea căsătoria forțată; le cere, așadar, statelor membre să se asigure că autoritățile naționale care se ocupă de migrație sunt adecvat pregătite în ceea ce privește problematica căsătoriei forțate în contextul traficului de ființe umane; invită, de asemenea, Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens; |
| --- | --- |

30.

subliniază că, în cazul în care conțin un element de exploatare a victimei, căsătoriile forțate pot fi considerate drept o formă de trafic de ființe umane și le solicită tuturor statelor membre să includă această dimensiune în definiția pe care o dau traficului de ființe umane; subliniază că exploatarea poate fi sexuală (viol conjugal, prostituție și pornografie forțate) sau economică (activitățile casnice și cerșetoria forțată) și că scopul final al traficului de persoane poate fi căsătoria forțată (vânzarea unei victime ca soție sau contractarea unei căsătorii sub presiuni); reamintește caracterul transnațional pe care îl poate avea căsătoria forțată; le cere, așadar, statelor membre să se asigure că autoritățile naționale care se ocupă de migrație sunt adecvat pregătite în ceea ce privește problematica căsătoriei forțate în contextul traficului de ființe umane; invită, de asemenea, Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens;

| 31. | condamnă practica traficului de ființe umane având drept scop obligarea femeilor care sunt victime ale acestei infracțiuni să devină mame surogat, această practică reprezentând o încălcare a drepturilor femeii și a drepturilor copilului; constată că cererea este determinată de țările dezvoltate în detrimentul persoanelor vulnerabile și sărace care trăiesc adesea în țările în curs de dezvoltare și solicită statelor membre să ia în considerare efectele politicilor proprii care restricționează natalitatea; |
| --- | --- |

31.

condamnă practica traficului de ființe umane având drept scop obligarea femeilor care sunt victime ale acestei infracțiuni să devină mame surogat, această practică reprezentând o încălcare a drepturilor femeii și a drepturilor copilului; constată că cererea este determinată de țările dezvoltate în detrimentul persoanelor vulnerabile și sărace care trăiesc adesea în țările în curs de dezvoltare și solicită statelor membre să ia în considerare efectele politicilor proprii care restricționează natalitatea;

| 32. | insistă ca copiii care au căzut victime traficului de ființe umane să fie identificați ca atare și ca interesele lor supreme, drepturile și necesitățile lor să fie permanent considerate de importanță maximă; solicită acordarea de sprijin și protecție din punct de vedere juridic, fizic și psihologic, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, și luarea unor măsuri pentru facilitarea reunificării familiilor, atunci când este cazul și este în interesul suprem al copiilor sau în legătură cu demnitatea și drepturile copilului, ori pentru dispunerea unor măsuri adecvate de îngrijire; |
| --- | --- |

32.

insistă ca copiii care au căzut victime traficului de ființe umane să fie identificați ca atare și ca interesele lor supreme, drepturile și necesitățile lor să fie permanent considerate de importanță maximă; solicită acordarea de sprijin și protecție din punct de vedere juridic, fizic și psihologic, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, și luarea unor măsuri pentru facilitarea reunificării familiilor, atunci când este cazul și este în interesul suprem al copiilor sau în legătură cu demnitatea și drepturile copilului, ori pentru dispunerea unor măsuri adecvate de îngrijire;

| 33. | reamintește că traficul de copii conduce adeseori la abuzuri sexuale, prostituție, muncă forțată sau recoltare și trafic de organe și subliniază că consimțământul de a presta muncă sau servicii nu trebuie considerat vreodată valabil în cazul unui copil traficat; deplânge faptul că cei care asigură aplicarea legii tratează adesea copiii în situații de risc ca infractori sau migranți în situație neregulamentară și nu urmăresc sistematic indicatorii traficului de ființe umane pentru identificarea victimelor; |
| --- | --- |

33.

reamintește că traficul de copii conduce adeseori la abuzuri sexuale, prostituție, muncă forțată sau recoltare și trafic de organe și subliniază că consimțământul de a presta muncă sau servicii nu trebuie considerat vreodată valabil în cazul unui copil traficat; deplânge faptul că cei care asigură aplicarea legii tratează adesea copiii în situații de risc ca infractori sau migranți în situație neregulamentară și nu urmăresc sistematic indicatorii traficului de ființe umane pentru identificarea victimelor;

| 34. | consideră că pentru minorii neînsoțiți sunt esențiale o identificare îmbunătățită și proactivă a copiilor victime ale traficului de ființe umane, în special la punctele de trecere a frontierei și în centrele de primire, precum și o mai mare cooperare multidisciplinară pentru a asigura protecția efectivă a interesului superior al copiilor; consideră că este necesară consolidarea sistemului de tutelă în statele membre, astfel încât copiii neînsoțiți și separați de familie să nu ajungă pe mâinile organizațiilor de trafic de ființe umane; |
| --- | --- |

34.

consideră că pentru minorii neînsoțiți sunt esențiale o identificare îmbunătățită și proactivă a copiilor victime ale traficului de ființe umane, în special la punctele de trecere a frontierei și în centrele de primire, precum și o mai mare cooperare multidisciplinară pentru a asigura protecția efectivă a interesului superior al copiilor; consideră că este necesară consolidarea sistemului de tutelă în statele membre, astfel încât copiii neînsoțiți și separați de familie să nu ajungă pe mâinile organizațiilor de trafic de ființe umane;

| 35. | solicită întărirea sistemelor naționale de tutelă pentru copii din Europa, ca parte a strategiei UE de combatere a traficului, care recunoaște rolul esențial pe care îl joacă tutorii în protejarea copiilor împotriva relelor tratamente; |
| --- | --- |

35.

solicită întărirea sistemelor naționale de tutelă pentru copii din Europa, ca parte a strategiei UE de combatere a traficului, care recunoaște rolul esențial pe care îl joacă tutorii în protejarea copiilor împotriva relelor tratamente;

| 36. | îndeamnă UE să-și continue eforturile de combatere a fenomenului copiilor soldați, în special prin sprijinirea guvernelor în ceea ce privește soluționarea acestei probleme și a grupărilor locale din societatea civilă care își desfășoară activitatea la fata locului în ceea ce privește instituirea unor măsuri de prevenire a viitoarelor recrutări și a recurgerii la copii-soldați, să sprijine dezvoltarea legislației privind protecția copilului, inclusiv incriminarea recrutării și să mobilizeze resurse pentru a întări rezistența și a consolida mediile protectoare pentru copii; invită UE să îndemne țările terțe să ratifice și să pună în aplicare standardele internaționale relevante, inclusiv Protocolul opțional la Convenția ONU privind drepturile copilului cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă UE să-și continue eforturile de combatere a fenomenului copiilor soldați, în special prin sprijinirea guvernelor în ceea ce privește soluționarea acestei probleme și a grupărilor locale din societatea civilă care își desfășoară activitatea la fata locului în ceea ce privește instituirea unor măsuri de prevenire a viitoarelor recrutări și a recurgerii la copii-soldați, să sprijine dezvoltarea legislației privind protecția copilului, inclusiv incriminarea recrutării și să mobilizeze resurse pentru a întări rezistența și a consolida mediile protectoare pentru copii; invită UE să îndemne țările terțe să ratifice și să pună în aplicare standardele internaționale relevante, inclusiv Protocolul opțional la Convenția ONU privind drepturile copilului cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate;

| 37. | subliniază că copiii și persoanele cu dizabilități trebuie considerate drept victime vulnerabile ale traficului de ființe umane; subliniază că victimele traficului de ființe umane pot dezvolta ulterior dizabilități ca urmare a abuzurilor traficanților, în vreme ce, pe de altă parte, o persoană care suferă de o dizabilitate poate deveni victima unui traficant tocmai din cauza acestei vulnerabilități; |
| --- | --- |

37.

subliniază că copiii și persoanele cu dizabilități trebuie considerate drept victime vulnerabile ale traficului de ființe umane; subliniază că victimele traficului de ființe umane pot dezvolta ulterior dizabilități ca urmare a abuzurilor traficanților, în vreme ce, pe de altă parte, o persoană care suferă de o dizabilitate poate deveni victima unui traficant tocmai din cauza acestei vulnerabilități;

| 38. | salută includerea cerșetoriei forțate ca o formă de trafic de ființe umane prin Directiva 2011/36/EU; îndeamnă statele membre să-și armonizeze legislațiile naționale și să le solicite guvernelor din țările terțe să adopte și să transpună în practică prevederile legale în materie; condamnă orice incriminare a victimelor cerșetoriei forțate și cere ca acestea să aibă acces la oportunități de angajare și locative; insistă asupra necesității de a desfășura instruiri pentru poliție și alte categorii de funcționari în vederea identificării și îndrumării corespunzătoare pentru a garanta asistența adecvată pentru victimele cerșetoriei forțate; subliniază că multe dintre victime provin dintr-un mediu sărac și marginalizat; solicită ca măsurile de prevenire să se concentreze asupra reducerii vulnerabilității grupurilor expuse riscurilor, începând cu structurile de bază, cum ar fi educația sau integrarea pe piața forței de muncă, precum și asupra creșterii numărului de adăposturi și de spații în care să se acorde asistență persoanelor vulnerabile; |
| --- | --- |

38.

salută includerea cerșetoriei forțate ca o formă de trafic de ființe umane prin Directiva 2011/36/EU; îndeamnă statele membre să-și armonizeze legislațiile naționale și să le solicite guvernelor din țările terțe să adopte și să transpună în practică prevederile legale în materie; condamnă orice incriminare a victimelor cerșetoriei forțate și cere ca acestea să aibă acces la oportunități de angajare și locative; insistă asupra necesității de a desfășura instruiri pentru poliție și alte categorii de funcționari în vederea identificării și îndrumării corespunzătoare pentru a garanta asistența adecvată pentru victimele cerșetoriei forțate; subliniază că multe dintre victime provin dintr-un mediu sărac și marginalizat; solicită ca măsurile de prevenire să se concentreze asupra reducerii vulnerabilității grupurilor expuse riscurilor, începând cu structurile de bază, cum ar fi educația sau integrarea pe piața forței de muncă, precum și asupra creșterii numărului de adăposturi și de spații în care să se acorde asistență persoanelor vulnerabile;

| 39. | subliniază că Protocolul de la Palermo al ONU prevede incriminarea muncii forțate ca formă a traficului de persoane; îndeamnă guvernele să garanteze transpunerea în practică a legislației și să asigure pedepsirea persoanelor care profită de pe urma muncii forțate; |
| --- | --- |

39.

subliniază că Protocolul de la Palermo al ONU prevede incriminarea muncii forțate ca formă a traficului de persoane; îndeamnă guvernele să garanteze transpunerea în practică a legislației și să asigure pedepsirea persoanelor care profită de pe urma muncii forțate;

| 40. | remarcă apariția unei noi forme de trafic de ființe umane în care sunt traficate persoane pentru răscumpărare, persoane ce sunt supuse unor acte grave de tortură; constată că această nouă formă de transformare a ființelor umane în bunuri comerciale se caracterizează prin extorcare, bătăi și violuri, pentru a obliga familia și rudele aflate în interiorul și în afara UE să plătească datoriile; |
| --- | --- |

40.

remarcă apariția unei noi forme de trafic de ființe umane în care sunt traficate persoane pentru răscumpărare, persoane ce sunt supuse unor acte grave de tortură; constată că această nouă formă de transformare a ființelor umane în bunuri comerciale se caracterizează prin extorcare, bătăi și violuri, pentru a obliga familia și rudele aflate în interiorul și în afara UE să plătească datoriile;

| 41. | condamnă traficul cu organe, țesuturi și celule de origine umană, inclusiv comerțul ilegal cu celule reproductive (ovule, spermă), cu țesuturi și celule fetale, precum și cu celule sușă adulte și embrionare; |
| --- | --- |

41.

condamnă traficul cu organe, țesuturi și celule de origine umană, inclusiv comerțul ilegal cu celule reproductive (ovule, spermă), cu țesuturi și celule fetale, precum și cu celule sușă adulte și embrionare;

| 42. | subliniază că, potrivit unui raport al organizației Global Financial Integrity, traficul de organe umane este una dintre primele zece activități ilegale cu scop lucrativ din lume, generând profituri anuale cuprinse între 600 de milioane USD și 1,2 miliarde USD, repartizate în numeroase țări; subliniază, de asemenea, faptul că, potrivit Organizației Națiunilor Unite, ar putea fi vizate persoane de toate vârstele, însă migranții, persoanele fără adăpost și cele care nu știu să citească sunt deosebit de vulnerabile; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, potrivit unui raport al organizației Global Financial Integrity, traficul de organe umane este una dintre primele zece activități ilegale cu scop lucrativ din lume, generând profituri anuale cuprinse între 600 de milioane USD și 1,2 miliarde USD, repartizate în numeroase țări; subliniază, de asemenea, faptul că, potrivit Organizației Națiunilor Unite, ar putea fi vizate persoane de toate vârstele, însă migranții, persoanele fără adăpost și cele care nu știu să citească sunt deosebit de vulnerabile;

| 43. | subliniază că stagnarea economică, lacunele din legislație și deficiențele în ceea ce privește asigurarea respectării legii din țările în curs de dezvoltare, împreună cu intensificarea fenomenului globalizării și cu îmbunătățirea tehnologiei comunicațiilor creează un context ideal pentru comiterea infracțiunii de trafic ilicit de organe; subliniază faptul că lipsa de oportunități economice îi obligă pe oameni să ia în considerare opțiuni pe care altminteri le-ar putea considera periculoase sau de condamnat, în timp ce asigurarea inadecvată a respectării legii le permite traficanților să acționeze fără a se teme prea mult că vor fi urmăriți penal; |
| --- | --- |

43.

subliniază că stagnarea economică, lacunele din legislație și deficiențele în ceea ce privește asigurarea respectării legii din țările în curs de dezvoltare, împreună cu intensificarea fenomenului globalizării și cu îmbunătățirea tehnologiei comunicațiilor creează un context ideal pentru comiterea infracțiunii de trafic ilicit de organe; subliniază faptul că lipsa de oportunități economice îi obligă pe oameni să ia în considerare opțiuni pe care altminteri le-ar putea considera periculoase sau de condamnat, în timp ce asigurarea inadecvată a respectării legii le permite traficanților să acționeze fără a se teme prea mult că vor fi urmăriți penal;

| 44. | subliniază faptul că este ilegală achiziționarea de organe, țesuturi și celule de origine umană; remarcă faptul că persoanele care fac obiectul traficului de persoane în scopul prelevării de organe se confruntă cu provocări specifice și că victimele adesea nu sunt conștiente de consecințele medicale invalidante și pe termen lung ale prelevării de organe, de lipsa de îngrijiri postoperatorii, precum și de impactul psihologic al operației; solicită inițiative de sensibilizare a publicului mai bine orientate, pentru a spori vizibilitatea prejudiciilor cauzate de vânzarea de organe, în special în rândul persoanelor celor mai sărace și mai vulnerabile, care ar putea să considere vânzarea unui organ ca un preț ce merită plătit pentru a avea o situație economică mai bună; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că este ilegală achiziționarea de organe, țesuturi și celule de origine umană; remarcă faptul că persoanele care fac obiectul traficului de persoane în scopul prelevării de organe se confruntă cu provocări specifice și că victimele adesea nu sunt conștiente de consecințele medicale invalidante și pe termen lung ale prelevării de organe, de lipsa de îngrijiri postoperatorii, precum și de impactul psihologic al operației; solicită inițiative de sensibilizare a publicului mai bine orientate, pentru a spori vizibilitatea prejudiciilor cauzate de vânzarea de organe, în special în rândul persoanelor celor mai sărace și mai vulnerabile, care ar putea să considere vânzarea unui organ ca un preț ce merită plătit pentru a avea o situație economică mai bună;

| 45. | invită Comisia să condamne toate tipurile de trafic de persoane în scopul prelevării de organe și să adopte o atitudine clară față de comerțul ilegal cu organe, țesuturi și celule; invită UE să încurajeze asociațiile medicale și societățile de transplant să elaboreze un cod de conduită etică pentru personalul medical și centrele de transplant în ceea ce privește modul de obținere a unui transplant de organe în străinătate și procedura de îngrijire post-transplant; relevă faptul că persoanele aparținând celor mai sărace comunități ale lumii sunt deosebit de vulnerabile la riscul de a deveni victime ale traficului ilicit de organe; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să condamne toate tipurile de trafic de persoane în scopul prelevării de organe și să adopte o atitudine clară față de comerțul ilegal cu organe, țesuturi și celule; invită UE să încurajeze asociațiile medicale și societățile de transplant să elaboreze un cod de conduită etică pentru personalul medical și centrele de transplant în ceea ce privește modul de obținere a unui transplant de organe în străinătate și procedura de îngrijire post-transplant; relevă faptul că persoanele aparținând celor mai sărace comunități ale lumii sunt deosebit de vulnerabile la riscul de a deveni victime ale traficului ilicit de organe;

| 46. | solicită ratificarea și implementarea Convenției Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane; îi solicită UE să le ceară guvernelor țărilor terțe să-i traducă în justiție pe profesioniștii din domeniul medicinii, spitalele și clinicile private care se implică pe piața ilicită și profitabilă a transplantului de organe; |
| --- | --- |

46.

solicită ratificarea și implementarea Convenției Consiliului Europei împotriva traficului de organe umane; îi solicită UE să le ceară guvernelor țărilor terțe să-i traducă în justiție pe profesioniștii din domeniul medicinii, spitalele și clinicile private care se implică pe piața ilicită și profitabilă a transplantului de organe;

| 47. | invită statele membre să încurajeze noi demersuri de implicare a comunității medicale în îmbunătățirea eforturilor de combatere a acestei forme de trafic prin creșterea gradului de sensibilizare cu privire la aspectele legate de trafic și prin asigurarea instruirii obligatorii; |
| --- | --- |

47.

invită statele membre să încurajeze noi demersuri de implicare a comunității medicale în îmbunătățirea eforturilor de combatere a acestei forme de trafic prin creșterea gradului de sensibilizare cu privire la aspectele legate de trafic și prin asigurarea instruirii obligatorii;

| 48. | subliniază importanța adoptării unor măsuri de prevenire, precum și a unei abordări multisectoriale și multidisciplinare pentru a putea soluționa problema comercializării ilicite de organe umane, inclusiv a traficului de persoane în scopul extragerii de organe, care a căpătat o anvergură mondială; solicită să se adopte inițiative de sensibilizare a publicului mai bine orientate, pentru a spori vizibilitatea prejudiciilor cauzate de vânzarea de organe și a asigura o mai bună informare a victimelor și victimelor potențiale cu privire la riscurile de natură fizică și psihologică, în special în rândul persoanelor celor mai sărace și mai vulnerabile, care sunt expuse riscurilor generate de inegalități și de sărăcie și care ar putea să considere faptul că vânzarea unui organ constituie un preț ce merită plătit pentru a avea o situație economică mai bună; evidențiază faptul că atât în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), cât și al cooperării pentru dezvoltare a UE, campaniile de sensibilizare a publicului ar trebui să constituie un element indispensabil; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța adoptării unor măsuri de prevenire, precum și a unei abordări multisectoriale și multidisciplinare pentru a putea soluționa problema comercializării ilicite de organe umane, inclusiv a traficului de persoane în scopul extragerii de organe, care a căpătat o anvergură mondială; solicită să se adopte inițiative de sensibilizare a publicului mai bine orientate, pentru a spori vizibilitatea prejudiciilor cauzate de vânzarea de organe și a asigura o mai bună informare a victimelor și victimelor potențiale cu privire la riscurile de natură fizică și psihologică, în special în rândul persoanelor celor mai sărace și mai vulnerabile, care sunt expuse riscurilor generate de inegalități și de sărăcie și care ar putea să considere faptul că vânzarea unui organ constituie un preț ce merită plătit pentru a avea o situație economică mai bună; evidențiază faptul că atât în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV), cât și al cooperării pentru dezvoltare a UE, campaniile de sensibilizare a publicului ar trebui să constituie un element indispensabil;

| 49. | subliniază importanța rolului medicilor, asistenților medicali, asistenților sociali și al altor profesioniști din domeniul medical, care sunt singurii care au un contact profesional cu victimele cât timp acestea sunt încă private de libertate și care joacă un rol cheie în prevenirea traficului de persoane; este preocupat de faptul că, în acest moment, posibilitățile de intervenție la acest nivel sunt încă neexploatate; subliniază necesitatea de a forma comunitatea medicală, pentru ca aceasta să fie în măsură să detecteze indicatorii traficului de persoane, precum și necesitatea de a informa personalul medical privind procedurile de raportare aplicabile, permițându-i astfel să își îmbunătățească serviciile de asistență acordate victimelor și relevă faptul că este necesar să se instituie pedepse severe pentru orice formă de implicare în traficul ilicit de organe; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța rolului medicilor, asistenților medicali, asistenților sociali și al altor profesioniști din domeniul medical, care sunt singurii care au un contact profesional cu victimele cât timp acestea sunt încă private de libertate și care joacă un rol cheie în prevenirea traficului de persoane; este preocupat de faptul că, în acest moment, posibilitățile de intervenție la acest nivel sunt încă neexploatate; subliniază necesitatea de a forma comunitatea medicală, pentru ca aceasta să fie în măsură să detecteze indicatorii traficului de persoane, precum și necesitatea de a informa personalul medical privind procedurile de raportare aplicabile, permițându-i astfel să își îmbunătățească serviciile de asistență acordate victimelor și relevă faptul că este necesar să se instituie pedepse severe pentru orice formă de implicare în traficul ilicit de organe;

| 50. | încurajează instituirea în diferite țări a unor programe sau sisteme de acordare a consimțământului prezumat prin care cetățenii să aibă posibilitatea de a se înscrie direct într-un registru al donatorilor de organe în momentul îndeplinirii anumitor formalități administrative, reducând astfel dependența pacienților de piața neagră și crescând concomitent numărul de organe disponibile, pentru a reduce costurile financiare ale unui transplant și a reduce atracția față de turismul medical; |
| --- | --- |

50.

încurajează instituirea în diferite țări a unor programe sau sisteme de acordare a consimțământului prezumat prin care cetățenii să aibă posibilitatea de a se înscrie direct într-un registru al donatorilor de organe în momentul îndeplinirii anumitor formalități administrative, reducând astfel dependența pacienților de piața neagră și crescând concomitent numărul de organe disponibile, pentru a reduce costurile financiare ale unui transplant și a reduce atracția față de turismul medical;

| 51. | invită Comisia și statele membre să adopte măsuri pentru a împiedica „turismul în scopul unui transplant” prin adoptarea unor măsuri care să ducă la creșterea gradului de disponibilitate a organelor obținute în mod legal, consolidând astfel măsurile de prevenire a achiziției ilegale de organe și să instituie un sistem transparent de garantare a trasabilității organelor transplantate, asigurând în același timp anonimatul donatorilor; invită Comisia să elaboreze orientări pentru a încuraja participarea statelor membre la parteneriate colaborative, cum ar fi cum ar fi Eurotransplant și Scandiatransplant; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia și statele membre să adopte măsuri pentru a împiedica „turismul în scopul unui transplant” prin adoptarea unor măsuri care să ducă la creșterea gradului de disponibilitate a organelor obținute în mod legal, consolidând astfel măsurile de prevenire a achiziției ilegale de organe și să instituie un sistem transparent de garantare a trasabilității organelor transplantate, asigurând în același timp anonimatul donatorilor; invită Comisia să elaboreze orientări pentru a încuraja participarea statelor membre la parteneriate colaborative, cum ar fi cum ar fi Eurotransplant și Scandiatransplant;

| 52. | subliniază că, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, există un număr limitat de date științifice privind traficul și sănătatea, mai ales în ceea ce privește sănătatea mentală și psihologică; subliniază, de asemenea, că nevoile victimelor și ale supraviețuitorilor sunt deseori subestimate; solicită, prin urmare, Comisiei și autorităților competente din statele membre să instituie un sistem de monitorizare și de difuzare a informațiilor cu privire la consecințele diferitelor forme de trafic și la nevoile victimelor acestuia, atât în ceea ce privește sănătatea fizică, cât și sănătatea psihologică; |
| --- | --- |

52.

subliniază că, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății, există un număr limitat de date științifice privind traficul și sănătatea, mai ales în ceea ce privește sănătatea mentală și psihologică; subliniază, de asemenea, că nevoile victimelor și ale supraviețuitorilor sunt deseori subestimate; solicită, prin urmare, Comisiei și autorităților competente din statele membre să instituie un sistem de monitorizare și de difuzare a informațiilor cu privire la consecințele diferitelor forme de trafic și la nevoile victimelor acestuia, atât în ceea ce privește sănătatea fizică, cât și sănătatea psihologică;

Drepturile victimelor, inclusiv dreptul la o cale de atac

| 53. | invită UE și statele sale membre să adopte o abordare bazată pe drepturile omului și axată pe victime și să plaseze victimele și populațiile vulnerabile în centrul tuturor eforturilor depuse în lupta împotriva traficului de persoane, prevenirea acestuia și protejarea victimelor; |
| --- | --- |

53.

invită UE și statele sale membre să adopte o abordare bazată pe drepturile omului și axată pe victime și să plaseze victimele și populațiile vulnerabile în centrul tuturor eforturilor depuse în lupta împotriva traficului de persoane, prevenirea acestuia și protejarea victimelor;

| 54. | denunță diferențele îngrijorătoare dintre obligațiile statului și măsura în care acestea sunt îndeplinite atunci când este vorba de drepturile victimelor; salută Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor standarde minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; își exprimă speranța că directiva a fost transpusă în mod corespunzător de către statele membre, având în vedere că termenul-limită stabilit pentru punerea în aplicare a acesteia era 16 noiembrie 2015; invită statele membre, inclusiv țările de origine, de tranzit și de destinație, să furnizeze sau să faciliteze accesul la căi de atac echitabile, adecvate și adaptate tuturor persoanelor care au făcut obiectul traficului pe teritoriul lor și care fac obiectul jurisdicției respective, inclusiv resortisanții altor state; |
| --- | --- |

54.

denunță diferențele îngrijorătoare dintre obligațiile statului și măsura în care acestea sunt îndeplinite atunci când este vorba de drepturile victimelor; salută Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor standarde minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității; își exprimă speranța că directiva a fost transpusă în mod corespunzător de către statele membre, având în vedere că termenul-limită stabilit pentru punerea în aplicare a acesteia era 16 noiembrie 2015; invită statele membre, inclusiv țările de origine, de tranzit și de destinație, să furnizeze sau să faciliteze accesul la căi de atac echitabile, adecvate și adaptate tuturor persoanelor care au făcut obiectul traficului pe teritoriul lor și care fac obiectul jurisdicției respective, inclusiv resortisanții altor state;

| 55. | reamintește că identificarea rapidă și cu exactitate a victimelor este esențială pentru realizarea drepturilor la care acestea sunt îndrituite legal; insistă să se ia măsuri urmărind edificarea capacităților în legătură cu identificarea victimelor traficului de persoane, în special pentru serviciile legate de migrație, securitate și control al frontierelor; |
| --- | --- |

55.

reamintește că identificarea rapidă și cu exactitate a victimelor este esențială pentru realizarea drepturilor la care acestea sunt îndrituite legal; insistă să se ia măsuri urmărind edificarea capacităților în legătură cu identificarea victimelor traficului de persoane, în special pentru serviciile legate de migrație, securitate și control al frontierelor;

| 56. | invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să facă schimb de bune practici cu țările terțe, în primul rând privind pregătirea autorităților de poliție și a lucrătorilor umanitari pentru a ști cum să abordeze cel mai bine victimele și, în al doilea rând, privind aplicarea principiului evaluării individuale a victimelor pentru a determina nevoile, sprijinul și protecția specifică ale acestora; |
| --- | --- |

56.

invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să facă schimb de bune practici cu țările terțe, în primul rând privind pregătirea autorităților de poliție și a lucrătorilor umanitari pentru a ști cum să abordeze cel mai bine victimele și, în al doilea rând, privind aplicarea principiului evaluării individuale a victimelor pentru a determina nevoile, sprijinul și protecția specifică ale acestora;

| 57. | subliniază importanța principiului recunoașterii reciproce consacrat la articolul 82 alineatul (1) din TFUE; îndeamnă Comisia, statele membre și agențiile UE să consolideze statutul de victimă a traficului de ființe umane printr-o recunoaștere reciprocă deplină a deciziilor judiciare și administrative, inclusiv a celor referitoare la măsurile de protecție a victimelor traficului de ființe umane, această recunoaștere având drept consecință faptul că statutul de victimă, odată ce a fost stabilit într-un stat membru, este aplicabil în întreaga Uniune Europeană și, prin urmare, victimele (sau asociațiile care le reprezintă) trebuie să fie sprijinite și ajutate în cazul nerecunoașterii statutului lor atunci când călătoresc în interiorul Uniunii; |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța principiului recunoașterii reciproce consacrat la articolul 82 alineatul (1) din TFUE; îndeamnă Comisia, statele membre și agențiile UE să consolideze statutul de victimă a traficului de ființe umane printr-o recunoaștere reciprocă deplină a deciziilor judiciare și administrative, inclusiv a celor referitoare la măsurile de protecție a victimelor traficului de ființe umane, această recunoaștere având drept consecință faptul că statutul de victimă, odată ce a fost stabilit într-un stat membru, este aplicabil în întreaga Uniune Europeană și, prin urmare, victimele (sau asociațiile care le reprezintă) trebuie să fie sprijinite și ajutate în cazul nerecunoașterii statutului lor atunci când călătoresc în interiorul Uniunii;

| 58. | insistă ca răspunsul la nivelul justiției penale să garanteze accesul egal și eficient la justiție pentru victime și informarea acestora cu privire la drepturile lor legale; invită toate statele să-și respecte obligația internațională de a apăra drepturile victimelor sub jurisdicția lor și să le asigure victimelor întregul lor sprijin, inclusiv prin acordarea de sprijin psihologic, indiferent de dorința acestora de a coopera în cadrul procedurilor penale; |
| --- | --- |

58.

insistă ca răspunsul la nivelul justiției penale să garanteze accesul egal și eficient la justiție pentru victime și informarea acestora cu privire la drepturile lor legale; invită toate statele să-și respecte obligația internațională de a apăra drepturile victimelor sub jurisdicția lor și să le asigure victimelor întregul lor sprijin, inclusiv prin acordarea de sprijin psihologic, indiferent de dorința acestora de a coopera în cadrul procedurilor penale;

| 59. | afirmă faptul că victimele fenomenului de traficare au dreptul la o cale de atac eficientă, inclusiv dreptul de acces la justiție, la recunoașterea cetățeniei și a identității juridice, la înapoierea proprietăților, la reparații adecvate, precum și la îngrijiri medicale și psihologice, la servicii juridice și sociale și la sprijin pe termen lung pentru (re)integrare, inclusiv la sprijin economic; |
| --- | --- |

59.

afirmă faptul că victimele fenomenului de traficare au dreptul la o cale de atac eficientă, inclusiv dreptul de acces la justiție, la recunoașterea cetățeniei și a identității juridice, la înapoierea proprietăților, la reparații adecvate, precum și la îngrijiri medicale și psihologice, la servicii juridice și sociale și la sprijin pe termen lung pentru (re)integrare, inclusiv la sprijin economic;

| 60. | constată importanța accesului universal la îngrijiri medicale și la sănătate sexuală și reproductivă, îndeosebi pentru victimele traficului cu ființe umane, care se pot confrunta cu numeroase probleme fizice și psihologice ca urmare directă a exploatării lor; invită statele membre să creeze servicii de sănătate și de post-tratament ușor de accesat pentru victimele traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

60.

constată importanța accesului universal la îngrijiri medicale și la sănătate sexuală și reproductivă, îndeosebi pentru victimele traficului cu ființe umane, care se pot confrunta cu numeroase probleme fizice și psihologice ca urmare directă a exploatării lor; invită statele membre să creeze servicii de sănătate și de post-tratament ușor de accesat pentru victimele traficului de ființe umane;

| 61. | invită statele membre în care a avut loc exploatarea victimelor traficului de ființe umane să ofere acestora tratamentul medical adecvat și necesar, ținând cont de specificul de gen și pe baza nevoilor individuale, acordând o atenție specială victimelor traficului de ființe umane ce are ca scop exploatarea sexuală; |
| --- | --- |

61.

invită statele membre în care a avut loc exploatarea victimelor traficului de ființe umane să ofere acestora tratamentul medical adecvat și necesar, ținând cont de specificul de gen și pe baza nevoilor individuale, acordând o atenție specială victimelor traficului de ființe umane ce are ca scop exploatarea sexuală;

| 62. | ia act de faptul că persoanele cu handicap sau care suferă de un handicap în perioada traficului de persoane au nevoie de protecție suplimentară împotriva exploatării și solicită UE și statelor membre să se asigure că asistența acordată victimelor identificate răspunde în mod adecvat nevoilor lor specifice; |
| --- | --- |

62.

ia act de faptul că persoanele cu handicap sau care suferă de un handicap în perioada traficului de persoane au nevoie de protecție suplimentară împotriva exploatării și solicită UE și statelor membre să se asigure că asistența acordată victimelor identificate răspunde în mod adecvat nevoilor lor specifice;

| 63. | subliniază necesitatea de a reintegra victimele traficului de persoane și de a asigura respectarea dreptului lor la protecție; invită statele membre să creeze și să consolideze rețele de centre care să furnizeze sprijin și adăpost, să asigure furnizarea de servicii într-o limbă pe care victima poate să o înțeleagă și să le ofere acces la educație; solicită includerea socială și oferirea de asistență prin intermediul unui efort de colaborare între ONG-uri, organizații internaționale, organe și agenții guvernamentale din țările de destinație și țările de origine, în special în situațiile în care victimele se întorc în țările lor de origine; |
| --- | --- |

63.

subliniază necesitatea de a reintegra victimele traficului de persoane și de a asigura respectarea dreptului lor la protecție; invită statele membre să creeze și să consolideze rețele de centre care să furnizeze sprijin și adăpost, să asigure furnizarea de servicii într-o limbă pe care victima poate să o înțeleagă și să le ofere acces la educație; solicită includerea socială și oferirea de asistență prin intermediul unui efort de colaborare între ONG-uri, organizații internaționale, organe și agenții guvernamentale din țările de destinație și țările de origine, în special în situațiile în care victimele se întorc în țările lor de origine;

| 64. | subliniază că este important să fie asigurată siguranța victimelor traficului de ființe umane care depun mărturie în instanță împotriva traficanților de ființe umane; |
| --- | --- |

64.

subliniază că este important să fie asigurată siguranța victimelor traficului de ființe umane care depun mărturie în instanță împotriva traficanților de ființe umane;

| 65. | subliniază că trebuie acordată mai multă atenție victimelor în cadrul procedurilor penale; invită autoritățile competente să nu rețină persoanele traficate și să nu le expună riscului de a fi pedepsite pentru infracțiuni comise în contextul situației de victime ale traficului de ființe umane, în special în cazul prostituției, al oricărei alte forme de exploatare sexuală sau al muncii forțate; invită statele membre să respecte principiul neîncriminării; |
| --- | --- |

65.

subliniază că trebuie acordată mai multă atenție victimelor în cadrul procedurilor penale; invită autoritățile competente să nu rețină persoanele traficate și să nu le expună riscului de a fi pedepsite pentru infracțiuni comise în contextul situației de victime ale traficului de ființe umane, în special în cazul prostituției, al oricărei alte forme de exploatare sexuală sau al muncii forțate; invită statele membre să respecte principiul neîncriminării;

| 66. | invită statele membre să pună în aplicare instrumente juridice care să faciliteze posibilitatea contactării autorităților de către victimele traficului de ființe umane, fără a-și pune în pericol propria siguranță și drepturile pe care le au ca victime; |
| --- | --- |

66.

invită statele membre să pună în aplicare instrumente juridice care să faciliteze posibilitatea contactării autorităților de către victimele traficului de ființe umane, fără a-și pune în pericol propria siguranță și drepturile pe care le au ca victime;

| 67. | invită statele membre să pună în aplicare fără întârziere Directiva 2011/36/UE, îndeosebi articolul 8, pe lângă toate cadrele juridice aplicabile privind traficul de ființe umane; îndeamnă Comisia să introducă o acțiune în instanță împotriva statelor membre care nu pun în aplicare această directivă și să publice în cel mai scurt timp raportul privind punerea în aplicare care ar fi trebuit să fie prezentat în aprilie 2015; |
| --- | --- |

67.

invită statele membre să pună în aplicare fără întârziere Directiva 2011/36/UE, îndeosebi articolul 8, pe lângă toate cadrele juridice aplicabile privind traficul de ființe umane; îndeamnă Comisia să introducă o acțiune în instanță împotriva statelor membre care nu pun în aplicare această directivă și să publice în cel mai scurt timp raportul privind punerea în aplicare care ar fi trebuit să fie prezentat în aprilie 2015;

| 68. | invită guvernele să instituie mecanisme de protecție între autoritățile de imigrare și inspectoratele de muncă, pentru a încuraja victimele să depună plângeri și a se asigura că, în cazul în care se constată cazuri de trafic de persoane, nu există teama că autoritățile de imigrare iau măsuri împotriva victimelor; |
| --- | --- |

68.

invită guvernele să instituie mecanisme de protecție între autoritățile de imigrare și inspectoratele de muncă, pentru a încuraja victimele să depună plângeri și a se asigura că, în cazul în care se constată cazuri de trafic de persoane, nu există teama că autoritățile de imigrare iau măsuri împotriva victimelor;

| 69. | invită statele membre să incrimineze utilizarea, de către cetățenii lor, cu bună știință, a oricăror servicii oferite de victimele traficului de ființe umane dacă un astfel de act este comis în afara statului membru și/sau UE, inclusiv prostituția sau alte forme de exploatare sexuală, muncă forțată sau servicii, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, servitutea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe; |
| --- | --- |

69.

invită statele membre să incrimineze utilizarea, de către cetățenii lor, cu bună știință, a oricăror servicii oferite de victimele traficului de ființe umane dacă un astfel de act este comis în afara statului membru și/sau UE, inclusiv prostituția sau alte forme de exploatare sexuală, muncă forțată sau servicii, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, servitutea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe;

| 70. | consideră că statutul de refugiat, de solicitant de azil, de titular al unei vize umanitare sau de persoană care are nevoie de protecție internațională ar trebui considerat ca factor de vulnerabilitate pentru victimele traficului de ființe umane; invită statele membre să se asigure că autoritățile care asigură aplicarea legii și autoritățile din domeniul azilului cooperează pentru a sprijini victimele traficului care au nevoie de protecție internațională în demersurile lor pentru a depune o cerere de protecție; reafirmă că măsurile luate împotriva traficului de persoane nu ar trebui să aducă atingere drepturilor victimelor traficului, ale migranților, ale refugiaților și ale altor persoane care au nevoie de protecție internațională; |
| --- | --- |

70.

consideră că statutul de refugiat, de solicitant de azil, de titular al unei vize umanitare sau de persoană care are nevoie de protecție internațională ar trebui considerat ca factor de vulnerabilitate pentru victimele traficului de ființe umane; invită statele membre să se asigure că autoritățile care asigură aplicarea legii și autoritățile din domeniul azilului cooperează pentru a sprijini victimele traficului care au nevoie de protecție internațională în demersurile lor pentru a depune o cerere de protecție; reafirmă că măsurile luate împotriva traficului de persoane nu ar trebui să aducă atingere drepturilor victimelor traficului, ale migranților, ale refugiaților și ale altor persoane care au nevoie de protecție internațională;

| 71. | invită statele membre să pună în aplicare măsuri care iau în considerare dimensiunea de gen pentru facilitarea identificării victimelor traficului de ființe umane în cadrul procedurilor de azil și de returnare, să țină evidențe mai detaliate și defalcate pe gen și să se asigure că aceste victime sunt informate cu privire la opțiunile de sprijin adecvate; |
| --- | --- |

71.

invită statele membre să pună în aplicare măsuri care iau în considerare dimensiunea de gen pentru facilitarea identificării victimelor traficului de ființe umane în cadrul procedurilor de azil și de returnare, să țină evidențe mai detaliate și defalcate pe gen și să se asigure că aceste victime sunt informate cu privire la opțiunile de sprijin adecvate;

| 72. | reamintește statelor membre că Directiva 2011/36/UE nu aduce atingere principiului nereturnării, în conformitate cu Convenția din 1951 privind statutul refugiaților; |
| --- | --- |

72.

reamintește statelor membre că Directiva 2011/36/UE nu aduce atingere principiului nereturnării, în conformitate cu Convenția din 1951 privind statutul refugiaților;

| 73. | încurajează statele membre să garanteze solicitanților de azil care sunt victime ale traficului aceleași drepturi ca cele acordate altor victime ale traficului de persoane; |
| --- | --- |

73.

încurajează statele membre să garanteze solicitanților de azil care sunt victime ale traficului aceleași drepturi ca cele acordate altor victime ale traficului de persoane;

| 74. | constată că, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), returnarea migranților și a refugiaților presupune riscuri inerente de securitate legate de posibilitatea ca aceștia să facă din nou obiectul traficului de ființe umane, riscuri ce trebuie identificate, evaluate și atenuate, deoarece riscurile la care sunt supuși lucrătorii migranți de către cei care îi exploatează sunt adesea mai mari când persoanele respective reușesc să fugă, se întâlnesc cu persoane din agențiile de asigurare a respectării legii sau depun mărturie în instanță (2); |
| --- | --- |

74.

constată că, potrivit Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM), returnarea migranților și a refugiaților presupune riscuri inerente de securitate legate de posibilitatea ca aceștia să facă din nou obiectul traficului de ființe umane, riscuri ce trebuie identificate, evaluate și atenuate, deoarece riscurile la care sunt supuși lucrătorii migranți de către cei care îi exploatează sunt adesea mai mari când persoanele respective reușesc să fugă, se întâlnesc cu persoane din agențiile de asigurare a respectării legii sau depun mărturie în instanță (2);

| 75. | solicită UE și statele sale membre să mărească vizibilitatea publică a luptei împotriva traficului de ființe umane, prin vizarea aeroporturilor, gărilor, autobuzelor, școlilor, universităților și locurilor de muncă pertinente; le solicită UE și statelor membre să crească nivelul de sensibilizare în rândul personalului lor cu privire la orientările UE privind identificarea victimelor traficului de persoane, precum și cu privire la publicația Comisiei privind drepturile pe care le au în UE victimele traficului de persoane, și încurajează utilizarea activă a acestora; |
| --- | --- |

75.

solicită UE și statele sale membre să mărească vizibilitatea publică a luptei împotriva traficului de ființe umane, prin vizarea aeroporturilor, gărilor, autobuzelor, școlilor, universităților și locurilor de muncă pertinente; le solicită UE și statelor membre să crească nivelul de sensibilizare în rândul personalului lor cu privire la orientările UE privind identificarea victimelor traficului de persoane, precum și cu privire la publicația Comisiei privind drepturile pe care le au în UE victimele traficului de persoane, și încurajează utilizarea activă a acestora;

| 76. | încurajează finanțarea punctuală de către UE a ONG-urilor locale, pentru a identifica și sprijini victimele traficului de ființe umane, precum și pentru a spori gradul de sensibilizare în rândul populațiilor vulnerabile la exploatare și la traficul de persoane; salută, în acest context, rolul mass-mediei care poate contribui la sensibilizarea și poate oferi informații cu privire la riscuri; |
| --- | --- |

76.

încurajează finanțarea punctuală de către UE a ONG-urilor locale, pentru a identifica și sprijini victimele traficului de ființe umane, precum și pentru a spori gradul de sensibilizare în rândul populațiilor vulnerabile la exploatare și la traficul de persoane; salută, în acest context, rolul mass-mediei care poate contribui la sensibilizarea și poate oferi informații cu privire la riscuri;

Cooperarea împotriva traficului de ființe umane la nivel regional și internațional

| 77. | este îngrijorat de nivelul insuficient de cooperare internațională în cazurile de trafic de persoane, în special atunci când este vorba de țările de origine și de țările de tranzit, acest lucru constituind un impediment major în combaterea eficientă a traficului de ființe umane; solicită o mai mare coordonare și cooperare și schimbul sistematic de informații pentru a investiga și combate traficul transfrontalier de ființe umane, intensificarea asistenței tehnice și financiare și întărirea comunicării, a cooperării și a consolidării capacităților transfrontaliere la nivelul guvernelor și autorităților de asigurare a respectării legii, inclusiv poliția de frontieră, autoritățile de imigrație și azil, anchetatorii penali și agențiile de sprijinire a victimelor, societatea civilă și agențiile ONU, inclusiv cu privire la identificarea și protejarea victimelor și discutarea modalităților de a trata cu țările de tranzit și de destinație care nu au ratificat Protocolul de la Palermo al ONU; invită UE să elaboreze o abordare regională, cu accent pe „rutele de trafic” și care oferă răspunsuri specifice diferitelor regiuni care sunt adaptate la tipul de exploatare; subliniază, în plus, utilitatea programelor de schimburi internaționale destinate personalului specializat în combaterea traficului de persoane; |
| --- | --- |

77.

este îngrijorat de nivelul insuficient de cooperare internațională în cazurile de trafic de persoane, în special atunci când este vorba de țările de origine și de țările de tranzit, acest lucru constituind un impediment major în combaterea eficientă a traficului de ființe umane; solicită o mai mare coordonare și cooperare și schimbul sistematic de informații pentru a investiga și combate traficul transfrontalier de ființe umane, intensificarea asistenței tehnice și financiare și întărirea comunicării, a cooperării și a consolidării capacităților transfrontaliere la nivelul guvernelor și autorităților de asigurare a respectării legii, inclusiv poliția de frontieră, autoritățile de imigrație și azil, anchetatorii penali și agențiile de sprijinire a victimelor, societatea civilă și agențiile ONU, inclusiv cu privire la identificarea și protejarea victimelor și discutarea modalităților de a trata cu țările de tranzit și de destinație care nu au ratificat Protocolul de la Palermo al ONU; invită UE să elaboreze o abordare regională, cu accent pe „rutele de trafic” și care oferă răspunsuri specifice diferitelor regiuni care sunt adaptate la tipul de exploatare; subliniază, în plus, utilitatea programelor de schimburi internaționale destinate personalului specializat în combaterea traficului de persoane;

| 78. | invită Comisia, agențiile UE competente și statele membre să organizeze formări referitoare la caracteristicile specifice fiecărui gen pentru personalul din cadrul serviciilor de aplicare a legii și al serviciilor frontaliere, pentru a facilita identificarea și sprijinirea potențialelor victime ale traficului, îndeosebi ale traficului în scopul exploatării sexuale; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia, agențiile UE competente și statele membre să organizeze formări referitoare la caracteristicile specifice fiecărui gen pentru personalul din cadrul serviciilor de aplicare a legii și al serviciilor frontaliere, pentru a facilita identificarea și sprijinirea potențialelor victime ale traficului, îndeosebi ale traficului în scopul exploatării sexuale;

| 79. | insistă asupra necesității ca UE să consolideze cooperarea polițienească și judiciară dintre statele membre și cu țările terțe, în special cu țările de origine și de tranzit ale victimelor traficului de ființe umane, în ceea ce privește prevenirea, anchetarea și urmărirea penală a activităților de trafic de ființe umane, în special prin intermediul Europol și Eurojust, inclusiv prin schimburi de informații mai ales în ceea ce privește rutele de trafic cunoscute, folosite de traficanți, participarea la echipe comune de anchetă și la combaterea recrutării pentru activități de trafic de ființe umane prin intermediul internetului și al altor mijloace digitale; subliniază importanța schimburilor sistematice de date și a alimentării de către toate statele membre a bazelor de date ale Europol – Focal Point Phoenix și Focal Point Twins; încurajează o mai mare cooperare între Europol și Interpol în domeniul combaterii traficului de ființe umane și reamintește că schimbul de date între statele membre și cu țările terțe trebuie să respecte pe deplin normele UE privind protecția datelor; invită statele membre să colecteze mai multe date comparabile privind combaterea traficului de ființe umane și să îmbunătățească schimbul de astfel de date între statele membre și cu țările terțe; |
| --- | --- |

79.

insistă asupra necesității ca UE să consolideze cooperarea polițienească și judiciară dintre statele membre și cu țările terțe, în special cu țările de origine și de tranzit ale victimelor traficului de ființe umane, în ceea ce privește prevenirea, anchetarea și urmărirea penală a activităților de trafic de ființe umane, în special prin intermediul Europol și Eurojust, inclusiv prin schimburi de informații mai ales în ceea ce privește rutele de trafic cunoscute, folosite de traficanți, participarea la echipe comune de anchetă și la combaterea recrutării pentru activități de trafic de ființe umane prin intermediul internetului și al altor mijloace digitale; subliniază importanța schimburilor sistematice de date și a alimentării de către toate statele membre a bazelor de date ale Europol – Focal Point Phoenix și Focal Point Twins; încurajează o mai mare cooperare între Europol și Interpol în domeniul combaterii traficului de ființe umane și reamintește că schimbul de date între statele membre și cu țările terțe trebuie să respecte pe deplin normele UE privind protecția datelor; invită statele membre să colecteze mai multe date comparabile privind combaterea traficului de ființe umane și să îmbunătățească schimbul de astfel de date între statele membre și cu țările terțe;

| 80. | solicită UE și statelor membre să furnizeze agențiilor de poliție și celor de asigurare a respectării legii personalul și resursele necesare, astfel încât agențiile să poată primi informații și de la familii sau de la alte surse, să poată face schimb de informații cu autoritățile europene și naționale competente și să poată prelucra și analiza corespunzător aceste informații; |
| --- | --- |

80.

solicită UE și statelor membre să furnizeze agențiilor de poliție și celor de asigurare a respectării legii personalul și resursele necesare, astfel încât agențiile să poată primi informații și de la familii sau de la alte surse, să poată face schimb de informații cu autoritățile europene și naționale competente și să poată prelucra și analiza corespunzător aceste informații;

| 81. | subliniază că țările de tranzit sunt de o importanță fundamentală în combaterea traficului de ființe umane, deoarece, în această etapă, exploatarea victimelor nu a început încă; subliniază că este important ca polițiștii de frontieră să primească o instruire suplimentară, astfel încât să-și îmbunătățească capacitățile de identificare; |
| --- | --- |

81.

subliniază că țările de tranzit sunt de o importanță fundamentală în combaterea traficului de ființe umane, deoarece, în această etapă, exploatarea victimelor nu a început încă; subliniază că este important ca polițiștii de frontieră să primească o instruire suplimentară, astfel încât să-și îmbunătățească capacitățile de identificare;

| 82. | subliniază numeroasele provocări legate de migrația transfrontalieră a forței de muncă, în special riscul ca migranții să fie scoși în afara legii și lipsiți de drepturile lor fundamentale; solicită instituirea unor mecanisme de migrare transfrontalieră a forței de muncă în UE și la nivel internațional, pentru a mări și formaliza migrația regulamentare a forței de muncă; |
| --- | --- |

82.

subliniază numeroasele provocări legate de migrația transfrontalieră a forței de muncă, în special riscul ca migranții să fie scoși în afara legii și lipsiți de drepturile lor fundamentale; solicită instituirea unor mecanisme de migrare transfrontalieră a forței de muncă în UE și la nivel internațional, pentru a mări și formaliza migrația regulamentare a forței de muncă;

| 83. | recunoaște eforturile depuse de UE pentru a crea canale oficializate de migrație transfrontalieră a forței de muncă, cărora ar trebui să li se acorde o atenție sporită și solicită un efort mai ferm și mai coerent în această privință; subliniază potențialul migrației formalizate a forței de muncă ca mijloc de prevenire a traficului de ființe umane și de salvare a vieților; |
| --- | --- |

83.

recunoaște eforturile depuse de UE pentru a crea canale oficializate de migrație transfrontalieră a forței de muncă, cărora ar trebui să li se acorde o atenție sporită și solicită un efort mai ferm și mai coerent în această privință; subliniază potențialul migrației formalizate a forței de muncă ca mijloc de prevenire a traficului de ființe umane și de salvare a vieților;

| 84. | îndeamnă UE să-și intensifice cooperarea cu ONG-urile și cu alte organizații internaționale relevante, inclusiv prin asigurarea de finanțare și asistență coordonată adecvate, în scopul intensificării schimbului de bune practici, al dezvoltării politicilor, al implementării și al extinderii activității de cercetare, inclusiv cu actorii locali și, în special, să pună accentul pe accesul la justiție pentru victime și pe urmărirea penală a făptașilor; |
| --- | --- |

84.

îndeamnă UE să-și intensifice cooperarea cu ONG-urile și cu alte organizații internaționale relevante, inclusiv prin asigurarea de finanțare și asistență coordonată adecvate, în scopul intensificării schimbului de bune practici, al dezvoltării politicilor, al implementării și al extinderii activității de cercetare, inclusiv cu actorii locali și, în special, să pună accentul pe accesul la justiție pentru victime și pe urmărirea penală a făptașilor;

| 85. | reamintește că, în conformitate cu Directiva 2011/36/UE, statele membre trebuie să încurajeze organizațiile societății civile și să colaboreze strâns cu acestea, mai ales în ceea ce privește inițiativele de elaborare a politicilor, campaniile de informare și de sensibilizare, programele de cercetare și educare și cele de formare profesională, precum și pentru monitorizarea și evaluarea efectelor măsurilor de combatere a traficului; subliniază, de asemenea, că ONG-urile ar trebui să ajute și la identificarea timpurie a victimelor, la acordarea de asistență și la sprijinirea lor; insistă asupra faptului că statele membre ar trebui să garanteze că ONG-urile sunt protejate împotriva represaliilor, a amenințărilor și a intimidărilor și, în special, că acestea nu sunt urmărite penal atunci când oferă asistență victimelor traficului de ființe umane aflate în situație de ședere ilegală; |
| --- | --- |

85.

reamintește că, în conformitate cu Directiva 2011/36/UE, statele membre trebuie să încurajeze organizațiile societății civile și să colaboreze strâns cu acestea, mai ales în ceea ce privește inițiativele de elaborare a politicilor, campaniile de informare și de sensibilizare, programele de cercetare și educare și cele de formare profesională, precum și pentru monitorizarea și evaluarea efectelor măsurilor de combatere a traficului; subliniază, de asemenea, că ONG-urile ar trebui să ajute și la identificarea timpurie a victimelor, la acordarea de asistență și la sprijinirea lor; insistă asupra faptului că statele membre ar trebui să garanteze că ONG-urile sunt protejate împotriva represaliilor, a amenințărilor și a intimidărilor și, în special, că acestea nu sunt urmărite penal atunci când oferă asistență victimelor traficului de ființe umane aflate în situație de ședere ilegală;

| 86. | le solicită UE, statelor membre și comunității internaționale să acorde o atenție deosebită chestiunii prevenirii și combaterii traficului de ființe umane în mediile de criză umanitară, cum ar fi dezastrele naturale și conflictele armate, pentru a reduce vulnerabilitatea victimelor în raporturile cu traficanții și cu alte rețele criminale; evidențiază faptul că protecția trebuie acordată tuturor celor care au dreptul la ea, în conformitate cu convențiile internaționale și regionale; |
| --- | --- |

86.

le solicită UE, statelor membre și comunității internaționale să acorde o atenție deosebită chestiunii prevenirii și combaterii traficului de ființe umane în mediile de criză umanitară, cum ar fi dezastrele naturale și conflictele armate, pentru a reduce vulnerabilitatea victimelor în raporturile cu traficanții și cu alte rețele criminale; evidențiază faptul că protecția trebuie acordată tuturor celor care au dreptul la ea, în conformitate cu convențiile internaționale și regionale;

| 87. | subliniază faptul că persoanele care, din motive legate de schimbări climatice bruște sau progresive care le influențează negativ viața sau condițiile de trai, sunt obligate să își părăsească locuințele obișnuite sunt expuse unui risc ridicat de a deveni victime ale traficului de ființe umane; subliniază faptul că acest tip de mobilitate umană legată de schimbările climatice prezintă o dimensiune economică marcată, în care se încadrează pierderea mijloacelor de subzistență și reducerea veniturilor gospodăriilor, astfel încât există o amenințare directă legată de vulnerabilitatea acestor persoane de a cădea victime muncii forțate sau sclaviei; |
| --- | --- |

87.

subliniază faptul că persoanele care, din motive legate de schimbări climatice bruște sau progresive care le influențează negativ viața sau condițiile de trai, sunt obligate să își părăsească locuințele obișnuite sunt expuse unui risc ridicat de a deveni victime ale traficului de ființe umane; subliniază faptul că acest tip de mobilitate umană legată de schimbările climatice prezintă o dimensiune economică marcată, în care se încadrează pierderea mijloacelor de subzistență și reducerea veniturilor gospodăriilor, astfel încât există o amenințare directă legată de vulnerabilitatea acestor persoane de a cădea victime muncii forțate sau sclaviei;

Politica UE în domeniul traficului de ființe umane în contextul relațiilor sale externe

| 88. | recunoaște și sprijină activitatea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane, funcție creată în vederea îmbunătățirii coordonării și coerenței dintre instituțiile și agențiile UE, statele membre, precum și țările terțe și actorii internaționali și îndeamnă coordonatorul să elaboreze în continuare măsuri și acțiuni comune și concrete între UE, statele membre, țările terțe și actorii internaționali, astfel încât să se ajungă la o cooperare mai coerentă și mai eficientă în crearea de sisteme de identificare, protecție și acordare de asistență victimelor traficului de persoane, să se intensifice prevenirea traficului de ființe umane, să se depună eforturi în vederea intensificării urmăririi penale a traficanților și să creeze o rețea capabilă să răspundă la preocupările ce apar; |
| --- | --- |

88.

recunoaște și sprijină activitatea coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane, funcție creată în vederea îmbunătățirii coordonării și coerenței dintre instituțiile și agențiile UE, statele membre, precum și țările terțe și actorii internaționali și îndeamnă coordonatorul să elaboreze în continuare măsuri și acțiuni comune și concrete între UE, statele membre, țările terțe și actorii internaționali, astfel încât să se ajungă la o cooperare mai coerentă și mai eficientă în crearea de sisteme de identificare, protecție și acordare de asistență victimelor traficului de persoane, să se intensifice prevenirea traficului de ființe umane, să se depună eforturi în vederea intensificării urmăririi penale a traficanților și să creeze o rețea capabilă să răspundă la preocupările ce apar;

| 89. | îndeamnă UE să depună eforturile necesare la nivel internațional pentru prevenirea și eliminarea comerțului cu sclavi, pentru a duce, în mod treptat și cât mai curând posibil, la eliminarea completă a sclaviei, în toate formele sale; |
| --- | --- |

89.

îndeamnă UE să depună eforturile necesare la nivel internațional pentru prevenirea și eliminarea comerțului cu sclavi, pentru a duce, în mod treptat și cât mai curând posibil, la eliminarea completă a sclaviei, în toate formele sale;

| 90. | consideră că este esențial ca strategiile vizând prevenirea traficului de ființe umane să abordeze factorii favorizanți și cauzele și circumstanțele care stau la baza acestui fenomen și să urmeze o abordare integrată, care reunește diverși actori, mandate și perspective, atât la nivel național, cât și la nivel internațional; consideră că strategiile de prevenire ar trebui să includă acțiuni pentru a combate sărăcia, oprimarea, lipsa de respect pentru drepturile omului, conflictele armate și inegalitățile economice și sociale și ar trebui să vizeze reducerea vulnerabilității victimelor potențiale, descurajând cererea pentru serviciile persoanelor care cad victimă traficului, care poate fi, de asemenea, considerată drept o cauză principală, creșterea gradului de educație și eradicarea corupției funcționarilor publici; invită, de asemenea, toate statele să pună în aplicare în mod eficient obligațiile care le revin în conformitate cu Protocolul de la Palermo; |
| --- | --- |

90.

consideră că este esențial ca strategiile vizând prevenirea traficului de ființe umane să abordeze factorii favorizanți și cauzele și circumstanțele care stau la baza acestui fenomen și să urmeze o abordare integrată, care reunește diverși actori, mandate și perspective, atât la nivel național, cât și la nivel internațional; consideră că strategiile de prevenire ar trebui să includă acțiuni pentru a combate sărăcia, oprimarea, lipsa de respect pentru drepturile omului, conflictele armate și inegalitățile economice și sociale și ar trebui să vizeze reducerea vulnerabilității victimelor potențiale, descurajând cererea pentru serviciile persoanelor care cad victimă traficului, care poate fi, de asemenea, considerată drept o cauză principală, creșterea gradului de educație și eradicarea corupției funcționarilor publici; invită, de asemenea, toate statele să pună în aplicare în mod eficient obligațiile care le revin în conformitate cu Protocolul de la Palermo;

| 91. | invită toate statele membre să ratifice toate instrumentele, acordurile și obligațiile juridice internaționale relevante, inclusiv Convenția de la Istanbul și să-și intensifice eforturile pentru a mări eficacitatea, gradul de coordonare și coerența luptei împotriva traficului de persoane; încurajează UE să solicite ratificarea tuturor instrumentelor internaționale pertinente; |
| --- | --- |

91.

invită toate statele membre să ratifice toate instrumentele, acordurile și obligațiile juridice internaționale relevante, inclusiv Convenția de la Istanbul și să-și intensifice eforturile pentru a mări eficacitatea, gradul de coordonare și coerența luptei împotriva traficului de persoane; încurajează UE să solicite ratificarea tuturor instrumentelor internaționale pertinente;

| 92. | îi invită pe reprezentanții UE să acorde o atenție deosebită traficului de ființe umane în cadrul dialogului politic purtat de UE cu țări terțe și, de asemenea, prin programele sale de cooperare și în cadrul forurilor multilaterale și regionale, inclusiv prin declarații publice; |
| --- | --- |

92.

îi invită pe reprezentanții UE să acorde o atenție deosebită traficului de ființe umane în cadrul dialogului politic purtat de UE cu țări terțe și, de asemenea, prin programele sale de cooperare și în cadrul forurilor multilaterale și regionale, inclusiv prin declarații publice;

| 93. | invită UE să-și reexamineze programele de asistență în ceea ce privește traficul de ființe umane, pentru a orienta mai punctual finanțarea și a face din traficul de ființe umane un domeniu de cooperare de sine stătător; în acest context, încurajează creșterea resurselor pentru serviciile care se ocupă cu problematica traficului de ființe umane în cadrul instituțiilor UE; îndeamnă Comisia să reevalueze periodic lista de țări prioritare, inclusiv criteriile de selecție, pentru a se asigura că aceasta reflectă realitățile de pe teren și pentru a le face mai flexibile și mai adaptabile la schimbările de situație și la noile tendințe; |
| --- | --- |

93.

invită UE să-și reexamineze programele de asistență în ceea ce privește traficul de ființe umane, pentru a orienta mai punctual finanțarea și a face din traficul de ființe umane un domeniu de cooperare de sine stătător; în acest context, încurajează creșterea resurselor pentru serviciile care se ocupă cu problematica traficului de ființe umane în cadrul instituțiilor UE; îndeamnă Comisia să reevalueze periodic lista de țări prioritare, inclusiv criteriile de selecție, pentru a se asigura că aceasta reflectă realitățile de pe teren și pentru a le face mai flexibile și mai adaptabile la schimbările de situație și la noile tendințe;

| 94. | invită Comisia și statele membre ca, odată cu amplificarea măsurilor de combatere a traficului de ființe umane, să extindă și definiția acestuia prin introducerea în sfera acesteia a unor referiri la noi mijloace de traficare; |
| --- | --- |

94.

invită Comisia și statele membre ca, odată cu amplificarea măsurilor de combatere a traficului de ființe umane, să extindă și definiția acestuia prin introducerea în sfera acesteia a unor referiri la noi mijloace de traficare;

| 95. | invită UE și statele sale membre să pună în aplicare acțiunile legate de combaterea traficului din actualul plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația și în conformitate cu strategia UE pentru eliminarea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

95.

invită UE și statele sale membre să pună în aplicare acțiunile legate de combaterea traficului din actualul plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația și în conformitate cu strategia UE pentru eliminarea traficului de ființe umane;

| 96. | invită Comisia să evalueze necesitatea unei eventuale revizuiri a mandatului viitorului Parchet European pentru a include în competențele sale, odată creat, combaterea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să evalueze necesitatea unei eventuale revizuiri a mandatului viitorului Parchet European pentru a include în competențele sale, odată creat, combaterea traficului de ființe umane;

| 97. | solicită eficientizarea politicii UE împotriva traficului cu ființe umane prin integrarea mai profundă în cadrul strategiilor mai ample ale UE în materie de securitate, egalitate între femei și bărbați, creștere economică, securitate cibernetică, migrație și relații externe; |
| --- | --- |

97.

solicită eficientizarea politicii UE împotriva traficului cu ființe umane prin integrarea mai profundă în cadrul strategiilor mai ample ale UE în materie de securitate, egalitate între femei și bărbați, creștere economică, securitate cibernetică, migrație și relații externe;

| 98. | solicită tuturor instituțiilor UE și statelor membre să ducă o politică coerentă, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, asigurându-se, în conformitate cu valorile fundamentale ale Uniunii, că drepturile omului sunt plasate în centrul relațiilor UE cu țările terțe și să valorifice, în special, efectul de levier pe care îl pot oferi relațiile economice și comerciale; |
| --- | --- |

98.

solicită tuturor instituțiilor UE și statelor membre să ducă o politică coerentă, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, asigurându-se, în conformitate cu valorile fundamentale ale Uniunii, că drepturile omului sunt plasate în centrul relațiilor UE cu țările terțe și să valorifice, în special, efectul de levier pe care îl pot oferi relațiile economice și comerciale;

| 99. | invită Comisia și statele membre să se asigure că drepturile omului, egalitatea de gen și combaterea traficului de ființe umane rămân în centrul politicilor de dezvoltare ale UE și al parteneriatelor sale cu țările terțe; invită Comisia să introducă măsuri care țin seama de specificul de gen atunci când elaborează noi politici și reexaminează politici existente; |
| --- | --- |

99.

invită Comisia și statele membre să se asigure că drepturile omului, egalitatea de gen și combaterea traficului de ființe umane rămân în centrul politicilor de dezvoltare ale UE și al parteneriatelor sale cu țările terțe; invită Comisia să introducă măsuri care țin seama de specificul de gen atunci când elaborează noi politici și reexaminează politici existente;

| 100. | subliniază că emanciparea economică și socială a femeilor și fetelor ar reduce vulnerabilitatea lor și ar diminua riscul ca ele să devină victime și solicită Comisiei să își continue acțiunea punctuală de integrare a egalității de gen în toate operațiunile pentru dezvoltare și să asigure rămânerea ei pe ordinea de zi, alături de drepturile femeii, în cadrul dialogului politic cu țările terțe; |
| --- | --- |

100.

subliniază că emanciparea economică și socială a femeilor și fetelor ar reduce vulnerabilitatea lor și ar diminua riscul ca ele să devină victime și solicită Comisiei să își continue acțiunea punctuală de integrare a egalității de gen în toate operațiunile pentru dezvoltare și să asigure rămânerea ei pe ordinea de zi, alături de drepturile femeii, în cadrul dialogului politic cu țările terțe;

| 101. | subliniază importanța obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special a ODD 5.2, care preconizează eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor în mediul public și privat, inclusiv traficarea și exploatarea sexuală sau de alt tip; |
| --- | --- |

101.

subliniază importanța obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special a ODD 5.2, care preconizează eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor în mediul public și privat, inclusiv traficarea și exploatarea sexuală sau de alt tip;

| 102. | îi solicită UE să sprijine țările terțe în eforturile lor de a îmbunătății identificarea, sprijinirea și reintegrarea victimelor și urmărirea în justiție a fenomenului traficului cu ființe umane, de adoptare și transpunere în practică a unei legislații adecvate, de armonizare a definițiilor juridice, de implementare a procedurilor și a cooperării, în acord cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

102.

îi solicită UE să sprijine țările terțe în eforturile lor de a îmbunătății identificarea, sprijinirea și reintegrarea victimelor și urmărirea în justiție a fenomenului traficului cu ființe umane, de adoptare și transpunere în practică a unei legislații adecvate, de armonizare a definițiilor juridice, de implementare a procedurilor și a cooperării, în acord cu standardele internaționale;

| 103. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că personalului de asigurare a respectării legii, inclusiv celui din agenții precum Frontex, Europol și EASO, precum și altor funcționari care ar putea intra în contact cu victimele sau cu victimele potențiale ale traficului de ființe umane li se asigură o formare adecvată pentru a putea trata cazurile de trafic de ființe umane dintr-o perspectivă intersectorială integrată, acordând o atenție deosebită nevoilor speciale ale femeilor, copiilor și altor grupuri aflate în situații vulnerabile, precum romii și refugiații, care sunt victime ale traficului de persoane, precum și încurajării și oferirii unei protecții depline victimelor traficului de ființe umane și altor persoane în cazul denunțării traficanților; |
| --- | --- |

103.

îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că personalului de asigurare a respectării legii, inclusiv celui din agenții precum Frontex, Europol și EASO, precum și altor funcționari care ar putea intra în contact cu victimele sau cu victimele potențiale ale traficului de ființe umane li se asigură o formare adecvată pentru a putea trata cazurile de trafic de ființe umane dintr-o perspectivă intersectorială integrată, acordând o atenție deosebită nevoilor speciale ale femeilor, copiilor și altor grupuri aflate în situații vulnerabile, precum romii și refugiații, care sunt victime ale traficului de persoane, precum și încurajării și oferirii unei protecții depline victimelor traficului de ființe umane și altor persoane în cazul denunțării traficanților;

| 104. | consideră că identificarea victimelor traficului care provin din țările terțe trebuie făcută cât mai devreme și că ar trebui așadar dublate eforturile la frontieră pentru a identifica victimele la intrarea în UE; invită statele membre să coopereze cu țările terțe pentru a îmbunătăți orientările existente care pot ajuta serviciile consulare și polițiștii de frontieră să identifice victimele traficului de ființe umane și subliniază, în acest sens, importanța schimburilor de bune practici, în special în ceea ce privește desfășurarea intervievărilor la frontiere; subliniază, de asemenea, că este necesar ca paza de frontieră și de coastă să aibă acces la bazele de date ale Europol; |
| --- | --- |

104.

consideră că identificarea victimelor traficului care provin din țările terțe trebuie făcută cât mai devreme și că ar trebui așadar dublate eforturile la frontieră pentru a identifica victimele la intrarea în UE; invită statele membre să coopereze cu țările terțe pentru a îmbunătăți orientările existente care pot ajuta serviciile consulare și polițiștii de frontieră să identifice victimele traficului de ființe umane și subliniază, în acest sens, importanța schimburilor de bune practici, în special în ceea ce privește desfășurarea intervievărilor la frontiere; subliniază, de asemenea, că este necesar ca paza de frontieră și de coastă să aibă acces la bazele de date ale Europol;

| 105. | invită statele membre să-și intensifice cooperarea cu țările terțe, în vederea combaterii tuturor formelor de trafic cu ființe umane, acordând o atenție deosebită dimensiunii de gen a traficului de ființe umane pentru a combate în mod specific căsătoriile între copii, exploatarea sexuală a femeilor și fetelor și turismul sexual; invită Comisia și SEAE să-și dubleze eforturile depuse în cadrul Procesului de la Khartoum prin desfășurarea mai multor proiecte concrete și asigurarea unei participări active a unui număr mai mare de state; |
| --- | --- |

105.

invită statele membre să-și intensifice cooperarea cu țările terțe, în vederea combaterii tuturor formelor de trafic cu ființe umane, acordând o atenție deosebită dimensiunii de gen a traficului de ființe umane pentru a combate în mod specific căsătoriile între copii, exploatarea sexuală a femeilor și fetelor și turismul sexual; invită Comisia și SEAE să-și dubleze eforturile depuse în cadrul Procesului de la Khartoum prin desfășurarea mai multor proiecte concrete și asigurarea unei participări active a unui număr mai mare de state;

| 106. | le solicită Comisiei, Consiliului și SEAE ca negocierile cu țările terțe pentru încheierea de acorduri internaționale, acorduri de readmisie și acorduri de cooperare să pună accentul pe necesitatea ca țările terțe să combată eficient traficul de ființe umane, să urmărească penal făptașii și să consolideze protecția acordată victimelor; |
| --- | --- |

106.

le solicită Comisiei, Consiliului și SEAE ca negocierile cu țările terțe pentru încheierea de acorduri internaționale, acorduri de readmisie și acorduri de cooperare să pună accentul pe necesitatea ca țările terțe să combată eficient traficul de ființe umane, să urmărească penal făptașii și să consolideze protecția acordată victimelor;

| 107. | îndeamnă UE să își concentreze eforturile în mod eficient asupra abordării și combaterii traficului de ființe umane; îndeamnă UE și statele sale membre să investească în identificarea victimelor traficului de persoane în rândul refugiaților și migranților și în rândul victimelor încălcărilor și abuzurilor comise în contextul operațiunilor de introducere ilegală de persoane, controlate de rețele criminale; |
| --- | --- |

107.

îndeamnă UE să își concentreze eforturile în mod eficient asupra abordării și combaterii traficului de ființe umane; îndeamnă UE și statele sale membre să investească în identificarea victimelor traficului de persoane în rândul refugiaților și migranților și în rândul victimelor încălcărilor și abuzurilor comise în contextul operațiunilor de introducere ilegală de persoane, controlate de rețele criminale;

| 108. | subliniază necesitatea activităților de pregătire și a formării pentru misiunile civile internaționale de poliție, precum și a cursurilor de formare pentru diplomați, funcționarii de legătură, funcționarii consulari și funcționarii responsabili cu cooperarea pentru dezvoltare, în scopul îmbunătățirii identificării victimelor traficului de persoane; consideră necesară formarea acestor grupuri, deoarece acestea sunt adesea primul punct de contact pentru victimele traficului de persoane, precum și inițierea de acțiuni pentru a asigura accesul acestor funcționari la materiale corespunzătoare pentru a informa persoanele care sunt expuse riscului de a deveni victime ale traficului de persoane; |
| --- | --- |

108.

subliniază necesitatea activităților de pregătire și a formării pentru misiunile civile internaționale de poliție, precum și a cursurilor de formare pentru diplomați, funcționarii de legătură, funcționarii consulari și funcționarii responsabili cu cooperarea pentru dezvoltare, în scopul îmbunătățirii identificării victimelor traficului de persoane; consideră necesară formarea acestor grupuri, deoarece acestea sunt adesea primul punct de contact pentru victimele traficului de persoane, precum și inițierea de acțiuni pentru a asigura accesul acestor funcționari la materiale corespunzătoare pentru a informa persoanele care sunt expuse riscului de a deveni victime ale traficului de persoane;

| 109. | reamintește că derularea, la 7 octombrie 2015, a celei de-a doua etape a EU NAVFOR MED, cunoscută și sub numele de operația SOPHIA, a făcut posibilă adoptarea de măsuri concrete împotriva traficului de ființe umane, deoarece autorizează abordajul, percheziționarea la bord, sechestrarea și devierea, în marea liberă, a navelor suspectate de a fi utilizate pentru introducerea ilegală de persoane sau pentru traficul de persoane; reamintește că până în prezent au fost arestați 48 de contrabandiști și traficanți suspectați, aceștia fiind supuși procedurilor din cadrul sistemului de justiție italian; invită UE să își continue și să își intensifice operațiunile desfășurate în Marea Mediterană; |
| --- | --- |

109.

reamintește că derularea, la 7 octombrie 2015, a celei de-a doua etape a EU NAVFOR MED, cunoscută și sub numele de operația SOPHIA, a făcut posibilă adoptarea de măsuri concrete împotriva traficului de ființe umane, deoarece autorizează abordajul, percheziționarea la bord, sechestrarea și devierea, în marea liberă, a navelor suspectate de a fi utilizate pentru introducerea ilegală de persoane sau pentru traficul de persoane; reamintește că până în prezent au fost arestați 48 de contrabandiști și traficanți suspectați, aceștia fiind supuși procedurilor din cadrul sistemului de justiție italian; invită UE să își continue și să își intensifice operațiunile desfășurate în Marea Mediterană;

| 110. | invită UE să găsească soluții concrete pentru intrarea pe căi legale, regulate, lipsite de exploatare și sigure în UE a migraților și refugiaților; reamintește statelor membre și UE că trebuie să respecte dreptul internațional, inclusiv principiul nereturnării, în toate politicile lor, mai ales în cadrul politicilor privind migrația; reamintește că statul de primire și statul de origine ar trebui să le garanteze persoanelor traficate întoarcerea în condiții de siguranță și voluntară, precum și alternative legale în cazurile în care repatrierea ar implica un risc pentru siguranța lor și/sau a familiilor lor; susține că statul de primire și statul de origine trebuie să garanteze condițiile necesare de siguranță și reintegrarea victimelor la întoarcere; |
| --- | --- |

110.

invită UE să găsească soluții concrete pentru intrarea pe căi legale, regulate, lipsite de exploatare și sigure în UE a migraților și refugiaților; reamintește statelor membre și UE că trebuie să respecte dreptul internațional, inclusiv principiul nereturnării, în toate politicile lor, mai ales în cadrul politicilor privind migrația; reamintește că statul de primire și statul de origine ar trebui să le garanteze persoanelor traficate întoarcerea în condiții de siguranță și voluntară, precum și alternative legale în cazurile în care repatrierea ar implica un risc pentru siguranța lor și/sau a familiilor lor; susține că statul de primire și statul de origine trebuie să garanteze condițiile necesare de siguranță și reintegrarea victimelor la întoarcere;

| 111. | îndeamnă Comisia și statele membre să respecte Carta Organizației Națiunilor Unite și principiile legislației privind azilul; |
| --- | --- |

111.

îndeamnă Comisia și statele membre să respecte Carta Organizației Națiunilor Unite și principiile legislației privind azilul;

| 112. | invită UE să promoveze programe de sprijinire a integrării migranților și refugiaților prin asocierea principalilor actori din țările terțe, precum și a mediatorilor culturali, să contribuie la creșterea nivelului de sensibilizare a comunităților cu privire la traficul de persoane și pentru a le face mai rezistente la infiltrarea de către criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

112.

invită UE să promoveze programe de sprijinire a integrării migranților și refugiaților prin asocierea principalilor actori din țările terțe, precum și a mediatorilor culturali, să contribuie la creșterea nivelului de sensibilizare a comunităților cu privire la traficul de persoane și pentru a le face mai rezistente la infiltrarea de către criminalitatea organizată;

| 113. | îndeamnă Comisia și statele membre să depună eforturi pentru a proteja și găsi toți refugiații sau migranții, în special copiii, care au dispărut după ce au sosit pe teritoriul european; |
| --- | --- |

113.

îndeamnă Comisia și statele membre să depună eforturi pentru a proteja și găsi toți refugiații sau migranții, în special copiii, care au dispărut după ce au sosit pe teritoriul european;

| 114. | salută activitatea desfășurată de Europol, în special în cadrul Focal Point Twins, pentru a identifica persoanele care călătoresc în țări terțe în scopul de a comite abuzuri asupra copiilor; invită statele membre să coopereze cu Europol și să asigure un schimb de date sistematic și rapid; |
| --- | --- |

114.

salută activitatea desfășurată de Europol, în special în cadrul Focal Point Twins, pentru a identifica persoanele care călătoresc în țări terțe în scopul de a comite abuzuri asupra copiilor; invită statele membre să coopereze cu Europol și să asigure un schimb de date sistematic și rapid;

| 115. | reamintește că, înainte de a încheia un acord de liberalizare a vizelor, Comisia trebuie să evalueze riscurile reprezentate de țările terțe, mai ales în ceea ce privește imigrația clandestină; insistă că rețelele de trafic pot folosi și rutele legale ale migrației; solicită, prin urmare, Comisiei să includă cooperarea efectivă a țărilor terțe implicate în trafic printre criteriile care trebuie îndeplinite pentru orice acord de liberalizare a vizelor; |
| --- | --- |

115.

reamintește că, înainte de a încheia un acord de liberalizare a vizelor, Comisia trebuie să evalueze riscurile reprezentate de țările terțe, mai ales în ceea ce privește imigrația clandestină; insistă că rețelele de trafic pot folosi și rutele legale ale migrației; solicită, prin urmare, Comisiei să includă cooperarea efectivă a țărilor terțe implicate în trafic printre criteriile care trebuie îndeplinite pentru orice acord de liberalizare a vizelor;

| 116. | subliniază că UE are nevoie de o abordare legislativă obligatorie și cu efect obligatoriu în ceea ce privește relocarea, după cum se afirmă în agenda pentru migrație a Comisiei; subliniază că admisia umanitară a refugiaților poate fi utilizată în completarea relocării pentru a oferi de urgență, când este necesar, protecție, adesea în mod temporar, persoanelor cele mai vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți sau refugiații cu dizabilități sau cei care trebuie urgent evacuați din motive medicale; |
| --- | --- |

116.

subliniază că UE are nevoie de o abordare legislativă obligatorie și cu efect obligatoriu în ceea ce privește relocarea, după cum se afirmă în agenda pentru migrație a Comisiei; subliniază că admisia umanitară a refugiaților poate fi utilizată în completarea relocării pentru a oferi de urgență, când este necesar, protecție, adesea în mod temporar, persoanelor cele mai vulnerabile, cum ar fi minorii neînsoțiți sau refugiații cu dizabilități sau cei care trebuie urgent evacuați din motive medicale;

| 117. | invită UE să împărtășească cu țările terțe elaborarea unui sistem standardizat de colectare de date calitative și cantitative și de analiză a traficului de ființe umane în vederea elaborării unui model comun sau cel puțin comparabil în UE și în țările terțe pentru colectarea și analizarea de date referitoare la toate aspectele traficului de ființe umane; evidențiază nevoia de a se aloca fonduri suficiente pentru colectarea de date și pentru cercetarea privind traficul de persoane; |
| --- | --- |

117.

invită UE să împărtășească cu țările terțe elaborarea unui sistem standardizat de colectare de date calitative și cantitative și de analiză a traficului de ființe umane în vederea elaborării unui model comun sau cel puțin comparabil în UE și în țările terțe pentru colectarea și analizarea de date referitoare la toate aspectele traficului de ființe umane; evidențiază nevoia de a se aloca fonduri suficiente pentru colectarea de date și pentru cercetarea privind traficul de persoane;

| 118. | încurajează UE să elaboreze o nouă strategie post-2016 de combatere a traficului, cu o dimensiune externă mai puternică și mai orientată, care să acorde o mai mare prioritate dezvoltării parteneriatelor cu societatea civilă locală din țările de origine, de tranzit și de destinație din afara UE, cu guvernele și sectoarele private și să abordeze aspectele financiare și economice ale fenomenului de trafic; |
| --- | --- |

118.

încurajează UE să elaboreze o nouă strategie post-2016 de combatere a traficului, cu o dimensiune externă mai puternică și mai orientată, care să acorde o mai mare prioritate dezvoltării parteneriatelor cu societatea civilă locală din țările de origine, de tranzit și de destinație din afara UE, cu guvernele și sectoarele private și să abordeze aspectele financiare și economice ale fenomenului de trafic;

o

o o

| 119. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Delegațiilor UE. |
| --- | --- |

119.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și Delegațiilor UE.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0470.

(2)  A se vedea p. 23 din raportul Organizației Internaționale pentru Migrație (OIM) intitulat „Counter Trafficking and Assistance to Vulnerable Migrants Annual Report of Activities 2011” (Combaterea traficului și asistența acordată migranților vulnerabili – Raportul anual de activitate pe 2011).

---

Miercuri, 6 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/64

---

P8_TA(2016)0309

Pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: recomandările Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (2015/2353(INI))

(2018/C 101/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 311, 312 și 323 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 2,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2015/623 al Consiliului din 21 aprilie 2015 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 intitulată „Negocierile privind CFM 2014-2020: învățăminte și perspective” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 intitulată „Negocierile privind CFM 2014-2020: învățăminte și perspective” (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la relațiile Parlamentului European cu instituțiile care reprezintă guvernele naționale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la relațiile Parlamentului European cu instituțiile care reprezintă guvernele naționale (7),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 19 noiembrie 2013 referitoare la CFM 2014-2020 (8) și referitoare la acordul interinstituțional privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 19 noiembrie 2013 referitoare la CFM 2014-2020 (8) și referitoare la acordul interinstituțional privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la acordul politic privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la cadrul financiar multianual (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2013 referitoare la cadrul financiar multianual (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2012 susținând atingerea unui rezultat pozitiv al procedurii de aprobare a cadrului financiar multianual 2014-2020 (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 intitulată „Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iunie 2011 intitulată „Investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii” (13),

| — | având în vedere declarația comună interinstituțională anexată la CFM privind integrarea perspectivei de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună interinstituțională anexată la CFM privind integrarea perspectivei de gen,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 15 iunie 2016 privind revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0224/2016),

| A. | întrucât actualul cadru financiar multianual (CFM) a fost adoptat pentru prima dată în temeiul noilor dispoziții ale Tratatului de la Lisabona, potrivit cărora Consiliul, hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială, adoptă în unanimitate Regulamentul privind CFM, după obținerea acordului Parlamentului European; |
| --- | --- |

A.

întrucât actualul cadru financiar multianual (CFM) a fost adoptat pentru prima dată în temeiul noilor dispoziții ale Tratatului de la Lisabona, potrivit cărora Consiliul, hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială, adoptă în unanimitate Regulamentul privind CFM, după obținerea acordului Parlamentului European;

| B. | întrucât actualul CFM, care a fost convenit în 2013, reflectă prioritățile Uniunii din momentul adoptării; întrucât UE va continua să se confrunte în următorii ani cu provocări care nu au fost prevăzute la momentul aprobării CFM; întrucât prioritățile financiare ale UE s-au înmulțit, în timp ce CFM a rămas neschimbat; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualul CFM, care a fost convenit în 2013, reflectă prioritățile Uniunii din momentul adoptării; întrucât UE va continua să se confrunte în următorii ani cu provocări care nu au fost prevăzute la momentul aprobării CFM; întrucât prioritățile financiare ale UE s-au înmulțit, în timp ce CFM a rămas neschimbat;

| C. | întrucât, pentru ca noul CFM să aibă legitimitate democratică și pentru a da noii Comisii și Parlamentului nou ales oportunitatea de a reconfirma și de a reevalua prioritățile politice și bugetare ale UE prin ajustarea în consecință a CFM, Parlamentul a solicitat o clauză de revizuire postelectorală; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru ca noul CFM să aibă legitimitate democratică și pentru a da noii Comisii și Parlamentului nou ales oportunitatea de a reconfirma și de a reevalua prioritățile politice și bugetare ale UE prin ajustarea în consecință a CFM, Parlamentul a solicitat o clauză de revizuire postelectorală;

| D. | întrucât acordul privind CFM 2014-2020 a fost rezultatul unui proces lung și anevoios de negociere, care a avut loc într-un context social, economic și financiar foarte dificil; întrucât, drept urmare, nivelul general al CFM a fost redus efectiv față de perioada de programare anterioară; |
| --- | --- |

D.

întrucât acordul privind CFM 2014-2020 a fost rezultatul unui proces lung și anevoios de negociere, care a avut loc într-un context social, economic și financiar foarte dificil; întrucât, drept urmare, nivelul general al CFM a fost redus efectiv față de perioada de programare anterioară;

| E. | întrucât, confruntat cu imposibilitatea politică de a schimba cifrele globale din CFM decise de Consiliul European, Parlamentul a negociat cu succes includerea în Regulamentul privind CFM a unui articol specific privind evaluarea/revizuirea obligatorie și cuprinzătoare a CFM, instituirea unor dispoziții noi și consolidate în materie de flexibilitate, precum și crearea unui grup la nivel înalt privind resursele proprii, |
| --- | --- |

E.

întrucât, confruntat cu imposibilitatea politică de a schimba cifrele globale din CFM decise de Consiliul European, Parlamentul a negociat cu succes includerea în Regulamentul privind CFM a unui articol specific privind evaluarea/revizuirea obligatorie și cuprinzătoare a CFM, instituirea unor dispoziții noi și consolidate în materie de flexibilitate, precum și crearea unui grup la nivel înalt privind resursele proprii,

Cadrul juridic și sfera evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei

| 1. | reamintește că, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul privind CFM, până cel târziu la sfârșitul anului 2016, Comisia prezintă o evaluare obligatorie a funcționării CFM, ținând seama pe deplin de situația economică din momentul respectiv și de cele mai recente proiecții macroeconomice, și că această evaluare este însoțită, după caz, de o propunere legislativă de revizuire a Regulamentului privind CFM; |
| --- | --- |

1.

reamintește că, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul privind CFM, până cel târziu la sfârșitul anului 2016, Comisia prezintă o evaluare obligatorie a funcționării CFM, ținând seama pe deplin de situația economică din momentul respectiv și de cele mai recente proiecții macroeconomice, și că această evaluare este însoțită, după caz, de o propunere legislativă de revizuire a Regulamentului privind CFM;

| 2. | consideră, în acest sens, că, în timp ce o evaluare are scopul de a evalua și analiza funcționarea CFM în raport cu execuția sa, cu noile condiții economice și cu alte evenimente noi și, ca atare, ar putea menține statu-quo-ul legislativ, o revizuire implică modificarea Regulamentului privind CFM, care vizează, pe lângă dispoziții legislative, și plafoanele CFM, cu respectarea adecvată a articolului 312 din TFUE și a limitărilor sferei de revizuire a CFM prevăzute în ultima teză a articolului 2 din Regulamentul privind CFM; reamintește că acest articol prevede că pachetele naționale deja alocate nu se reduc prin revizuire; evidențiază că nu a fost stabilită nicio altă limitare pentru revizuirea CFM, astfel încât o revizuire în sens ascendent a plafoanelor CFM este posibilă; subliniază, în acest context, că articolul 323 din TFUE prevede asigurarea mijloacelor financiare care să îi permită Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți; |
| --- | --- |

2.

consideră, în acest sens, că, în timp ce o evaluare are scopul de a evalua și analiza funcționarea CFM în raport cu execuția sa, cu noile condiții economice și cu alte evenimente noi și, ca atare, ar putea menține statu-quo-ul legislativ, o revizuire implică modificarea Regulamentului privind CFM, care vizează, pe lângă dispoziții legislative, și plafoanele CFM, cu respectarea adecvată a articolului 312 din TFUE și a limitărilor sferei de revizuire a CFM prevăzute în ultima teză a articolului 2 din Regulamentul privind CFM; reamintește că acest articol prevede că pachetele naționale deja alocate nu se reduc prin revizuire; evidențiază că nu a fost stabilită nicio altă limitare pentru revizuirea CFM, astfel încât o revizuire în sens ascendent a plafoanelor CFM este posibilă; subliniază, în acest context, că articolul 323 din TFUE prevede asigurarea mijloacelor financiare care să îi permită Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți;

| 3. | reamintește că articolul 311 din TFUE prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; consideră, prin urmare, că, în cazul în care în urma evaluării s-ar ajunge la concluzia că plafoanele actuale sunt prea scăzute, creșterea acestora ar reprezenta o cerință de drept primar; |
| --- | --- |

3.

reamintește că articolul 311 din TFUE prevede că Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale; consideră, prin urmare, că, în cazul în care în urma evaluării s-ar ajunge la concluzia că plafoanele actuale sunt prea scăzute, creșterea acestora ar reprezenta o cerință de drept primar;

| 4. | subliniază că articolul 17 din Regulamentul privind CFM prevede posibilitatea revizuirii CFM în cazul unor situații neprevăzute; reamintește magnitudinea crizelor care au afectat Uniunea de la adoptarea actualului CFM, în anul 2013; |
| --- | --- |

4.

subliniază că articolul 17 din Regulamentul privind CFM prevede posibilitatea revizuirii CFM în cazul unor situații neprevăzute; reamintește magnitudinea crizelor care au afectat Uniunea de la adoptarea actualului CFM, în anul 2013;

| 5. | subliniază că scopul acestei rezoluţii este să analizeze aspectele pur bugetare ale funcționării CFM, raportul nereferindu-se la temeiurile juridice ale legislației sectoriale; ia act, cu toate acestea, de faptul că pentru multe politici și programe ale UE este prevăzută o evaluare/revizuire, programată în mare parte din cazuri pentru 2017; |
| --- | --- |

5.

subliniază că scopul acestei rezoluţii este să analizeze aspectele pur bugetare ale funcționării CFM, raportul nereferindu-se la temeiurile juridice ale legislației sectoriale; ia act, cu toate acestea, de faptul că pentru multe politici și programe ale UE este prevăzută o evaluare/revizuire, programată în mare parte din cazuri pentru 2017;

I.   
  Evaluarea CFM – bilanțul primilor ani ai CFM

| 6. | consideră că evaluarea CFM din 2016 ar trebui să țină seama de câteva crize grave și noi inițiative politice, precum și de consecințele lor bugetare, care nu fuseseră anticipate la momentul adoptării CFM; remarcă, printre altele, criza migrației și a refugiaților, urgențele externe, chestiunile interne de securitate, criza din agricultură, finanțarea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), criza plăților cu care se confruntă bugetul UE, nivelul constant ridicat al șomajului, în special în rândul tinerilor, precum și al sărăciei și excluziunii sociale; în plus, evidențiază recentul acord internațional privind schimbările climatice și presiunea crescândă asupra politicii de dezvoltare; observă că, pentru a finanța nevoile presante suplimentare, s-a considerat necesar să se recurgă, într-un mod fără precedent, la mecanismele de flexibilitate ale CFM și la instrumentele speciale, deoarece plafoanele din CFM s-au dovedit insuficiente la unele rubrici; consideră că în ultimii doi ani CFM a fost folosit efectiv până la limită; |
| --- | --- |

6.

consideră că evaluarea CFM din 2016 ar trebui să țină seama de câteva crize grave și noi inițiative politice, precum și de consecințele lor bugetare, care nu fuseseră anticipate la momentul adoptării CFM; remarcă, printre altele, criza migrației și a refugiaților, urgențele externe, chestiunile interne de securitate, criza din agricultură, finanțarea Fondului european pentru investiții strategice (FEIS), criza plăților cu care se confruntă bugetul UE, nivelul constant ridicat al șomajului, în special în rândul tinerilor, precum și al sărăciei și excluziunii sociale; în plus, evidențiază recentul acord internațional privind schimbările climatice și presiunea crescândă asupra politicii de dezvoltare; observă că, pentru a finanța nevoile presante suplimentare, s-a considerat necesar să se recurgă, într-un mod fără precedent, la mecanismele de flexibilitate ale CFM și la instrumentele speciale, deoarece plafoanele din CFM s-au dovedit insuficiente la unele rubrici; consideră că în ultimii doi ani CFM a fost folosit efectiv până la limită;

| 7. | subliniază că bugetul UE trebuie să corespundă priorităților politice și strategice ale UE și să asigure un echilibru între prioritățile pe termen lung și noile provocări; subliniază, în acest sens, rolul fundamental pe care trebuie să îl joace bugetul UE în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, convenite de comun acord, care reprezintă principala sa direcție și prioritatea sa globală; consideră, prin urmare, că evaluarea CFM ar trebui să includă o analiză calitativă care să arate dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute în această strategie și în ce măsură; insistă ca această evaluare să fie însoțită de o proiecție care să arate dacă resursele financiare alocate în sprijinul acestei strategii pentru anii rămași ai actualului CFM vor fi suficiente pentru a permite punerea ei în aplicare cu succes; |
| --- | --- |

7.

subliniază că bugetul UE trebuie să corespundă priorităților politice și strategice ale UE și să asigure un echilibru între prioritățile pe termen lung și noile provocări; subliniază, în acest sens, rolul fundamental pe care trebuie să îl joace bugetul UE în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020, convenite de comun acord, care reprezintă principala sa direcție și prioritatea sa globală; consideră, prin urmare, că evaluarea CFM ar trebui să includă o analiză calitativă care să arate dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute în această strategie și în ce măsură; insistă ca această evaluare să fie însoțită de o proiecție care să arate dacă resursele financiare alocate în sprijinul acestei strategii pentru anii rămași ai actualului CFM vor fi suficiente pentru a permite punerea ei în aplicare cu succes;

A.   Evenimente-cheie și provocări

Migrația și criza refugiaților

| 8. | subliniază că conflictele din Siria, din Orientul Mijlociu și din anumite regiuni din Africa au avut consecințe umanitare și migratorii fără precedent; reamintește că UE a fost direct afectată, peste un milion de refugiați ajungând în Europa numai în 2015 și mulți alții fiind așteptați în anii următori; reamintește că această criză a generat un răspuns financiar major din partea UE, deci a avut un impact major asupra bugetului UE, în special asupra rubricilor 3 (Securitate și cetățenie) și 4 (Europa globală); |
| --- | --- |

8.

subliniază că conflictele din Siria, din Orientul Mijlociu și din anumite regiuni din Africa au avut consecințe umanitare și migratorii fără precedent; reamintește că UE a fost direct afectată, peste un milion de refugiați ajungând în Europa numai în 2015 și mulți alții fiind așteptați în anii următori; reamintește că această criză a generat un răspuns financiar major din partea UE, deci a avut un impact major asupra bugetului UE, în special asupra rubricilor 3 (Securitate și cetățenie) și 4 (Europa globală);

| 9. | reamintește că, în cursul anului 2015, măsurile suplimentare aprobate în conformitate cu Agenda europeană privind migrația au avut impact bugetar imediat, reflectat în special în bugetele rectificative 5 și 7/2015; reamintește, în plus, că a fost aprobată utilizarea unei sume suplimentare de 1 506 milioane EUR din bugetul UE pe 2016, prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate, pentru a furniza resurse suplimentare pentru măsuri legate de migrație/refugiați din cadrul rubricii 3 (Securitate și cetățenie), cum ar fi suplimentarea Fondului pentru azil, migrație și integrare (AMIF) și a Fondului pentru securitate internă (ISF), precum și resurse pentru cele trei agenții care se ocupă de migrație, și anume Frontex, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și Europol; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, în cursul anului 2015, măsurile suplimentare aprobate în conformitate cu Agenda europeană privind migrația au avut impact bugetar imediat, reflectat în special în bugetele rectificative 5 și 7/2015; reamintește, în plus, că a fost aprobată utilizarea unei sume suplimentare de 1 506 milioane EUR din bugetul UE pe 2016, prin mobilizarea instrumentului de flexibilitate, pentru a furniza resurse suplimentare pentru măsuri legate de migrație/refugiați din cadrul rubricii 3 (Securitate și cetățenie), cum ar fi suplimentarea Fondului pentru azil, migrație și integrare (AMIF) și a Fondului pentru securitate internă (ISF), precum și resurse pentru cele trei agenții care se ocupă de migrație, și anume Frontex, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și Europol;

| 10. | ia act de faptul că deciziile bugetare menționate mai sus au epuizat complet marja redusă disponibilă la această rubrică și au condus la revizuirea de facto a plafoanelor de la rubrica 3; atrage atenția, în plus, asupra propunerilor noii Comisie, care se așteaptă să aibă impact asupra bugetului UE, printre care se numără în special propunerea de reformare a Regulamentului Dublin III, cu un impact bugetar total de 1 829 de milioane EUR pentru restul perioadei CFM, propunerea de a crea Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă, cu un buget general de 1 212 milioane EUR pentru restul perioadei CFM, și noul mecanism de sprijin de urgență, cu un impact bugetar estimat de minimum 700 de milioane EUR în perioada 2016- 2018; subliniază că situația este atât de critică încât creditele suplimentare autorizate pentru Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF) în noiembrie 2015 au trebuit reduse în martie 2016 pentru a finanța nevoi și mai presante, cum ar fi necesitatea de a furniza ajutor umanitar în UE, prin intermediul noului mecanism de sprijin de urgență menționat mai sus; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că deciziile bugetare menționate mai sus au epuizat complet marja redusă disponibilă la această rubrică și au condus la revizuirea de facto a plafoanelor de la rubrica 3; atrage atenția, în plus, asupra propunerilor noii Comisie, care se așteaptă să aibă impact asupra bugetului UE, printre care se numără în special propunerea de reformare a Regulamentului Dublin III, cu un impact bugetar total de 1 829 de milioane EUR pentru restul perioadei CFM, propunerea de a crea Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă, cu un buget general de 1 212 milioane EUR pentru restul perioadei CFM, și noul mecanism de sprijin de urgență, cu un impact bugetar estimat de minimum 700 de milioane EUR în perioada 2016- 2018; subliniază că situația este atât de critică încât creditele suplimentare autorizate pentru Fondul pentru azil, migrație și integrare (AMIF) în noiembrie 2015 au trebuit reduse în martie 2016 pentru a finanța nevoi și mai presante, cum ar fi necesitatea de a furniza ajutor umanitar în UE, prin intermediul noului mecanism de sprijin de urgență menționat mai sus;

| 11. | consideră că soluția pentru criza europeană a migrației și a refugiaților necesită o abordare europeană bazată pe solidaritate și pe o repartizare echitabilă a sarcinilor; subliniază, în acest context, că bugetul UE ar trebui să sprijine statele membre pentru a atenua sarcina costurilor legate de primirea refugiaților, scăzând astfel presiunea asupra bugetelor statelor membre care se confruntă cu un aflux deosebit de mare de refugiați; evidențiază că această abordare va crea sinergii și, în plus, este eficientă și rentabilă pentru toate statele membre; |
| --- | --- |

11.

consideră că soluția pentru criza europeană a migrației și a refugiaților necesită o abordare europeană bazată pe solidaritate și pe o repartizare echitabilă a sarcinilor; subliniază, în acest context, că bugetul UE ar trebui să sprijine statele membre pentru a atenua sarcina costurilor legate de primirea refugiaților, scăzând astfel presiunea asupra bugetelor statelor membre care se confruntă cu un aflux deosebit de mare de refugiați; evidențiază că această abordare va crea sinergii și, în plus, este eficientă și rentabilă pentru toate statele membre;

| 12. | subliniază că au fost puse la dispoziție mijloace bugetare semnificative, dar totuși insuficiente, pentru a aborda cauzele de bază ale crizei migrației și refugiaților, prin consolidarea programelor specifice ale UE de la rubrica 4; reamintește măsurile întreprinse, printre care redistribuirile în favoarea acțiunilor legate de criza migrației și refugiaților, în valoare de 170 de milioane EUR în cursul anului 2015, aprobarea în 2016 a unei sume suplimentare de 130 de milioane EUR la rubrica 4 pentru activități legate de criza migrației și refugiaților, precum și realocarea sumei de 430 de milioane EUR în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare, al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și al Instrumentului european de vecinătate; reamintește, în plus, că pentru a aborda dimensiunea externă a crizei migrației și refugiaților, Comisia a prezentat mai multe propuneri suplimentare care au impact asupra bugetului UE, cum ar fi cele privind instituirea fondurilor fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Madad și Fondul fiduciar de urgență pentru Africa, cu un impact bugetar estimat inițial de 570 de milioane EUR și, respectiv, 405 milioane EUR) și crearea Instrumentului pentru refugiații din Turcia, pentru care urmează să se plătească de la bugetul UE 1 miliard EUR, fără a lua în calcul posibilele finanțări suplimentare; subliniază că presiunea asupra bugetului UE va crește și în urma altor acțiuni planificate anunțate de Comisie, cum ar fi „garanția de la Londra”, sau în urma unor evenimente precum summitul UE-Turcia din 18 martie 2016; subliniază că viitoarele mijloace bugetare suplimentare ar trebui să permită, de asemenea, includerea categoriilor celor mai vulnerabile de migranți, în special a femeilor, copiilor și persoanelor LGBTI; cu toate acestea, este preocupat de faptul că ar putea fi necesare și alte acțiuni, dată fiind magnitudinea problemelor cu care se confruntă UE; |
| --- | --- |

12.

subliniază că au fost puse la dispoziție mijloace bugetare semnificative, dar totuși insuficiente, pentru a aborda cauzele de bază ale crizei migrației și refugiaților, prin consolidarea programelor specifice ale UE de la rubrica 4; reamintește măsurile întreprinse, printre care redistribuirile în favoarea acțiunilor legate de criza migrației și refugiaților, în valoare de 170 de milioane EUR în cursul anului 2015, aprobarea în 2016 a unei sume suplimentare de 130 de milioane EUR la rubrica 4 pentru activități legate de criza migrației și refugiaților, precum și realocarea sumei de 430 de milioane EUR în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare, al Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare și al Instrumentului european de vecinătate; reamintește, în plus, că pentru a aborda dimensiunea externă a crizei migrației și refugiaților, Comisia a prezentat mai multe propuneri suplimentare care au impact asupra bugetului UE, cum ar fi cele privind instituirea fondurilor fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Madad și Fondul fiduciar de urgență pentru Africa, cu un impact bugetar estimat inițial de 570 de milioane EUR și, respectiv, 405 milioane EUR) și crearea Instrumentului pentru refugiații din Turcia, pentru care urmează să se plătească de la bugetul UE 1 miliard EUR, fără a lua în calcul posibilele finanțări suplimentare; subliniază că presiunea asupra bugetului UE va crește și în urma altor acțiuni planificate anunțate de Comisie, cum ar fi „garanția de la Londra”, sau în urma unor evenimente precum summitul UE-Turcia din 18 martie 2016; subliniază că viitoarele mijloace bugetare suplimentare ar trebui să permită, de asemenea, includerea categoriilor celor mai vulnerabile de migranți, în special a femeilor, copiilor și persoanelor LGBTI; cu toate acestea, este preocupat de faptul că ar putea fi necesare și alte acțiuni, dată fiind magnitudinea problemelor cu care se confruntă UE;

| 13. | concluzionează că magnitudinea crizei migrației și a refugiaților și impactul financiar al măsurilor inițiate de Comisie pentru abordarea acestei probleme nu ar fi putut fi prevăzute la momentul adoptării CFM 2014-2020; subliniază faptul că, din cauza lipsei de resurse suficiente, UE a trebuit să instituie instrumente ad hoc de tip „satelit”, finanțate în comun de statele membre, de bugetul UE și de Fondul european de dezvoltare, cum ar fi fondurile fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Madad și Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE) și Instrumentul pentru refugiații din Turcia; reamintește că, din cauza absenței unei strategii bugetare globale pentru criza migrației și refugiaților, Parlamentul a fost exclus la luarea deciziei de a utiliza fondurile bugetare ale UE; subliniază că înmulțirea unor astfel de instrumente creează o problemă de responsabilitate și control democratic în UE, care trebuie abordată; regretă, în plus, că statele membre încă nu și-au plătit contribuțiile preconizate la fondurile fiduciare, subminând astfel succesul acestor fonduri; își reiterează apelul adresat statelor membre de a-și îndeplini imediat angajamentele și de a-și asuma responsabilitățile; |
| --- | --- |

13.

concluzionează că magnitudinea crizei migrației și a refugiaților și impactul financiar al măsurilor inițiate de Comisie pentru abordarea acestei probleme nu ar fi putut fi prevăzute la momentul adoptării CFM 2014-2020; subliniază faptul că, din cauza lipsei de resurse suficiente, UE a trebuit să instituie instrumente ad hoc de tip „satelit”, finanțate în comun de statele membre, de bugetul UE și de Fondul european de dezvoltare, cum ar fi fondurile fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Madad și Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE) și Instrumentul pentru refugiații din Turcia; reamintește că, din cauza absenței unei strategii bugetare globale pentru criza migrației și refugiaților, Parlamentul a fost exclus la luarea deciziei de a utiliza fondurile bugetare ale UE; subliniază că înmulțirea unor astfel de instrumente creează o problemă de responsabilitate și control democratic în UE, care trebuie abordată; regretă, în plus, că statele membre încă nu și-au plătit contribuțiile preconizate la fondurile fiduciare, subminând astfel succesul acestor fonduri; își reiterează apelul adresat statelor membre de a-și îndeplini imediat angajamentele și de a-și asuma responsabilitățile;

Nivelul redus al investițiilor

| 14. | reamintește că, de la izbucnirea crizei economice și financiare mondiale, UE a suferit din cauza nivelurilor reduse și insuficiente de investiții; remarcă în special că în 2014 investițiile totale au fost cu 15 % sub nivelul din 2007, ceea ce corespunde unei scăderi a investițiilor cu 430 de miliarde EUR; consideră că investițiile reduse încetinesc procesul de redresare economică și au repercusiuni directe asupra creșterii, locurilor de muncă și competitivității; |
| --- | --- |

14.

reamintește că, de la izbucnirea crizei economice și financiare mondiale, UE a suferit din cauza nivelurilor reduse și insuficiente de investiții; remarcă în special că în 2014 investițiile totale au fost cu 15 % sub nivelul din 2007, ceea ce corespunde unei scăderi a investițiilor cu 430 de miliarde EUR; consideră că investițiile reduse încetinesc procesul de redresare economică și au repercusiuni directe asupra creșterii, locurilor de muncă și competitivității;

| 15. | subliniază că, drept răspuns la această problemă presantă, în 2014 noua Comisie a propus un plan de investiții pentru Europa și înființarea FEIS, cu scopul de a mobiliza 315 miliarde EUR pentru noi investiții în economia reală; își reiterează angajamentul ferm față de FEIS, care se preconizează că va genera un puternic impuls specific pentru sectoarele economice propice creșterii și locurilor de muncă; observă că o serie de proiecte au fost deja aprobate și sunt în curs de realizare; ia act de faptul că garanția furnizată de Uniune pentru FEIS este acoperită din fondul de garantare, în valoare de 8 miliarde EUR, constituit în cadrul bugetului UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, drept răspuns la această problemă presantă, în 2014 noua Comisie a propus un plan de investiții pentru Europa și înființarea FEIS, cu scopul de a mobiliza 315 miliarde EUR pentru noi investiții în economia reală; își reiterează angajamentul ferm față de FEIS, care se preconizează că va genera un puternic impuls specific pentru sectoarele economice propice creșterii și locurilor de muncă; observă că o serie de proiecte au fost deja aprobate și sunt în curs de realizare; ia act de faptul că garanția furnizată de Uniune pentru FEIS este acoperită din fondul de garantare, în valoare de 8 miliarde EUR, constituit în cadrul bugetului UE;

| 16. | reamintește că, pentru a face posibilă această finanțare suplimentară, pachetele financiare alocate pentru Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), două programe importante ale UE, au fost în cele din urmă reduse cu 2,2 miliarde EUR și, respectiv, 2,8 miliarde EUR, restul de 3 miliarde EUR fiind acoperite din marjele neutilizate ale CFM; subliniază angajamentul Parlamentului de pe durata negocierilor pentru FEIS de a reduce, cât mai mult posibil, impactul negativ asupra acestor două programe, ale căror pachete financiare, stabilite doar în 2013, au suferit reduceri semnificative comparativ cu propunerea Comisiei încă din etapa negocierilor pentru CFM 2014-2020; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, pentru a face posibilă această finanțare suplimentară, pachetele financiare alocate pentru Orizont 2020 și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), două programe importante ale UE, au fost în cele din urmă reduse cu 2,2 miliarde EUR și, respectiv, 2,8 miliarde EUR, restul de 3 miliarde EUR fiind acoperite din marjele neutilizate ale CFM; subliniază angajamentul Parlamentului de pe durata negocierilor pentru FEIS de a reduce, cât mai mult posibil, impactul negativ asupra acestor două programe, ale căror pachete financiare, stabilite doar în 2013, au suferit reduceri semnificative comparativ cu propunerea Comisiei încă din etapa negocierilor pentru CFM 2014-2020;

| 17. | regretă că partea din bugetul UE dedicată cercetării și inovării a fost adesea prima afectată de orice reduceri bugetare; constată că programele de cercetare și inovare generează valoare adăugată la nivelul UE și subliniază rolul esențial al acestor programe pentru sprijinirea competitivității și, prin urmare, pentru a asigura creșterea economică pe viitor și prosperitatea pe termen lung a Uniunii; |
| --- | --- |

17.

regretă că partea din bugetul UE dedicată cercetării și inovării a fost adesea prima afectată de orice reduceri bugetare; constată că programele de cercetare și inovare generează valoare adăugată la nivelul UE și subliniază rolul esențial al acestor programe pentru sprijinirea competitivității și, prin urmare, pentru a asigura creșterea economică pe viitor și prosperitatea pe termen lung a Uniunii;

| 18. | subliniază, în acest context, că, potrivit articolului 15 din Regulamentul privind CFM, s-a realizat o concentrare a resurselor la începutul perioadei (2014-2015) pentru programul Orizont 2020 (200 de milioane EUR pentru Consiliul European pentru Cercetare și pentru acțiunile Marie Curie) și pentru programul COSME (50 de milioane EUR), pentru a compensa parțial scăderea creditelor între 2013 și 2014; ia act de faptul că această concentrare a resurselor la începutul perioadei nu modifică pachetul financiar general al programelor, însemnând în schimb un nivel mai redus al creditelor în a doua jumătate a CFM; subliniază, cu toate acestea, că resursele concentrate la începutul perioadei pentru programele Orizont 2020 și COSME au fost pe deplin absorbite, ceea ce a demonstrat buna performanță a acestor programe și capacitatea lor de a absorbi sume și mai mari; |
| --- | --- |

18.

subliniază, în acest context, că, potrivit articolului 15 din Regulamentul privind CFM, s-a realizat o concentrare a resurselor la începutul perioadei (2014-2015) pentru programul Orizont 2020 (200 de milioane EUR pentru Consiliul European pentru Cercetare și pentru acțiunile Marie Curie) și pentru programul COSME (50 de milioane EUR), pentru a compensa parțial scăderea creditelor între 2013 și 2014; ia act de faptul că această concentrare a resurselor la începutul perioadei nu modifică pachetul financiar general al programelor, însemnând în schimb un nivel mai redus al creditelor în a doua jumătate a CFM; subliniază, cu toate acestea, că resursele concentrate la începutul perioadei pentru programele Orizont 2020 și COSME au fost pe deplin absorbite, ceea ce a demonstrat buna performanță a acestor programe și capacitatea lor de a absorbi sume și mai mari;

| 19. | ia act, de asemenea, cu mare îngrijorare, de faptul că rata de performanță a programului Orizont 2020 a scăzut la 13 %, în timp ce predecesorul său (PC7) din cadrul perioadei anterioare de programare înregistra o rată de performanță 20-22 %; regretă faptul că, din această cauză, mai puține proiecte de calitate ridicată din domeniul cercetării și inovării primesc finanțare din partea UE; ia act, de asemenea, de respingerea mai multor cereri de înaltă calitate referitoare la MIE din cauza fondurilor bugetare insuficiente; |
| --- | --- |

19.

ia act, de asemenea, cu mare îngrijorare, de faptul că rata de performanță a programului Orizont 2020 a scăzut la 13 %, în timp ce predecesorul său (PC7) din cadrul perioadei anterioare de programare înregistra o rată de performanță 20-22 %; regretă faptul că, din această cauză, mai puține proiecte de calitate ridicată din domeniul cercetării și inovării primesc finanțare din partea UE; ia act, de asemenea, de respingerea mai multor cereri de înaltă calitate referitoare la MIE din cauza fondurilor bugetare insuficiente;

Șomajul în rândul tinerilor

| 20. | subliniază că șomajul în rândul tinerilor este în continuare la un nivel dramatic de ridicat și că reprezintă una dintre cele mai presante și serioase probleme cu care se confruntă UE la ora actuală; subliniază că, în februarie 2016, 4,4 milioane de tineri din Uniune cu vârsta sub 25 de ani erau șomeri și că această medie corespunde unui procentaj de peste 40 % în mai multe state membre și de peste 60 % în anumite regiuni din UE; subliniază că rata ocupării forței de muncă în UE este cu mult sub obiectivul Strategiei Europa 2020; în consecință, subliniază că prea mulți tineri sunt supuși riscului de excluziune socială și că ar trebui întreprinse mai multe acțiuni specifice privind includerea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; atrage atenția că volumul de resurse umane cu un înalt nivel de educație și formare are un impact puternic asupra competitivității, capacității de inovare și productivității Europei; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în educație, formare, tineret și cultură; recunoaște, de asemenea, importanța Strategiei UE pentru tineret 2010-2018; |
| --- | --- |

20.

subliniază că șomajul în rândul tinerilor este în continuare la un nivel dramatic de ridicat și că reprezintă una dintre cele mai presante și serioase probleme cu care se confruntă UE la ora actuală; subliniază că, în februarie 2016, 4,4 milioane de tineri din Uniune cu vârsta sub 25 de ani erau șomeri și că această medie corespunde unui procentaj de peste 40 % în mai multe state membre și de peste 60 % în anumite regiuni din UE; subliniază că rata ocupării forței de muncă în UE este cu mult sub obiectivul Strategiei Europa 2020; în consecință, subliniază că prea mulți tineri sunt supuși riscului de excluziune socială și că ar trebui întreprinse mai multe acțiuni specifice privind includerea tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; atrage atenția că volumul de resurse umane cu un înalt nivel de educație și formare are un impact puternic asupra competitivității, capacității de inovare și productivității Europei; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în educație, formare, tineret și cultură; recunoaște, de asemenea, importanța Strategiei UE pentru tineret 2010-2018;

| 21. | subliniază că bugetul UE are o contribuție importantă la lupta împotriva șomajului, în special prin intermediul Fondului social european (FSE) și al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; reamintește observația Comisiei potrivit căreia desemnarea autorităților de punere în aplicare a reprezentat o provocare fundamentală pentru fluxurile financiare ale programului; subliniază că, în pofida întârzierilor inițiale înregistrate la desemnarea acestor autorități și la punerea în aplicare a inițiativei, cifrele actuale arată o capacitate deplină de absorbție (atinsă parțial printr-o majorare semnificativă a ratei de prefinanțare a acestui program); ia act de faptul că evaluarea acestei inițiative va fi încheiată în curând de către Comisie și se așteaptă să se introducă ajustările necesare pentru a asigura implementarea cu succes a acestei inițiative; consideră că programul de sprijin pentru reforme structurale propus ar putea oferi o contribuție valoroasă la îmbunătățirea capacității administrative în statele membre în acest context; subliniază că este important ca performanțele Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie evaluate permanent de către părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile de tineret; |
| --- | --- |

21.

subliniază că bugetul UE are o contribuție importantă la lupta împotriva șomajului, în special prin intermediul Fondului social european (FSE) și al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; reamintește observația Comisiei potrivit căreia desemnarea autorităților de punere în aplicare a reprezentat o provocare fundamentală pentru fluxurile financiare ale programului; subliniază că, în pofida întârzierilor inițiale înregistrate la desemnarea acestor autorități și la punerea în aplicare a inițiativei, cifrele actuale arată o capacitate deplină de absorbție (atinsă parțial printr-o majorare semnificativă a ratei de prefinanțare a acestui program); ia act de faptul că evaluarea acestei inițiative va fi încheiată în curând de către Comisie și se așteaptă să se introducă ajustările necesare pentru a asigura implementarea cu succes a acestei inițiative; consideră că programul de sprijin pentru reforme structurale propus ar putea oferi o contribuție valoroasă la îmbunătățirea capacității administrative în statele membre în acest context; subliniază că este important ca performanțele Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor să fie evaluate permanent de către părțile interesate relevante, inclusiv organizațiile de tineret;

| 22. | este îngrijorat în special de lipsa creditelor de angajament noi pentru această inițiativă începând cu 2016, dat fiind că întregul său pachet inițial a fost concentrat la începutul perioadei, în 2014-2015 (articolul 15 din Regulamentul privind CFM); subliniază că, atunci când a susținut concentrarea resurselor la începutul perioadei, Parlamentul nu a intenționat în niciun caz ca inițiativa să se încheie după numai doi ani de finanțare; subliniază, de asemenea, că au fost create alte mecanisme în CFM, cum ar fi marja globală pentru angajamente (MGA), cu scopul de a asigura continuarea acestei inițiative; reamintește, cu toate acestea, că MGA a fost mobilizată până acum numai pentru finanțarea FEIS; ia act, de asemenea, de concentrarea resurselor la începutul perioadei, în temeiul aceluiași articol, în cazul programului Erasmus + (150 de milioane EUR), acesta fiind un alt program al UE care aduce o contribuție majoră la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor; constată că acest program a fost implementat integral în primii doi ani ai acestei perioade; reamintește că, potrivit Organizației Internaționale a Muncii (OIM), o garanție pentru tineret eficientă la nivelul Uniunii Europene ar costa 21 de miliarde EUR anual pentru statele membre din zona euro; |
| --- | --- |

22.

este îngrijorat în special de lipsa creditelor de angajament noi pentru această inițiativă începând cu 2016, dat fiind că întregul său pachet inițial a fost concentrat la începutul perioadei, în 2014-2015 (articolul 15 din Regulamentul privind CFM); subliniază că, atunci când a susținut concentrarea resurselor la începutul perioadei, Parlamentul nu a intenționat în niciun caz ca inițiativa să se încheie după numai doi ani de finanțare; subliniază, de asemenea, că au fost create alte mecanisme în CFM, cum ar fi marja globală pentru angajamente (MGA), cu scopul de a asigura continuarea acestei inițiative; reamintește, cu toate acestea, că MGA a fost mobilizată până acum numai pentru finanțarea FEIS; ia act, de asemenea, de concentrarea resurselor la începutul perioadei, în temeiul aceluiași articol, în cazul programului Erasmus + (150 de milioane EUR), acesta fiind un alt program al UE care aduce o contribuție majoră la îmbunătățirea capacității de inserție profesională a tinerilor; constată că acest program a fost implementat integral în primii doi ani ai acestei perioade; reamintește că, potrivit Organizației Internaționale a Muncii (OIM), o garanție pentru tineret eficientă la nivelul Uniunii Europene ar costa 21 de miliarde EUR anual pentru statele membre din zona euro;

Securitatea internă

| 23. | reamintește recentele atacuri teroriste din Franța și Belgia și nivelurile ridicate de amenințare din alte state membre, care impun acțiuni și resurse coordonate mai bine și consolidate la nivelul UE; subliniază că Uniunea dispune de Fondul de securitate internă, un instrument adecvat, precum și de câteva agenții în acest domeniu, care se confruntă cu o presiune ridicată; consideră că în acest domeniu vor fi necesare mai multe acțiuni la nivel european și, prin urmare, o finanțare sporită, pentru a răspunde în mod corespunzător acestei amenințări; subliniază că o cooperare sporită în acest domeniu necesită o creștere a efectivelor de personal din agențiile relevante, ceea ce ar putea crește și mai mult presiunea asupra bugetului UE; reamintește consolidarea limitată a personalului Centrului european de combatere a terorismului din cadrul Europol, finanțată prin redistribuire de la Fondul pentru securitate internă; |
| --- | --- |

23.

reamintește recentele atacuri teroriste din Franța și Belgia și nivelurile ridicate de amenințare din alte state membre, care impun acțiuni și resurse coordonate mai bine și consolidate la nivelul UE; subliniază că Uniunea dispune de Fondul de securitate internă, un instrument adecvat, precum și de câteva agenții în acest domeniu, care se confruntă cu o presiune ridicată; consideră că în acest domeniu vor fi necesare mai multe acțiuni la nivel european și, prin urmare, o finanțare sporită, pentru a răspunde în mod corespunzător acestei amenințări; subliniază că o cooperare sporită în acest domeniu necesită o creștere a efectivelor de personal din agențiile relevante, ceea ce ar putea crește și mai mult presiunea asupra bugetului UE; reamintește consolidarea limitată a personalului Centrului european de combatere a terorismului din cadrul Europol, finanțată prin redistribuire de la Fondul pentru securitate internă;

| 24. | subliniază că, având în vedere actualele acțiuni și propuneri legislative care vizează consolidarea cooperării judiciare, Eurojust va necesita resurse financiare și umane tot mai mari, ceea ce va avea un impact asupra bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

24.

subliniază că, având în vedere actualele acțiuni și propuneri legislative care vizează consolidarea cooperării judiciare, Eurojust va necesita resurse financiare și umane tot mai mari, ceea ce va avea un impact asupra bugetului Uniunii;

Crizele din sectorul agricol

| 25. | subliniază că plafoanele limitate pentru politica agricolă comună (PAC) până în 2020 permit marje mult mai scăzute decât în CFM anterior, deși sectorul se confruntă cu mai multe provocări; subliniază că această politică este crucială pentru situația veniturilor multor agricultori, în special în perioade de criză; atrage atenția că rata anuală de absorbție este de aproape 100 %; reamintește diversele crize cu care s-au confruntat agricultorii europeni de la începutul actualului CFM, în special în sectorul laptelui, al cărnii de porc și de vită și al legumelor și fructelor, precum și efectele negative pe care pierderile cauzate de embargoul rus asupra produselor agricole le are pe termen lung asupra agricultorilor europeni; ia act de eliminarea cotelor la zahăr în 2017 și remarcă efectul său potențial asupra sectorului zahărului, acordând o atenție deosebită și nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice; subliniază impactul bugetar al măsurilor de urgență luate ca răspuns la aceste crize, în valoare de 500 de milioane EUR în bugetul pe 2016 și 300 de milioane EUR în 2015, măsuri finanțate din marjele de la rubrica 2; subliniază că orice reducere în acest domeniu ar pune în pericol coeziunea teritorială a UE, în special în ceea ce privește zonele rurale; de asemenea, este împotriva oricărei tendințe de renaționalizare a politicii agricole, ceea ce ar crea o denaturare a pieței și o concurență neloială pentru agricultori; |
| --- | --- |

25.

subliniază că plafoanele limitate pentru politica agricolă comună (PAC) până în 2020 permit marje mult mai scăzute decât în CFM anterior, deși sectorul se confruntă cu mai multe provocări; subliniază că această politică este crucială pentru situația veniturilor multor agricultori, în special în perioade de criză; atrage atenția că rata anuală de absorbție este de aproape 100 %; reamintește diversele crize cu care s-au confruntat agricultorii europeni de la începutul actualului CFM, în special în sectorul laptelui, al cărnii de porc și de vită și al legumelor și fructelor, precum și efectele negative pe care pierderile cauzate de embargoul rus asupra produselor agricole le are pe termen lung asupra agricultorilor europeni; ia act de eliminarea cotelor la zahăr în 2017 și remarcă efectul său potențial asupra sectorului zahărului, acordând o atenție deosebită și nevoilor specifice ale regiunilor ultraperiferice; subliniază impactul bugetar al măsurilor de urgență luate ca răspuns la aceste crize, în valoare de 500 de milioane EUR în bugetul pe 2016 și 300 de milioane EUR în 2015, măsuri finanțate din marjele de la rubrica 2; subliniază că orice reducere în acest domeniu ar pune în pericol coeziunea teritorială a UE, în special în ceea ce privește zonele rurale; de asemenea, este împotriva oricărei tendințe de renaționalizare a politicii agricole, ceea ce ar crea o denaturare a pieței și o concurență neloială pentru agricultori;

Problemele de mediu

| 26. | este îngrijorat că obiectivul de a cheltui cel puțin 20 % din bugetul UE (în cadrul actualului CFM) pentru măsurile de combatere a schimbărilor climatice nu a fost atins și că, în conformitate cu metodologia Comisiei de integrare a climei în toate domeniile de politică, doar cca 12,7 % din bugetul anual al UE se cheltuiește pe acțiuni în domeniul schimbărilor climatice; subliniază nevoia semnificativă de fonduri pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, pentru protecția biodiversității și pentru utilizarea sustenabilă a resurselor naturale, nevoie care va fi amplificată de efectele încălzirii globale în curs; remarcă în special Acordul privind schimbările climatice încheiat cu ocazia recentei conferințe a părților la Convenția ONU (COP 21), care a avut loc la Paris în 2015; |
| --- | --- |

26.

este îngrijorat că obiectivul de a cheltui cel puțin 20 % din bugetul UE (în cadrul actualului CFM) pentru măsurile de combatere a schimbărilor climatice nu a fost atins și că, în conformitate cu metodologia Comisiei de integrare a climei în toate domeniile de politică, doar cca 12,7 % din bugetul anual al UE se cheltuiește pe acțiuni în domeniul schimbărilor climatice; subliniază nevoia semnificativă de fonduri pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, pentru protecția biodiversității și pentru utilizarea sustenabilă a resurselor naturale, nevoie care va fi amplificată de efectele încălzirii globale în curs; remarcă în special Acordul privind schimbările climatice încheiat cu ocazia recentei conferințe a părților la Convenția ONU (COP 21), care a avut loc la Paris în 2015;

Coeziunea economică, socială și teritorială

| 27. | reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a Uniunii și vizează reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale dintre toate regiunile UE și, prin urmare, îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni; subliniază rolul său important în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în special prin identificarea clară a resurselor pentru măsurile privind schimbările climatice și pentru obiectivele sociale, în special pentru combaterea sărăciei tot mai mari, inclusiv a sărăciei infantile, a inegalităților și a excluziunii sociale și pentru stimularea ocupării forței de muncă; invită Comisia să monitorizeze realizarea integrală a obiectivelor menționate mai sus; consideră, de asemenea, că, deși respectă pachetele financiare naționale prealocate, fondurile structurale pot oferi, de asemenea, o contribuție valoroasă la noile provocări, cum ar fi consecințele crizei refugiaților; |
| --- | --- |

27.

reamintește că politica de coeziune reprezintă principala politică de investiții a Uniunii și vizează reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale dintre toate regiunile UE și, prin urmare, îmbunătățirea calității vieții cetățenilor europeni; subliniază rolul său important în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în special prin identificarea clară a resurselor pentru măsurile privind schimbările climatice și pentru obiectivele sociale, în special pentru combaterea sărăciei tot mai mari, inclusiv a sărăciei infantile, a inegalităților și a excluziunii sociale și pentru stimularea ocupării forței de muncă; invită Comisia să monitorizeze realizarea integrală a obiectivelor menționate mai sus; consideră, de asemenea, că, deși respectă pachetele financiare naționale prealocate, fondurile structurale pot oferi, de asemenea, o contribuție valoroasă la noile provocări, cum ar fi consecințele crizei refugiaților;

Creșterea presiunii asupra politicilor de dezvoltare și de vecinătate

| 28. | remarcă tendința crescătoare a nevoilor de ajutor umanitar și de măsuri pentru reducerea riscului de dezastre la nivel mondial, ca urmare a conflictelor și războaielor; atrage atenția asupra acordului de la Addis Abeba, prin care șefii de stat și de guvern și-au afirmat angajamentul politic ferm de a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); este conștient de necesitatea cheltuielilor în acest sens; reamintește că UE și-a reînnoit recent angajamentul colectiv de a majora asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) la 0,7 % din VNB și de a aloca cel puțin 20 % din ODA serviciilor sociale de bază, cu accent pe educație și sănătate; se opune ferm oricărei utilizări a ajutorului pentru dezvoltare pentru obiective care nu vizează dezvoltarea; |
| --- | --- |

28.

remarcă tendința crescătoare a nevoilor de ajutor umanitar și de măsuri pentru reducerea riscului de dezastre la nivel mondial, ca urmare a conflictelor și războaielor; atrage atenția asupra acordului de la Addis Abeba, prin care șefii de stat și de guvern și-au afirmat angajamentul politic ferm de a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD); este conștient de necesitatea cheltuielilor în acest sens; reamintește că UE și-a reînnoit recent angajamentul colectiv de a majora asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) la 0,7 % din VNB și de a aloca cel puțin 20 % din ODA serviciilor sociale de bază, cu accent pe educație și sănătate; se opune ferm oricărei utilizări a ajutorului pentru dezvoltare pentru obiective care nu vizează dezvoltarea;

| 29. | reamintește că situația geopolitică din vecinătatea estică este, de asemenea, fragilă; subliniază rolul important al bugetului UE pentru contribuția la stabilizarea situației, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică a UE și pentru abordarea acestor provocări prin furnizarea de sprijin pentru țările care au în prezent acorduri de asociere în curs de aplicare, pentru a duce mai departe reformele și a asigura aprofundarea relațiilor dintre UE și respectivele țări; |
| --- | --- |

29.

reamintește că situația geopolitică din vecinătatea estică este, de asemenea, fragilă; subliniază rolul important al bugetului UE pentru contribuția la stabilizarea situației, atât în vecinătatea sudică, cât și în cea estică a UE și pentru abordarea acestor provocări prin furnizarea de sprijin pentru țările care au în prezent acorduri de asociere în curs de aplicare, pentru a duce mai departe reformele și a asigura aprofundarea relațiilor dintre UE și respectivele țări;

Integrarea perspectivei de gen

| 30. | salută evaluarea la jumătatea perioadei a CFM ca fiind o oportunitate de a realiza progrese semnificative în integrarea mai eficace a perspectivei de gen în CFM și în punerea în aplicare și monitorizarea declarației comune atașate CFM în acest sens; |
| --- | --- |

30.

salută evaluarea la jumătatea perioadei a CFM ca fiind o oportunitate de a realiza progrese semnificative în integrarea mai eficace a perspectivei de gen în CFM și în punerea în aplicare și monitorizarea declarației comune atașate CFM în acest sens;

Restanțele de plăți

| 31. | reamintește că în CFM precedent (2007-2013) s-au acumulat facturi neplătite, care au crescut de la nivelul de 5 miliarde EUR la sfârșitul lui 2010, la niveluri fără precedent de 11 miliarde EUR la sfârșitul lui 2011, 16 miliarde EUR la sfârșitul lui 2012 și 23,4 miliarde EUR la sfârșitul lui 2013; avertizează că aceste restanțe s-au propagat în actualul CFM (2014-2020), ajungând la un vârf fără precedent de 24,7 miliarde EUR la sfârșitul lui 2014; subliniază că, la cererea insistentă a Parlamentului, a fost convenit un plan de plăți cu scopul de a reduce la un nivel „normal” de 2 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2016 cererile de plată neonorate aferente politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013; atrage atenția că, la sfârșitul lui 2015, au fost identificate facturi neplătite în valoare de cel puțin 8,2 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013 în domeniul politicii de coeziune, sumă care se așteaptă să scadă sub 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016; ia act de faptul că această scădere este doar temporară, fiind numai rezultatul faptului că creanțele exigibile prezentate atât pentru programele din 2007-2013, cât și pentru cele din 2014-2020 au fost mai mici decât se preconizase; regretă că nu s-au luat măsuri pentru a aborda „restanțele ascunse” identificate la alte rubrici; atrage atenția că situația din perioada 2012-2014 s-ar putea repeta la sfârșitul actualului CFM, dacă nu se întreprind măsuri concrete; |
| --- | --- |

31.

reamintește că în CFM precedent (2007-2013) s-au acumulat facturi neplătite, care au crescut de la nivelul de 5 miliarde EUR la sfârșitul lui 2010, la niveluri fără precedent de 11 miliarde EUR la sfârșitul lui 2011, 16 miliarde EUR la sfârșitul lui 2012 și 23,4 miliarde EUR la sfârșitul lui 2013; avertizează că aceste restanțe s-au propagat în actualul CFM (2014-2020), ajungând la un vârf fără precedent de 24,7 miliarde EUR la sfârșitul lui 2014; subliniază că, la cererea insistentă a Parlamentului, a fost convenit un plan de plăți cu scopul de a reduce la un nivel „normal” de 2 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2016 cererile de plată neonorate aferente politicii de coeziune pentru perioada 2007-2013; atrage atenția că, la sfârșitul lui 2015, au fost identificate facturi neplătite în valoare de cel puțin 8,2 miliarde EUR pentru perioada 2007-2013 în domeniul politicii de coeziune, sumă care se așteaptă să scadă sub 2 miliarde EUR până la sfârșitul lui 2016; ia act de faptul că această scădere este doar temporară, fiind numai rezultatul faptului că creanțele exigibile prezentate atât pentru programele din 2007-2013, cât și pentru cele din 2014-2020 au fost mai mici decât se preconizase; regretă că nu s-au luat măsuri pentru a aborda „restanțele ascunse” identificate la alte rubrici; atrage atenția că situația din perioada 2012-2014 s-ar putea repeta la sfârșitul actualului CFM, dacă nu se întreprind măsuri concrete;

| 32. | regretă că urmările acestei crize a plăților au fost severe, afectând beneficiarii bugetului UE, cum ar fi studenții, universitățile, IMM-urile, cercetătorii și ONG-urile, autoritățile locale și regionale și alte entități relevante; reamintește în special penuria dramatică a plăților din domeniul operațiunilor umanitare în 2014, ceea ce a afectat negativ operațiunile de salvare ale UE; reamintește faptul că Comisia a trebuit să apeleze la „măsuri paliative”, cum ar fi reducerea procentajelor de prefinanțare și amânarea procedurilor de ofertare/licitație și a contractelor aferente; reamintește că încetinirea artificială a implementării noilor programe 2014-2020 a avut loc din cauza insuficienței generale a plăților, un exemplu fiind amânarea artificială a unor cereri de propuneri în valoare de 1 miliard EUR în cadrul Orizont 2020 în anul 2014, cu scopul de a garanta că plățile vor deveni scadente în 2015, și nu în 2014; în plus, subliniază că din bugetul UE au fost plătite penalități de întârziere la plată de circa 3 milioane EUR atât în 2014, cât și în 2015; |
| --- | --- |

32.

regretă că urmările acestei crize a plăților au fost severe, afectând beneficiarii bugetului UE, cum ar fi studenții, universitățile, IMM-urile, cercetătorii și ONG-urile, autoritățile locale și regionale și alte entități relevante; reamintește în special penuria dramatică a plăților din domeniul operațiunilor umanitare în 2014, ceea ce a afectat negativ operațiunile de salvare ale UE; reamintește faptul că Comisia a trebuit să apeleze la „măsuri paliative”, cum ar fi reducerea procentajelor de prefinanțare și amânarea procedurilor de ofertare/licitație și a contractelor aferente; reamintește că încetinirea artificială a implementării noilor programe 2014-2020 a avut loc din cauza insuficienței generale a plăților, un exemplu fiind amânarea artificială a unor cereri de propuneri în valoare de 1 miliard EUR în cadrul Orizont 2020 în anul 2014, cu scopul de a garanta că plățile vor deveni scadente în 2015, și nu în 2014; în plus, subliniază că din bugetul UE au fost plătite penalități de întârziere la plată de circa 3 milioane EUR atât în 2014, cât și în 2015;

B.   Utilizarea pe scară largă a mecanismelor de flexibilitate ale CFM

| 33. | subliniază că, pentru a asigura creditele suplimentare necesare pentru a răspunde situațiilor de criză sau pentru a finanța noi priorități politice din 2014 încoace, autoritatea bugetară a aprobat o mobilizare substanțială a mecanismelor de flexibilitate și a instrumentelor speciale prevăzute în Regulamentul privind CFM, după epuizarea tuturor marjelor disponibile; reamintește că mai multe dintre dispozițiile respective au fost rezultatul direct al propunerilor Parlamentului European, care a inclus printre principalele sale solicitări în cadrul negocierilor privind CFM necesitatea de a asigura nivelul maxim posibil de flexibilitate; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, pentru a asigura creditele suplimentare necesare pentru a răspunde situațiilor de criză sau pentru a finanța noi priorități politice din 2014 încoace, autoritatea bugetară a aprobat o mobilizare substanțială a mecanismelor de flexibilitate și a instrumentelor speciale prevăzute în Regulamentul privind CFM, după epuizarea tuturor marjelor disponibile; reamintește că mai multe dintre dispozițiile respective au fost rezultatul direct al propunerilor Parlamentului European, care a inclus printre principalele sale solicitări în cadrul negocierilor privind CFM necesitatea de a asigura nivelul maxim posibil de flexibilitate;

| 34. | constată în special că instrumentele speciale au fost mobilizate pentru a face față crizei refugiaților și migrației (în 2016 a fost epuizat cuantumul total al Instrumentului de flexibilitate -1 530 de milioane EUR; rezerva pentru ajutoare de urgență în 2016 – 150 de milioane EUR), problemei legate de plățile restante (marja pentru situații neprevăzute activată în 2015 – 3,16 miliarde EUR), precum și pentru a finanța Fondul de garantare al FEIS (utilizarea integrală a marjei globale pentru angajamente în 2014 – 543 de milioane EUR); reamintește că decizia de mobilizare a marjei pentru situații neprevăzute pentru plăți este însoțită de o scădere a plafoanelor de plăți pentru anii 2018 – 2020; |
| --- | --- |

34.

constată în special că instrumentele speciale au fost mobilizate pentru a face față crizei refugiaților și migrației (în 2016 a fost epuizat cuantumul total al Instrumentului de flexibilitate -1 530 de milioane EUR; rezerva pentru ajutoare de urgență în 2016 – 150 de milioane EUR), problemei legate de plățile restante (marja pentru situații neprevăzute activată în 2015 – 3,16 miliarde EUR), precum și pentru a finanța Fondul de garantare al FEIS (utilizarea integrală a marjei globale pentru angajamente în 2014 – 543 de milioane EUR); reamintește că decizia de mobilizare a marjei pentru situații neprevăzute pentru plăți este însoțită de o scădere a plafoanelor de plăți pentru anii 2018 – 2020;

| 35. | consideră că orice nevoi suplimentare care apar în ceea ce privește criza migrației și a refugiaților în 2016, inclusiv tranșa de 200 de milioane EUR pentru ca noul instrument să ofere sprijin pentru situații de urgență în interiorul Uniunii, ar trebui să ducă la mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute de îndată ce este necesar; reamintește că marjele de finanțare de la rubrica 3 au fost epuizate, iar instrumentul de flexibilitate pentru anul în curs a fost deja utilizat în totalitate; sugerează că ar trebui examinate și alte oportunități în ceea ce privește flexibilitatea pentru provocările emergente; |
| --- | --- |

35.

consideră că orice nevoi suplimentare care apar în ceea ce privește criza migrației și a refugiaților în 2016, inclusiv tranșa de 200 de milioane EUR pentru ca noul instrument să ofere sprijin pentru situații de urgență în interiorul Uniunii, ar trebui să ducă la mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute de îndată ce este necesar; reamintește că marjele de finanțare de la rubrica 3 au fost epuizate, iar instrumentul de flexibilitate pentru anul în curs a fost deja utilizat în totalitate; sugerează că ar trebui examinate și alte oportunități în ceea ce privește flexibilitatea pentru provocările emergente;

| 36. | reamintește că flexibilitatea legislativă, prevăzută la punctul 17 din Acordul interinstituțional (AII), permite o creștere a pachetului financiar general al programelor adoptate prin procedura legislativă ordinară de până la +/- 10 % pe parcursul perioadei de șapte ani; ia act de faptul că „circumstanțe noi, obiective și pe termen lung” permit autorității bugetare să se abată mai mult de la pachetul inițial; salută faptul că această prevedere a fost deja utilizată pentru ca Uniunea să poată răspunde la evenimente neprevăzute, majorând considerabil alocările anuale inițiale pentru programe precum FAMI; |
| --- | --- |

36.

reamintește că flexibilitatea legislativă, prevăzută la punctul 17 din Acordul interinstituțional (AII), permite o creștere a pachetului financiar general al programelor adoptate prin procedura legislativă ordinară de până la +/- 10 % pe parcursul perioadei de șapte ani; ia act de faptul că „circumstanțe noi, obiective și pe termen lung” permit autorității bugetare să se abată mai mult de la pachetul inițial; salută faptul că această prevedere a fost deja utilizată pentru ca Uniunea să poată răspunde la evenimente neprevăzute, majorând considerabil alocările anuale inițiale pentru programe precum FAMI;

II.   
  Revizuirea la jumătatea perioadei a CFM — o cerință imperativă

| 37. | este convins, pe baza analizei de mai sus, că, în urma evaluării funcționării actualului CFM, concluzia este că o revizuire veritabilă la jumătatea perioadei a CFM, astfel cum se prevede în Regulamentul privind CFM, este absolut indispensabilă pentru ca Uniunea să soluționeze în mod eficace o serie de probleme și să își realizeze totodată obiectivele politice; reamintește că bugetul UE sprijină în primul rând realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; subliniază necesitatea ca bugetul UE să fie înzestrat cu resursele necesare pentru a asigura în mod eficient investițiile favorabile creșterii și creării de locuri de muncă, pentru a obține coeziunea economică, socială și teritorială și pentru a promova solidaritatea; |
| --- | --- |

37.

este convins, pe baza analizei de mai sus, că, în urma evaluării funcționării actualului CFM, concluzia este că o revizuire veritabilă la jumătatea perioadei a CFM, astfel cum se prevede în Regulamentul privind CFM, este absolut indispensabilă pentru ca Uniunea să soluționeze în mod eficace o serie de probleme și să își realizeze totodată obiectivele politice; reamintește că bugetul UE sprijină în primul rând realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; subliniază necesitatea ca bugetul UE să fie înzestrat cu resursele necesare pentru a asigura în mod eficient investițiile favorabile creșterii și creării de locuri de muncă, pentru a obține coeziunea economică, socială și teritorială și pentru a promova solidaritatea;

| 38. | îndeamnă Comisia ca, atunci când pregătește propunerea sa legislativă, să ia în considerare următoarele solicitări ale Parlamentului cu privire la modificările la Regulamentul privind CFM, în ceea ce privește atât sumele, cât și o serie de dispoziții legate de funcționarea CFM, care trebuie să fie deja aplicabile în cadrul actualului CFM; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia ca, atunci când pregătește propunerea sa legislativă, să ia în considerare următoarele solicitări ale Parlamentului cu privire la modificările la Regulamentul privind CFM, în ceea ce privește atât sumele, cât și o serie de dispoziții legate de funcționarea CFM, care trebuie să fie deja aplicabile în cadrul actualului CFM;

| 39. | subliniază că, în toamna anului 2016, sunt prevăzute două propuneri legislative cu importante implicații bugetare, și anume prelungirea FEIS și instituirea unui plan de investiții externe; se așteaptă ca toate informațiile legate de finanțarea acestor două propuneri să devină disponibile cât mai curând posibil, pentru a se ține cont de ele, în mod corespunzător, în cursul negocierilor privind revizuirea CFM la jumătatea perioadei; își reiterează poziția de principiu, conform căreia nu trebuie finanțate inițiative politice noi în detrimentul programelor și politicilor UE existente; |
| --- | --- |

39.

subliniază că, în toamna anului 2016, sunt prevăzute două propuneri legislative cu importante implicații bugetare, și anume prelungirea FEIS și instituirea unui plan de investiții externe; se așteaptă ca toate informațiile legate de finanțarea acestor două propuneri să devină disponibile cât mai curând posibil, pentru a se ține cont de ele, în mod corespunzător, în cursul negocierilor privind revizuirea CFM la jumătatea perioadei; își reiterează poziția de principiu, conform căreia nu trebuie finanțate inițiative politice noi în detrimentul programelor și politicilor UE existente;

| 40. | subliniază că modificările convenite în cursul revizuirii CFM la jumătatea perioadei trebuie operate fără întârziere și integrate deja în bugetul UE pe 2017; îi solicită, în consecință, Comisiei să-și prezinte cât mai curând posibil propunerea legislativă privind Regulamentul CFM, pentru a permite desfășurarea în paralel a negocierilor pentru revizuirea CFM și bugetul UE pe 2017, precum și realizarea în timp util a unui acord în această privință; |
| --- | --- |

40.

subliniază că modificările convenite în cursul revizuirii CFM la jumătatea perioadei trebuie operate fără întârziere și integrate deja în bugetul UE pe 2017; îi solicită, în consecință, Comisiei să-și prezinte cât mai curând posibil propunerea legislativă privind Regulamentul CFM, pentru a permite desfășurarea în paralel a negocierilor pentru revizuirea CFM și bugetul UE pe 2017, precum și realizarea în timp util a unui acord în această privință;

| 41. | ia act de rezultatul referendumului din Regatul Unit din 23 iunie 2016; îi solicită, în acest sens, Comisiei să-i furnizeze autorității bugetare toate informațiile pertinente referitoare la implicațiile bugetare care rezultă din acest referendum, fără a aduce atingere rezultatelor viitoarelor negocieri dintre Regatul Unit și UE; |
| --- | --- |

41.

ia act de rezultatul referendumului din Regatul Unit din 23 iunie 2016; îi solicită, în acest sens, Comisiei să-i furnizeze autorității bugetare toate informațiile pertinente referitoare la implicațiile bugetare care rezultă din acest referendum, fără a aduce atingere rezultatelor viitoarelor negocieri dintre Regatul Unit și UE;

| 42. | ia act de contribuția importantă a UE la încurajarea procesului de pace și reconciliere din Irlanda, în special prin intermediul programelor PEACE, care vizează Irlanda de Nord și comitatele de graniță din sud; constată că rezultatul referendumului din Regatul Unit ar putea crea probleme grave în ceea ce privește procesul de pace și subminează integritatea procesului de pace și a Acordului din Vinerea Mare; invită Comisia să continue să sprijine procesul de pace, continuând să finanțeze programul PEACE; |
| --- | --- |

42.

ia act de contribuția importantă a UE la încurajarea procesului de pace și reconciliere din Irlanda, în special prin intermediul programelor PEACE, care vizează Irlanda de Nord și comitatele de graniță din sud; constată că rezultatul referendumului din Regatul Unit ar putea crea probleme grave în ceea ce privește procesul de pace și subminează integritatea procesului de pace și a Acordului din Vinerea Mare; invită Comisia să continue să sprijine procesul de pace, continuând să finanțeze programul PEACE;

A.   Solicitările Parlamentului în ceea ce privește a doua jumătate a CFM

Sumele aferente CFM (angajamente)

| 43. | își confirmă cu fermitate sprijinul politic și financiar la scară largă pentru FEIS, însă este convins că bugetul UE nu ar trebui să finanțeze inițiative noi în detrimentul programelor și politicilor existente ale Uniunii; intenționează să își onoreze angajamentul de a compensa integral reducerile legate de FEIS care afectează programele Orizont 2020 și MIE, pentru ca acestea să își poată îndeplini obiectivele, astfel cum s-a convenit cu doar doi ani în urmă și să-i permită Uniunii să își atingă obiectivele în domeniul cercetării și al inovării; subliniază, în acest context, că nivelul finanțării celorlalte programe înscrise la subrubrica 1a („Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă”) nu trebuie să fie afectat de această compensare, relevând contribuția lor incontestabilă la creștere, crearea locurilor de muncă și competitivitate; consideră că marjele de la subrubrica 1a nu sunt suficiente pentru satisfacerea acestor nevoi, deci solicită o majorare a plafonului la această subrubrică; |
| --- | --- |

43.

își confirmă cu fermitate sprijinul politic și financiar la scară largă pentru FEIS, însă este convins că bugetul UE nu ar trebui să finanțeze inițiative noi în detrimentul programelor și politicilor existente ale Uniunii; intenționează să își onoreze angajamentul de a compensa integral reducerile legate de FEIS care afectează programele Orizont 2020 și MIE, pentru ca acestea să își poată îndeplini obiectivele, astfel cum s-a convenit cu doar doi ani în urmă și să-i permită Uniunii să își atingă obiectivele în domeniul cercetării și al inovării; subliniază, în acest context, că nivelul finanțării celorlalte programe înscrise la subrubrica 1a („Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă”) nu trebuie să fie afectat de această compensare, relevând contribuția lor incontestabilă la creștere, crearea locurilor de muncă și competitivitate; consideră că marjele de la subrubrica 1a nu sunt suficiente pentru satisfacerea acestor nevoi, deci solicită o majorare a plafonului la această subrubrică;

| 44. | sprijină cu fermitate continuarea inițiativei YEI, ca o modalitate de a asigura o reacție rapidă pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, în conformitate cu modificările necesare realizate ca urmare a evaluării în curs; consideră că acest deziderat nu poate fi realizat decât prevăzând pentru YEI, până la sfârșitul actualului CFM, credite de angajament de cel puțin același nivel ca cele alocate anual programului în cursul primilor doi ani din această perioadă (6 miliarde de euro alimentate anticipat în perioada 2014-2015), în funcție de rezultatul viitoarei evaluări a Comisiei; ia act de faptul că acest lucru ar trebui să presupună o revizuire ascendentă a plafoanelor de la subrubrica 1b („Coeziune economică, socială și teritorială”), deoarece nu sunt disponibile marje; |
| --- | --- |

44.

sprijină cu fermitate continuarea inițiativei YEI, ca o modalitate de a asigura o reacție rapidă pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor, în conformitate cu modificările necesare realizate ca urmare a evaluării în curs; consideră că acest deziderat nu poate fi realizat decât prevăzând pentru YEI, până la sfârșitul actualului CFM, credite de angajament de cel puțin același nivel ca cele alocate anual programului în cursul primilor doi ani din această perioadă (6 miliarde de euro alimentate anticipat în perioada 2014-2015), în funcție de rezultatul viitoarei evaluări a Comisiei; ia act de faptul că acest lucru ar trebui să presupună o revizuire ascendentă a plafoanelor de la subrubrica 1b („Coeziune economică, socială și teritorială”), deoarece nu sunt disponibile marje;

| 45. | este ferm convins că, în cursul revizuirii CFM, alocarea bugetară globală și pachetele financiare naționale prealocate pentru PAC, inclusiv creditele de plată directe, trebuie să rămână neatinse; subliniază, de asemenea, cât de important este ca alocarea destinată Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime să nu fie redusă, pentru a permite îndeplinirea obiectivelor recentei reforme a politicii comune în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

45.

este ferm convins că, în cursul revizuirii CFM, alocarea bugetară globală și pachetele financiare naționale prealocate pentru PAC, inclusiv creditele de plată directe, trebuie să rămână neatinse; subliniază, de asemenea, cât de important este ca alocarea destinată Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime să nu fie redusă, pentru a permite îndeplinirea obiectivelor recentei reforme a politicii comune în domeniul pescuitului;

| 46. | consideră că amploarea crizei migrației și a refugiaților, cauzată de conflicte și de schimbările climatice, arată că, în următorii ani, se poate anticipa apariția, în acest sens, a unor nevoi suplimentare, cu consecințe bugetare semnificative, la rubrica 3 („Securitate și cetățenie”); subliniază, mai mult decât atât, că, la aceeași rubrică, va fi, de asemenea, necesară o finanțare suplimentară în sprijinul acțiunii consolidate, la nivelul UE, pentru securitate internă în UE și pentru lupta împotriva terorismului; îi solicită Comisiei să întocmească, cât mai curând posibil, o proiecție actualizată a bugetului necesar până la sfârșitul CFM actual, pentru a face față tuturor provocărilor din aceste domenii; |
| --- | --- |

46.

consideră că amploarea crizei migrației și a refugiaților, cauzată de conflicte și de schimbările climatice, arată că, în următorii ani, se poate anticipa apariția, în acest sens, a unor nevoi suplimentare, cu consecințe bugetare semnificative, la rubrica 3 („Securitate și cetățenie”); subliniază, mai mult decât atât, că, la aceeași rubrică, va fi, de asemenea, necesară o finanțare suplimentară în sprijinul acțiunii consolidate, la nivelul UE, pentru securitate internă în UE și pentru lupta împotriva terorismului; îi solicită Comisiei să întocmească, cât mai curând posibil, o proiecție actualizată a bugetului necesar până la sfârșitul CFM actual, pentru a face față tuturor provocărilor din aceste domenii;

| 47. | este, în consecință, ferm convins că, chiar și cu mobilizarea marjelor reduse disponibile în cadrul rubricii 3 și a mecanismelor de flexibilitate, resursele disponibile nu vor fi suficiente pentru a satisface necesitățile tot mai mari de la această rubrică; solicită, în consecință, completări semnificative pentru FAMI și Fondul pentru securitate internă, precum și pentru agențiile Uniunii (Frontex, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), Europol, Eurojust și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA)), care și-au asumat responsabilități noi acționând la fața locului, precum și alte inițiative ce pot fi asumate; consideră că este necesară o revizuire ascendentă a plafoanelor de la rubrica 3; |
| --- | --- |

47.

este, în consecință, ferm convins că, chiar și cu mobilizarea marjelor reduse disponibile în cadrul rubricii 3 și a mecanismelor de flexibilitate, resursele disponibile nu vor fi suficiente pentru a satisface necesitățile tot mai mari de la această rubrică; solicită, în consecință, completări semnificative pentru FAMI și Fondul pentru securitate internă, precum și pentru agențiile Uniunii (Frontex, Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), Europol, Eurojust și Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA)), care și-au asumat responsabilități noi acționând la fața locului, precum și alte inițiative ce pot fi asumate; consideră că este necesară o revizuire ascendentă a plafoanelor de la rubrica 3;

| 48. | se așteaptă ca acțiunea concertată să constituie un răspuns eficace pentru dimensiunea externă a crizei migrației și a refugiaților, în special pentru stabilizarea politică a vecinătății europene și a Africii Subsahariene și ca contracararea cauzelor umanitare și economice ale migrației să se intensifice în anii care vin și să fie însoțită de o creștere a nivelului cererilor de finanțare în cadrul rubricii 4 (Europa globală); subliniază că astfel de cereri de finanțare suplimentară nu ar trebui utilizate în detrimentul acțiunii externe a UE și nici al politicii sale de dezvoltare; solicită, prin urmare, o revizuire ascendentă a plafoanelor de la rubrica 4; |
| --- | --- |

48.

se așteaptă ca acțiunea concertată să constituie un răspuns eficace pentru dimensiunea externă a crizei migrației și a refugiaților, în special pentru stabilizarea politică a vecinătății europene și a Africii Subsahariene și ca contracararea cauzelor umanitare și economice ale migrației să se intensifice în anii care vin și să fie însoțită de o creștere a nivelului cererilor de finanțare în cadrul rubricii 4 (Europa globală); subliniază că astfel de cereri de finanțare suplimentară nu ar trebui utilizate în detrimentul acțiunii externe a UE și nici al politicii sale de dezvoltare; solicită, prin urmare, o revizuire ascendentă a plafoanelor de la rubrica 4;

| 49. | solicită un sprijin financiar majorat pentru cele trei programe europene care îi vizează pe cetățeni în mod direct, Europa Creativă, Europa pentru cetățeni și Erasmus+, deoarece aceste programe dezvoltă noi linii de subvenționare pentru a reacționa la situația actuală privind integrarea și educația refugiaților și se află în fruntea acțiunilor conduse de Uniune și de statele membre pentru a îmbunătăți situația socială generală, înțelegerea reciprocă și viața în comun în societățile noastre diferite; |
| --- | --- |

49.

solicită un sprijin financiar majorat pentru cele trei programe europene care îi vizează pe cetățeni în mod direct, Europa Creativă, Europa pentru cetățeni și Erasmus+, deoarece aceste programe dezvoltă noi linii de subvenționare pentru a reacționa la situația actuală privind integrarea și educația refugiaților și se află în fruntea acțiunilor conduse de Uniune și de statele membre pentru a îmbunătăți situația socială generală, înțelegerea reciprocă și viața în comun în societățile noastre diferite;

Sumele aferente CFM (plăți)

| 50. | consideră că, în primul rând, este necesar să se acționeze astfel încât să se prevină o nouă criză a plăților până la sfârșitul CFM în curs; este ferm convins că ar trebui depuse eforturi semnificative pentru a se evita acumularea de facturi neplătite, astfel cum a fost cazul în cursul perioadei precedente; subliniază însă că, în același timp, deoarece necesarul de plăți trebuie să atingă vârful normal, se poate deja anticipa o presiune semnificativă asupra plăților în cea de a doua jumătate a CFM; consideră că presiunea suplimentară se datorează, printre altele, compensării marjei pentru situații neprevăzute în raport cu plafoanele deja scăzute pentru plăți pentru perioada 2018-2020, lansării cu întârziere a noilor programe în cadrul gestiunii partajate, includerii YEI, profilul plăților din FEIS, precum și plăților suplimentare necesare ca urmare a creșterii recente a angajamentelor în ceea ce privește criza migrației și a refugiaților; |
| --- | --- |

50.

consideră că, în primul rând, este necesar să se acționeze astfel încât să se prevină o nouă criză a plăților până la sfârșitul CFM în curs; este ferm convins că ar trebui depuse eforturi semnificative pentru a se evita acumularea de facturi neplătite, astfel cum a fost cazul în cursul perioadei precedente; subliniază însă că, în același timp, deoarece necesarul de plăți trebuie să atingă vârful normal, se poate deja anticipa o presiune semnificativă asupra plăților în cea de a doua jumătate a CFM; consideră că presiunea suplimentară se datorează, printre altele, compensării marjei pentru situații neprevăzute în raport cu plafoanele deja scăzute pentru plăți pentru perioada 2018-2020, lansării cu întârziere a noilor programe în cadrul gestiunii partajate, includerii YEI, profilul plăților din FEIS, precum și plăților suplimentare necesare ca urmare a creșterii recente a angajamentelor în ceea ce privește criza migrației și a refugiaților;

| 51. | reamintește că creditele de plată reprezintă o consecință sistematică a angajamentelor anterioare; se așteaptă, prin urmare, ca noile consolidări ale creditelor de angajament să fie însoțite de o majorare corespunzătoare a creditelor de plată, inclusiv de o revizuire ascendentă a plafoanelor de plăți; consideră, de asemenea, că evaluarea/revizuirea CFM reprezintă o oportunitate excelentă pentru a analiza executarea plăților și previziunile actualizate cu privire la evoluția preconizată a plăților până la sfârșitul CFM în curs; consideră că ar trebui să fie elaborat și convenit între cele trei instituții un plan comun obligatoriu de plăți pentru perioada 2016-2020; insistă că un plan nou de plăți ar trebui să se bazeze pe o bună gestiune financiară și să ofere o strategie clară care să răspundă tuturor nevoilor de plată de la toate rubricile, până la finalul actualului CFM, și care să evite o „restanță ascunsă”, cauzată de o încetinire artificială în punerea în aplicare a anumitor programe multianuale și a altor măsuri de atenuare, cum ar fi reducerea ratelor de prefinanțare; |
| --- | --- |

51.

reamintește că creditele de plată reprezintă o consecință sistematică a angajamentelor anterioare; se așteaptă, prin urmare, ca noile consolidări ale creditelor de angajament să fie însoțite de o majorare corespunzătoare a creditelor de plată, inclusiv de o revizuire ascendentă a plafoanelor de plăți; consideră, de asemenea, că evaluarea/revizuirea CFM reprezintă o oportunitate excelentă pentru a analiza executarea plăților și previziunile actualizate cu privire la evoluția preconizată a plăților până la sfârșitul CFM în curs; consideră că ar trebui să fie elaborat și convenit între cele trei instituții un plan comun obligatoriu de plăți pentru perioada 2016-2020; insistă că un plan nou de plăți ar trebui să se bazeze pe o bună gestiune financiară și să ofere o strategie clară care să răspundă tuturor nevoilor de plată de la toate rubricile, până la finalul actualului CFM, și care să evite o „restanță ascunsă”, cauzată de o încetinire artificială în punerea în aplicare a anumitor programe multianuale și a altor măsuri de atenuare, cum ar fi reducerea ratelor de prefinanțare;

| 52. | este hotărât să soluționeze într-un mod lipsit de echivoc problema înscrierii în buget a plăților din instrumentele speciale ale CFM; reamintește conflictul nesoluționat în ceea ce privește interpretarea între Comisie și Parlament, pe de o parte, și Consiliu, pe de altă parte, care s-a aflat în prim-planul negocierilor bugetare în ultimii ani; își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia creditele de plată care rezultă din mobilizarea instrumentelor speciale la creditele de angajament ar trebui să fie luate în calcul în plus față de plafoanele CFM anuale; |
| --- | --- |

52.

este hotărât să soluționeze într-un mod lipsit de echivoc problema înscrierii în buget a plăților din instrumentele speciale ale CFM; reamintește conflictul nesoluționat în ceea ce privește interpretarea între Comisie și Parlament, pe de o parte, și Consiliu, pe de altă parte, care s-a aflat în prim-planul negocierilor bugetare în ultimii ani; își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia creditele de plată care rezultă din mobilizarea instrumentelor speciale la creditele de angajament ar trebui să fie luate în calcul în plus față de plafoanele CFM anuale;

Condiționalitatea de garantare a dreptului fundamental al UE

| 53. | insistă că toate țările ar trebui să își asume pe deplin responsabilitățile în contextul crizei refugiaților și al deciziei privind mecanismul realocării specifice; îi solicită Comisiei să introducă un mecanism financiar bonus – malus în ceea ce privește respectarea sau nerespectarea de către statele membre a angajamentelor lor în cadrul măsurilor adoptate de către UE; susține ca orice contribuție financiară provenită din sancționarea unui stat membru care nu respectă aceste măsuri să fie reintegrată în bugetul UE ca venit suplimentar; |
| --- | --- |

53.

insistă că toate țările ar trebui să își asume pe deplin responsabilitățile în contextul crizei refugiaților și al deciziei privind mecanismul realocării specifice; îi solicită Comisiei să introducă un mecanism financiar bonus – malus în ceea ce privește respectarea sau nerespectarea de către statele membre a angajamentelor lor în cadrul măsurilor adoptate de către UE; susține ca orice contribuție financiară provenită din sancționarea unui stat membru care nu respectă aceste măsuri să fie reintegrată în bugetul UE ca venit suplimentar;

Venituri extraordinare

| 54. | este ferm convins că eventualul excedent rezultat din execuția insuficientă a bugetului UE și din amenzile aplicate întreprinderilor care încalcă legislația UE în domeniul concurenței ar trebui să fie înscris în buget ca venit suplimentar la bugetul UE, fără ajustarea corespunzătoare a contribuțiilor bazate pe VNB; consideră că această măsură ar contribui în mod semnificativ la reducerea problemei plăților din bugetul UE; invită Comisia să elaboreze propuneri legislative adecvate în această privință; |
| --- | --- |

54.

este ferm convins că eventualul excedent rezultat din execuția insuficientă a bugetului UE și din amenzile aplicate întreprinderilor care încalcă legislația UE în domeniul concurenței ar trebui să fie înscris în buget ca venit suplimentar la bugetul UE, fără ajustarea corespunzătoare a contribuțiilor bazate pe VNB; consideră că această măsură ar contribui în mod semnificativ la reducerea problemei plăților din bugetul UE; invită Comisia să elaboreze propuneri legislative adecvate în această privință;

| 55. | este convins că dezangajările în toate rubricile, rezultate din nepunerea în aplicare totală sau parțială a acțiunilor pentru care au fost alocate, ar trebui să fie puse din nou la dispoziția bugetului UE și mobilizate de către autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale; este ferm convins că, având în vedere actualele constrângeri care afectează bugetul UE și nevoile suplimentare de finanțare cu care se confruntă Uniunea, o astfel de dispoziție ar trebui să se aplice, de asemenea, dezangajărilor rezultate din punerea în aplicare a programelor din perioada 2007-2013, inclusiv din închiderea programelor politicii de coeziune; invită Comisia să elaboreze propuneri legislative adecvate în această privință; |
| --- | --- |

55.

este convins că dezangajările în toate rubricile, rezultate din nepunerea în aplicare totală sau parțială a acțiunilor pentru care au fost alocate, ar trebui să fie puse din nou la dispoziția bugetului UE și mobilizate de către autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale; este ferm convins că, având în vedere actualele constrângeri care afectează bugetul UE și nevoile suplimentare de finanțare cu care se confruntă Uniunea, o astfel de dispoziție ar trebui să se aplice, de asemenea, dezangajărilor rezultate din punerea în aplicare a programelor din perioada 2007-2013, inclusiv din închiderea programelor politicii de coeziune; invită Comisia să elaboreze propuneri legislative adecvate în această privință;

Mecanismele flexibilitatea și instrumentele speciale

| 56. | subliniază că numărul instrumentelor speciale ale CFM și nivelul de mobilizare al acestora în ultimii doi ani sunt suficiente pentru a dovedi dincolo de orice îndoială importanța mecanismelor de flexibilitate prevăzute în Regulamentul privind CFM; subliniază poziția de lungă durată a Parlamentului potrivit căreia ar trebui să se dea dovadă de flexibilitate pentru a putea utiliza la maximum plafoanele globale ale CFM pentru angajamente și plăți; |
| --- | --- |

56.

subliniază că numărul instrumentelor speciale ale CFM și nivelul de mobilizare al acestora în ultimii doi ani sunt suficiente pentru a dovedi dincolo de orice îndoială importanța mecanismelor de flexibilitate prevăzute în Regulamentul privind CFM; subliniază poziția de lungă durată a Parlamentului potrivit căreia ar trebui să se dea dovadă de flexibilitate pentru a putea utiliza la maximum plafoanele globale ale CFM pentru angajamente și plăți;

| 57. | consideră, prin urmare, că revizuirea la jumătatea perioadei a CFM ar trebui să prevadă eliminarea mai multor constrângeri și limitări impuse de Consiliu în ceea ce privește mecanismele de flexibilitate la adoptarea CFM; consideră, în special, că ar trebui abrogate restricțiile privind reportarea creditelor neutilizate și a marjelor, fie prin stabilirea de plafoane anuale (marja globală pentru plăți), fie prin impunerea unor termene limită (marja globală pentru angajamente); consideră că, având în vedere actualele constrângeri bugetare într-o serie de rubrici, niciun domeniu de aplicare specific nu ar trebui să fie definit în ceea ce privește utilizarea resurselor în cadrul marjei globale pentru angajamente; |
| --- | --- |

57.

consideră, prin urmare, că revizuirea la jumătatea perioadei a CFM ar trebui să prevadă eliminarea mai multor constrângeri și limitări impuse de Consiliu în ceea ce privește mecanismele de flexibilitate la adoptarea CFM; consideră, în special, că ar trebui abrogate restricțiile privind reportarea creditelor neutilizate și a marjelor, fie prin stabilirea de plafoane anuale (marja globală pentru plăți), fie prin impunerea unor termene limită (marja globală pentru angajamente); consideră că, având în vedere actualele constrângeri bugetare într-o serie de rubrici, niciun domeniu de aplicare specific nu ar trebui să fie definit în ceea ce privește utilizarea resurselor în cadrul marjei globale pentru angajamente;

| 58. | subliniază, în special, mobilizarea integrală a Instrumentului de flexibilitate în 2016; ia act de faptul că acest instrument permite finanțarea cheltuielilor identificate cu precizie care nu pot fi finanțate în cadrul plafonului de la una sau mai multe rubrici și nu sunt legate de o politică specifică a UE; consideră, prin urmare, că aceasta oferă o flexibilitate veritabilă în cadrul bugetului UE, în special în cazul unei crize majore; solicită, în consecință, o creștere substanțială a pachetului financiar alocat acestuia, alocând anual până la 2 miliarde EUR, cu precizarea că această sumă este înscrisă în buget doar în cazul unei decizii a autorității bugetare de a mobiliza acest instrument; reamintește că Instrumentul de flexibilitate nu este asociat unui anumit domeniu de politică și poate fi mobilizat pentru orice scop considerat necesar; |
| --- | --- |

58.

subliniază, în special, mobilizarea integrală a Instrumentului de flexibilitate în 2016; ia act de faptul că acest instrument permite finanțarea cheltuielilor identificate cu precizie care nu pot fi finanțate în cadrul plafonului de la una sau mai multe rubrici și nu sunt legate de o politică specifică a UE; consideră, prin urmare, că aceasta oferă o flexibilitate veritabilă în cadrul bugetului UE, în special în cazul unei crize majore; solicită, în consecință, o creștere substanțială a pachetului financiar alocat acestuia, alocând anual până la 2 miliarde EUR, cu precizarea că această sumă este înscrisă în buget doar în cazul unei decizii a autorității bugetare de a mobiliza acest instrument; reamintește că Instrumentul de flexibilitate nu este asociat unui anumit domeniu de politică și poate fi mobilizat pentru orice scop considerat necesar;

| 59. | subliniază că rezerva pentru ajutoare de urgență are rolul de a furniza un răspuns rapid la solicitările specifice de ajutor ale țărilor terțe în cazul unor evenimente neprevăzute și evidențiază importanța sa deosebită în contextul actual; solicită o creștere substanțială a pachetului financiar destinat acesteia, alocând anual până la 1 miliard EUR; |
| --- | --- |

59.

subliniază că rezerva pentru ajutoare de urgență are rolul de a furniza un răspuns rapid la solicitările specifice de ajutor ale țărilor terțe în cazul unor evenimente neprevăzute și evidențiază importanța sa deosebită în contextul actual; solicită o creștere substanțială a pachetului financiar destinat acesteia, alocând anual până la 1 miliard EUR;

| 60. | ia act de diferitele norme în vigoare în ceea ce privește intervalul de timp necesar pentru reportarea creditelor necheltuite pentru instrumentele speciale ale CFM, și anume Instrumentul de flexibilitate, rezerva pentru ajutoare de urgență, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene și Fondul european de ajustare la globalizare; solicită armonizarea normelor în cauză, astfel încât să se permită o aplicare a regulii generale N+3 în cazul acestor instrumente; |
| --- | --- |

60.

ia act de diferitele norme în vigoare în ceea ce privește intervalul de timp necesar pentru reportarea creditelor necheltuite pentru instrumentele speciale ale CFM, și anume Instrumentul de flexibilitate, rezerva pentru ajutoare de urgență, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene și Fondul european de ajustare la globalizare; solicită armonizarea normelor în cauză, astfel încât să se permită o aplicare a regulii generale N+3 în cazul acestor instrumente;

| 61. | consideră foarte importantă marja pentru situații neprevăzute, un instrument de ultimă instanță pentru a reacționa la situații neprevăzute; subliniază că, potrivit Comisiei, acesta este singurul instrument special care poate fi mobilizat doar pentru creditele de plată și, prin urmare, poate preveni o criză a plăților în cadrul bugetului UE, astfel cum a fost cazul în 2014; deplânge faptul că, spre deosebire de perioada anterioară, în Regulamentul privind CFM este prevăzută compensarea obligatorie a creditelor; este ferm convins că această cerință creează o situație nesustenabilă care va reduce, de fapt, cuantumurile anuale cu privire la plafoanele CFM în ultimii ani ai perioadei și va genera, astfel, o presiune suplimentară asupra bugetului UE; subliniază că marja pentru situații neprevăzute este, în orice caz, un instrument de ultimă instanță a cărui mobilizare este convenită de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare; solicită, prin urmare, ca cerința privind compensarea obligatorie să fie eliminată imediat, cu efect retroactiv, precum și o revizuire ascendentă a cuantumului său anual maxim până la 0,05 % din VNB al UE; |
| --- | --- |

61.

consideră foarte importantă marja pentru situații neprevăzute, un instrument de ultimă instanță pentru a reacționa la situații neprevăzute; subliniază că, potrivit Comisiei, acesta este singurul instrument special care poate fi mobilizat doar pentru creditele de plată și, prin urmare, poate preveni o criză a plăților în cadrul bugetului UE, astfel cum a fost cazul în 2014; deplânge faptul că, spre deosebire de perioada anterioară, în Regulamentul privind CFM este prevăzută compensarea obligatorie a creditelor; este ferm convins că această cerință creează o situație nesustenabilă care va reduce, de fapt, cuantumurile anuale cu privire la plafoanele CFM în ultimii ani ai perioadei și va genera, astfel, o presiune suplimentară asupra bugetului UE; subliniază că marja pentru situații neprevăzute este, în orice caz, un instrument de ultimă instanță a cărui mobilizare este convenită de comun acord de cele două componente ale autorității bugetare; solicită, prin urmare, ca cerința privind compensarea obligatorie să fie eliminată imediat, cu efect retroactiv, precum și o revizuire ascendentă a cuantumului său anual maxim până la 0,05 % din VNB al UE;

Măsuri subsecvente acordurilor internaționale privind schimbările climatice

| 62. | ia act de faptul că acordul COP21, încheiat la Paris, este un acord universal, dinamic și diferențiat, urmărind să contracareze provocările legate de schimbările climatice; subliniază că, în baza acestui acord, trebuie alocată finanțare UE pentru a sprijini acțiuni în domeniul climei în țările în curs de dezvoltare; subliniază că orice finanțare a unor eventuale măsuri care decurg din COP21 trebuie să suplimenteze cheltuielile curente aferente acțiunilor legate de climă și îi solicită Comisiei să-și prezinte strategia de punere în aplicare și prima evaluare a impactului posibil al acordului COP21 asupra bugetului UE în timp util pentru a fi revizuite; subliniază, de asemenea, că revizuirea CFM oferă o excelentă oportunitate pentru atingerea țintei de 20 % în ceea ce privește cheltuielile aferente acțiunilor legate de climă și pentru o eventuală majorare a acestui prag, în acord cu angajamentele internaționale ale UE asumate în cursul COP21; îi solicită Comisiei să asigure funcționalitatea integrală a mecanismului de raționalizare a acțiunii legate de climă și îmbunătățirea metodei actuale de urmărire a acestor cheltuieli; reamintește, de asemenea, că UE s-a angajat și să pună în aplicare planul strategic privind biodiversitatea al Convenției Organizației Națiunilor Unite și subliniază că ea trebuie să aloce resurse suficiente pentru onorarea angajamentelor sale în această privință; |
| --- | --- |

62.

ia act de faptul că acordul COP21, încheiat la Paris, este un acord universal, dinamic și diferențiat, urmărind să contracareze provocările legate de schimbările climatice; subliniază că, în baza acestui acord, trebuie alocată finanțare UE pentru a sprijini acțiuni în domeniul climei în țările în curs de dezvoltare; subliniază că orice finanțare a unor eventuale măsuri care decurg din COP21 trebuie să suplimenteze cheltuielile curente aferente acțiunilor legate de climă și îi solicită Comisiei să-și prezinte strategia de punere în aplicare și prima evaluare a impactului posibil al acordului COP21 asupra bugetului UE în timp util pentru a fi revizuite; subliniază, de asemenea, că revizuirea CFM oferă o excelentă oportunitate pentru atingerea țintei de 20 % în ceea ce privește cheltuielile aferente acțiunilor legate de climă și pentru o eventuală majorare a acestui prag, în acord cu angajamentele internaționale ale UE asumate în cursul COP21; îi solicită Comisiei să asigure funcționalitatea integrală a mecanismului de raționalizare a acțiunii legate de climă și îmbunătățirea metodei actuale de urmărire a acestor cheltuieli; reamintește, de asemenea, că UE s-a angajat și să pună în aplicare planul strategic privind biodiversitatea al Convenției Organizației Națiunilor Unite și subliniază că ea trebuie să aloce resurse suficiente pentru onorarea angajamentelor sale în această privință;

Simplificare

| 63. | consideră că evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei oferă o ocazie excelentă pentru evaluarea și estimarea pentru prima dată a funcționării politicilor și programelor UE, precum și operarea mecanismelor de flexibilitate ale CFM și a instrumentelor speciale, și se așteaptă ca Comisia să furnizeze o analiză care să identifice deficiențele actualului sistem de punere în aplicare; acordă o atenție deosebită evaluării impactului asupra procesului de punere în aplicare a noilor elemente introduse în actuala perioadă de programare, cum ar fi condiționalitățile ex-ante din cadrul politicii de coeziune; consideră că evaluarea/revizuirea CFM la jumătatea perioadei trebuie să țină cont și de performanța fondurilor alocate în vederea atingerii obiectivelor lor; invită Comisia să prezinte propuneri concrete pentru a remedia posibilele deficiențe și pentru a îmbunătăți și raționaliza punerea în aplicare în anii rămași ai actualului CFM, pentru a garanta cea mai bună utilizare posibilă a resurselor financiare limitate și pentru a reduce povara administrativă impusă beneficiarilor; |
| --- | --- |

63.

consideră că evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei oferă o ocazie excelentă pentru evaluarea și estimarea pentru prima dată a funcționării politicilor și programelor UE, precum și operarea mecanismelor de flexibilitate ale CFM și a instrumentelor speciale, și se așteaptă ca Comisia să furnizeze o analiză care să identifice deficiențele actualului sistem de punere în aplicare; acordă o atenție deosebită evaluării impactului asupra procesului de punere în aplicare a noilor elemente introduse în actuala perioadă de programare, cum ar fi condiționalitățile ex-ante din cadrul politicii de coeziune; consideră că evaluarea/revizuirea CFM la jumătatea perioadei trebuie să țină cont și de performanța fondurilor alocate în vederea atingerii obiectivelor lor; invită Comisia să prezinte propuneri concrete pentru a remedia posibilele deficiențe și pentru a îmbunătăți și raționaliza punerea în aplicare în anii rămași ai actualului CFM, pentru a garanta cea mai bună utilizare posibilă a resurselor financiare limitate și pentru a reduce povara administrativă impusă beneficiarilor;

Bugetarea întemeiată pe principiile performanței / Bugetul UE axat pe rezultate

| 64. | subliniază că este important ca valoarea adăugată a rezultatelor bugetului UE să fie indicată și sprijină integrarea culturii bazate pe concentrarea asupra rezultatelor printre elementele centrale ale bilanțului UE; evidențiază faptul că evaluarea sub aspectul performanțelor și al rezultatelor trebuie să devină, acolo unde este cazul, un principiu esențial, și subliniază aplicabilitatea deosebită a unui astfel de principiu la programele axate pe inovare; recunoaște contribuția Comisiei în contextul inițiativei Bugetul UE axat pe rezultate, care mai trebuie încă să fie dezvoltată, și rămâne în așteptarea rezultatelor activității grupului de lucru interinstituțional de experți privind întocmirea bugetului în funcție de performanțe; consideră că această abordare poate constitui un vehicul pentru ameliorarea performanțelor programelor sub-performante; subliniază, însă, că carențele tehnice sau de programare nu pot duce la o reducere a bugetului UE sau la abandonarea priorităților politice și că ameliorarea cheltuielilor nu va soluționa, ea singură, problema lipsei mijloacelor financiare destinate nevoilor presante și a celor legate de creștere; îi reamintește Comisiei că Parlamentul, ca ramură a autorității bugetare, trebuie să participe la dezvoltarea strategiei Comisiei în această privință; |
| --- | --- |

64.

subliniază că este important ca valoarea adăugată a rezultatelor bugetului UE să fie indicată și sprijină integrarea culturii bazate pe concentrarea asupra rezultatelor printre elementele centrale ale bilanțului UE; evidențiază faptul că evaluarea sub aspectul performanțelor și al rezultatelor trebuie să devină, acolo unde este cazul, un principiu esențial, și subliniază aplicabilitatea deosebită a unui astfel de principiu la programele axate pe inovare; recunoaște contribuția Comisiei în contextul inițiativei Bugetul UE axat pe rezultate, care mai trebuie încă să fie dezvoltată, și rămâne în așteptarea rezultatelor activității grupului de lucru interinstituțional de experți privind întocmirea bugetului în funcție de performanțe; consideră că această abordare poate constitui un vehicul pentru ameliorarea performanțelor programelor sub-performante; subliniază, însă, că carențele tehnice sau de programare nu pot duce la o reducere a bugetului UE sau la abandonarea priorităților politice și că ameliorarea cheltuielilor nu va soluționa, ea singură, problema lipsei mijloacelor financiare destinate nevoilor presante și a celor legate de creștere; îi reamintește Comisiei că Parlamentul, ca ramură a autorității bugetare, trebuie să participe la dezvoltarea strategiei Comisiei în această privință;

Instrumente financiare

| 65. | recunoaște rolul tot mai important al instrumentelor financiare în bugetul Uniunii ca o formă de finanțare complementară în raport cu subvențiile și granturile; recunoaște potențialul acestor instrumente în ceea ce privește impactul financiar și, prin urmare, politic al bugetului Uniunii; subliniază, cu toate acestea, că trecerea de la finanțarea tradițională la instrumente mai inovatoare nu este recomandabilă în toate domeniile de politică, dat fiind că nu toate politicile sunt pe deplin orientate către piață; accentuează faptul că instrumentele financiare oferă o alternativă și un mod complementar de finanțare și nu ar trebui să fie utilizate pentru proiectele care pot beneficia doar de utilizarea granturilor și care sunt deosebit de importante pentru regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

65.

recunoaște rolul tot mai important al instrumentelor financiare în bugetul Uniunii ca o formă de finanțare complementară în raport cu subvențiile și granturile; recunoaște potențialul acestor instrumente în ceea ce privește impactul financiar și, prin urmare, politic al bugetului Uniunii; subliniază, cu toate acestea, că trecerea de la finanțarea tradițională la instrumente mai inovatoare nu este recomandabilă în toate domeniile de politică, dat fiind că nu toate politicile sunt pe deplin orientate către piață; accentuează faptul că instrumentele financiare oferă o alternativă și un mod complementar de finanțare și nu ar trebui să fie utilizate pentru proiectele care pot beneficia doar de utilizarea granturilor și care sunt deosebit de importante pentru regiunile mai puțin dezvoltate;

| 66. | îi solicită Comisiei ca, în cursul evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei, să facă o analiză aprofundată a modului de utilizare a instrumentelor financiare de la începutul actualei perioade de programare; subliniază că, la evaluarea unui instrument financiar, amploarea mobilizării nu poate fi singurul criteriu de evaluare; reamintește, în acest context, importanța criteriilor de „adiționalitate” și a evaluării contribuției la îndeplinirea obiectivelor politice ale UE; |
| --- | --- |

66.

îi solicită Comisiei ca, în cursul evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei, să facă o analiză aprofundată a modului de utilizare a instrumentelor financiare de la începutul actualei perioade de programare; subliniază că, la evaluarea unui instrument financiar, amploarea mobilizării nu poate fi singurul criteriu de evaluare; reamintește, în acest context, importanța criteriilor de „adiționalitate” și a evaluării contribuției la îndeplinirea obiectivelor politice ale UE;

| 67. | încurajează Comisia să identifice toate domeniile de politică ale UE în care granturile ar putea fi combinate cu instrumentele financiare și să reflecteze la un echilibru adecvat între acestea; este ferm convins că posibilitatea de a combina diferite resurse ale UE în cadrul normelor de gestiune armonizată ar ajuta la optimizarea sinergiilor între sursele de finanțare disponibile la nivelul UE; subliniază că utilizarea în mai mare măsură a instrumentelor financiare nu ar trebui să ducă la o reducere a bugetului Uniunii; reamintește faptul că a solicitat, în mod repetat, o mai mare transparență și un control democratic mai bun în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor financiare sprijinite de bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

67.

încurajează Comisia să identifice toate domeniile de politică ale UE în care granturile ar putea fi combinate cu instrumentele financiare și să reflecteze la un echilibru adecvat între acestea; este ferm convins că posibilitatea de a combina diferite resurse ale UE în cadrul normelor de gestiune armonizată ar ajuta la optimizarea sinergiilor între sursele de finanțare disponibile la nivelul UE; subliniază că utilizarea în mai mare măsură a instrumentelor financiare nu ar trebui să ducă la o reducere a bugetului Uniunii; reamintește faptul că a solicitat, în mod repetat, o mai mare transparență și un control democratic mai bun în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentelor financiare sprijinite de bugetul Uniunii;

B.   Observațiile Parlamentului în ceea ce privește CFM pentru perioada de după 2020

| 68. | reamintește că, în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul privind CFM, Comisia prezintă o propunere pentru un nou cadru financiar multianual înainte de 1 ianuarie 2018; prin urmare, subliniază că ar trebui să fie deja dezbătute o serie de elemente cheie pentru următorul CFM în cadrul viitoarei evaluări/revizuiri; |
| --- | --- |

68.

reamintește că, în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul privind CFM, Comisia prezintă o propunere pentru un nou cadru financiar multianual înainte de 1 ianuarie 2018; prin urmare, subliniază că ar trebui să fie deja dezbătute o serie de elemente cheie pentru următorul CFM în cadrul viitoarei evaluări/revizuiri;

| 69. | consideră că, printre principalele priorități, trebuie să se numere ajustarea duratei CFM, reforma aprofundată a sistemului de resurse proprii, importanța mai mare a unității bugetului și mai multă flexibilitate bugetară; este convins, de asemenea, că modalitățile procesului decizional trebuie să fie revizuite, pentru a se asigura legitimitatea democratică și pentru a garanta respectarea dispozițiilor tratatului; |
| --- | --- |

69.

consideră că, printre principalele priorități, trebuie să se numere ajustarea duratei CFM, reforma aprofundată a sistemului de resurse proprii, importanța mai mare a unității bugetului și mai multă flexibilitate bugetară; este convins, de asemenea, că modalitățile procesului decizional trebuie să fie revizuite, pentru a se asigura legitimitatea democratică și pentru a garanta respectarea dispozițiilor tratatului;

| 70. | reamintește principiile bugetare ale unității, exactității bugetare, anualității, echilibrului, universalității, specificității, bunei gestiuni financiare și transparenței, care trebuie să fie respectate la stabilirea și punerea în aplicare a bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

70.

reamintește principiile bugetare ale unității, exactității bugetare, anualității, echilibrului, universalității, specificității, bunei gestiuni financiare și transparenței, care trebuie să fie respectate la stabilirea și punerea în aplicare a bugetului Uniunii;

| 71. | subliniază că unul dintre principalele elemente care ridică dificultăți privind convenirea unui cadru financiar multianual de către statele membre este importanța acordată soldurilor nete; își reafirmă poziția că bugetul Uniunii nu este un simplu joc cu sumă nulă, ci mai degrabă un factor important de convergență și expresia unei politici comune care creează valoare adăugată colectivă; îndeamnă, prin urmare, statele membre să-și schimbe percepția și abordarea în ceea ce privește bugetul Uniunii, stabilind dimensiunea bugetului în funcție de o evaluare riguroasă a necesităților financiare care decurg din obligațiile legale ale Uniunii, din obiectivele politice stabilite în programele și politicile sale, precum și din angajamentele sale internaționale, pentru a se asigura că rezultatul nu este un alt impas care nu va face decât să creeze o prăpastie între Uniune și cetățenii săi; în consecință, solicită Comisiei să elaboreze un studiu privind economiile realizate la nivel național de către statele membre ca urmare a asumării politicilor la nivelul UE; |
| --- | --- |

71.

subliniază că unul dintre principalele elemente care ridică dificultăți privind convenirea unui cadru financiar multianual de către statele membre este importanța acordată soldurilor nete; își reafirmă poziția că bugetul Uniunii nu este un simplu joc cu sumă nulă, ci mai degrabă un factor important de convergență și expresia unei politici comune care creează valoare adăugată colectivă; îndeamnă, prin urmare, statele membre să-și schimbe percepția și abordarea în ceea ce privește bugetul Uniunii, stabilind dimensiunea bugetului în funcție de o evaluare riguroasă a necesităților financiare care decurg din obligațiile legale ale Uniunii, din obiectivele politice stabilite în programele și politicile sale, precum și din angajamentele sale internaționale, pentru a se asigura că rezultatul nu este un alt impas care nu va face decât să creeze o prăpastie între Uniune și cetățenii săi; în consecință, solicită Comisiei să elaboreze un studiu privind economiile realizate la nivel național de către statele membre ca urmare a asumării politicilor la nivelul UE;

| 72. | subliniază imperativul politic de a institui o procedură decizională care să garanteze disponibilitatea resurselor financiare necesare la nivelul UE sau la nivel național, pentru a asigura punerea în aplicare integrală a deciziilor politice luate de Consiliul European; |
| --- | --- |

72.

subliniază imperativul politic de a institui o procedură decizională care să garanteze disponibilitatea resurselor financiare necesare la nivelul UE sau la nivel național, pentru a asigura punerea în aplicare integrală a deciziilor politice luate de Consiliul European;

Durată

| 73. | reamintește că, în conformitate cu considerentul 3 din Regulamentul privind CFM, cele trei instituții au convenit să examineze împreună, în contextul evaluării/revizuirii CFM, care ar fi durata adecvată a acestuia; își reiterează poziția conform căreia durata CFM ar trebui să fie aliniată la ciclul politic atât al Parlamentului, cât și al Comisiei, alegerile europene devenind astfel un forum de dezbatere cu privire la prioritățile viitoare în materie de cheltuieli; |
| --- | --- |

73.

reamintește că, în conformitate cu considerentul 3 din Regulamentul privind CFM, cele trei instituții au convenit să examineze împreună, în contextul evaluării/revizuirii CFM, care ar fi durata adecvată a acestuia; își reiterează poziția conform căreia durata CFM ar trebui să fie aliniată la ciclul politic atât al Parlamentului, cât și al Comisiei, alegerile europene devenind astfel un forum de dezbatere cu privire la prioritățile viitoare în materie de cheltuieli;

| 74. | subliniază, cu toate acestea, că, în special pentru programele din cadrul gestiunii partajate în domeniul politicii de coeziune și al dezvoltării rurale, previzibilitatea pe termen lung este esențială, având în vedere timpul necesar pentru a conveni legislația sectorială și programele operaționale la nivel național și regional; |
| --- | --- |

74.

subliniază, cu toate acestea, că, în special pentru programele din cadrul gestiunii partajate în domeniul politicii de coeziune și al dezvoltării rurale, previzibilitatea pe termen lung este esențială, având în vedere timpul necesar pentru a conveni legislația sectorială și programele operaționale la nivel național și regional;

| 75. | consideră că, având în vedere evoluția rapidă a mediului politic și pentru a asigura o mai mare flexibilitate, anumite elemente ale CFM ar trebui să fie convenite pentru o perioadă de 5 ani, în timp ce altele, în special cele legate de programele care necesită o programare pe termen mai lung și/sau politici care implică proceduri complexe pentru stabilirea unor sisteme de implementare, ca politica de coeziune sau de dezvoltare rurală, ar trebui aprobate pentru o perioadă de 5+5 ani, cu o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei; |
| --- | --- |

75.

consideră că, având în vedere evoluția rapidă a mediului politic și pentru a asigura o mai mare flexibilitate, anumite elemente ale CFM ar trebui să fie convenite pentru o perioadă de 5 ani, în timp ce altele, în special cele legate de programele care necesită o programare pe termen mai lung și/sau politici care implică proceduri complexe pentru stabilirea unor sisteme de implementare, ca politica de coeziune sau de dezvoltare rurală, ar trebui aprobate pentru o perioadă de 5+5 ani, cu o revizuire obligatorie la mijlocul perioadei;

Reforma sistemului de resurse proprii

| 76. | subliniază necesitatea unei reforme cuprinzătoare a sistemului de resurse proprii bazate pe principii directoare precum simplificarea, echitatea și transparența; prin urmare, așteaptă, până la sfârșitul anului 2016, un raport final ambițios al Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, precum și, până la sfârșitul anului 2017, un pachet legislativ la fel de ambițios din partea Comisiei privind resursele proprii începând cu 2021; |
| --- | --- |

76.

subliniază necesitatea unei reforme cuprinzătoare a sistemului de resurse proprii bazate pe principii directoare precum simplificarea, echitatea și transparența; prin urmare, așteaptă, până la sfârșitul anului 2016, un raport final ambițios al Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, precum și, până la sfârșitul anului 2017, un pachet legislativ la fel de ambițios din partea Comisiei privind resursele proprii începând cu 2021;

| 77. | subliniază necesitatea de a reduce ponderea contribuțiilor bazate pe VNB la bugetul Uniunii pentru ca statele membre să renunțe la abordarea privind profitul echitabil („juste retour”); subliniază că acest lucru ar reduce povara asupra bugetelor naționale și în consecință resursele ar rămâne disponibile pentru bugetele statelor membre; reamintește că actuala resursă proprie bazată pe TVA este prea complexă și este, în esență, o a doua contribuție bazată pe VNB și solicită, prin urmare, ca această resursă proprie să fie reformată substanțial sau eliminată cu totul; consideră însă că este necesar să se mențină contribuțiile bazate pe VNB ca element al bugetului, având în vedere necesitatea ca acestea să funcționeze ca o contribuție de echilibrare; |
| --- | --- |

77.

subliniază necesitatea de a reduce ponderea contribuțiilor bazate pe VNB la bugetul Uniunii pentru ca statele membre să renunțe la abordarea privind profitul echitabil („juste retour”); subliniază că acest lucru ar reduce povara asupra bugetelor naționale și în consecință resursele ar rămâne disponibile pentru bugetele statelor membre; reamintește că actuala resursă proprie bazată pe TVA este prea complexă și este, în esență, o a doua contribuție bazată pe VNB și solicită, prin urmare, ca această resursă proprie să fie reformată substanțial sau eliminată cu totul; consideră însă că este necesar să se mențină contribuțiile bazate pe VNB ca element al bugetului, având în vedere necesitatea ca acestea să funcționeze ca o contribuție de echilibrare;

| 78. | solicită introducerea uneia sau a mai multor resurse proprii noi, în mod ideal cu o legătură clară cu politicile europene care creează valoare adăugată; ia act de faptul că un număr mare de posibile noi resurse proprii au fost deja discutate de grupul la nivel înalt, cum ar fi o TVA reformată, o taxă pe tranzacțiile financiare, taxe impuse băncilor și seniorajul BCE, o schemă reformată a UE de comercializare a certificatelor de emisii și de impozitare a carbonului, impozitarea transportului, impozitarea societăților, impozitarea digitală sau a energiei electrice; așteaptă cu interes recomandările grupului la nivel înalt, pentru a trece și a pregăti poziția Parlamentului în această privință; solicită, în acest context, eliminarea treptată a tuturor formelor de rabat; |
| --- | --- |

78.

solicită introducerea uneia sau a mai multor resurse proprii noi, în mod ideal cu o legătură clară cu politicile europene care creează valoare adăugată; ia act de faptul că un număr mare de posibile noi resurse proprii au fost deja discutate de grupul la nivel înalt, cum ar fi o TVA reformată, o taxă pe tranzacțiile financiare, taxe impuse băncilor și seniorajul BCE, o schemă reformată a UE de comercializare a certificatelor de emisii și de impozitare a carbonului, impozitarea transportului, impozitarea societăților, impozitarea digitală sau a energiei electrice; așteaptă cu interes recomandările grupului la nivel înalt, pentru a trece și a pregăti poziția Parlamentului în această privință; solicită, în acest context, eliminarea treptată a tuturor formelor de rabat;

Unitatea bugetului

| 79. | subliniază importanța principiului unității bugetului și reamintește că, potrivit articolului 310 alineatul (1) din TFUE, toate veniturile și cheltuielile Uniunii sunt înscrise în buget; este preocupat de trecerea recentă de la metoda comunitară la procesul decizional interguvernamental, constatată din 2014, la instituirea Fondului fiduciar Bêkou pentru Republica Centrafricană, a Fondului fiduciar regional Madad al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, a Fondului fiduciar de urgență al UE pentru Africa, precum și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia; subliniază că această formă de finanțare determină o realocare a fondurilor în cadrul actualelor programe financiare multianuale negociate și convenite între cele trei instituții; subliniază că acest lucru pune în pericol responsabilitatea democratică, deoarece Parlamentul European a fost exclus din procesul de stabilire a fondurilor respective; |
| --- | --- |

79.

subliniază importanța principiului unității bugetului și reamintește că, potrivit articolului 310 alineatul (1) din TFUE, toate veniturile și cheltuielile Uniunii sunt înscrise în buget; este preocupat de trecerea recentă de la metoda comunitară la procesul decizional interguvernamental, constatată din 2014, la instituirea Fondului fiduciar Bêkou pentru Republica Centrafricană, a Fondului fiduciar regional Madad al Uniunii Europene ca răspuns la criza siriană, a Fondului fiduciar de urgență al UE pentru Africa, precum și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia; subliniază că această formă de finanțare determină o realocare a fondurilor în cadrul actualelor programe financiare multianuale negociate și convenite între cele trei instituții; subliniază că acest lucru pune în pericol responsabilitatea democratică, deoarece Parlamentul European a fost exclus din procesul de stabilire a fondurilor respective;

| 80. | subliniază că, în conformitate cu tratatul, Parlamentul și Consiliul, cele două componente ale autorității bugetare, stabilesc bugetul Uniunii pe picior de egalitate; de asemenea, consideră că un control parlamentar deplin al tuturor cheltuielilor este un element esențial al tuturor cheltuielilor UE; solicită Comisiei să mențină unitatea bugetului și să o considere un principiu director atunci când propune noi inițiative de politică; |
| --- | --- |

80.

subliniază că, în conformitate cu tratatul, Parlamentul și Consiliul, cele două componente ale autorității bugetare, stabilesc bugetul Uniunii pe picior de egalitate; de asemenea, consideră că un control parlamentar deplin al tuturor cheltuielilor este un element esențial al tuturor cheltuielilor UE; solicită Comisiei să mențină unitatea bugetului și să o considere un principiu director atunci când propune noi inițiative de politică;

| 81. | își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia Fondul european de dezvoltare (FED) ar trebui să fie integrat în bugetul Uniunii din 2021, asigurând totodată finanțarea Instrumentului financiar pentru pace în Africa și a operațiunilor de securitate aferente; |
| --- | --- |

81.

își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia Fondul european de dezvoltare (FED) ar trebui să fie integrat în bugetul Uniunii din 2021, asigurând totodată finanțarea Instrumentului financiar pentru pace în Africa și a operațiunilor de securitate aferente;

| 82. | subliniază că orice integrare viitoare a FED sau a unor astfel de instrumente ad-hoc în bugetul UE implică faptul că respectivele lor pachete financiare sunt adăugate la plafoanele din CFM, care vor necesita o revizie corespunzătoare, pentru a nu periclita finanțarea altor politici și programe ale UE; |
| --- | --- |

82.

subliniază că orice integrare viitoare a FED sau a unor astfel de instrumente ad-hoc în bugetul UE implică faptul că respectivele lor pachete financiare sunt adăugate la plafoanele din CFM, care vor necesita o revizie corespunzătoare, pentru a nu periclita finanțarea altor politici și programe ale UE;

Flexibilitate sporită

| 83. | subliniază că, din cauza structurii rigide a bugetului Uniunii, autoritatea bugetară nu este în măsură să reacționeze corespunzător la circumstanțele în schimbare; solicită, prin urmare, ca următorul CFM să fie mai flexibil, în special cu o mai mare flexibilitate între rubrici, sub forma flexibilității marjelor necheltuite, și între ani, pentru a putea exploata pe deplin plafoanele CFM; |
| --- | --- |

83.

subliniază că, din cauza structurii rigide a bugetului Uniunii, autoritatea bugetară nu este în măsură să reacționeze corespunzător la circumstanțele în schimbare; solicită, prin urmare, ca următorul CFM să fie mai flexibil, în special cu o mai mare flexibilitate între rubrici, sub forma flexibilității marjelor necheltuite, și între ani, pentru a putea exploata pe deplin plafoanele CFM;

| 84. | subliniază că, pe lângă capacitatea de a reacționa în mod flexibil la circumstanțele în schimbare, fără a aduce atingere programării convenite, există, de asemenea, necesitatea ca Uniunea să fie în măsură să reacționeze rapid la crizele în curs de desfășurare, cum este actuala criză a migrației; solicită, în consecință, ca, pe lângă instrumentele speciale CFM deja existente, să fie instituită o rezervă permanentă a Uniunii pentru situații de criză în bugetul său, pentru a evita soluții ad-hoc, cum ar fi crearea de fonduri fiduciare; subliniază că astfel de mecanisme, menite să răspundă la crize și situații neprevăzute, ar trebui, prin însăși natura lor, să funcționeze ca un instrument special nou al CFM și să fie luate în calcul în plus față de plafoanele CFM; |
| --- | --- |

84.

subliniază că, pe lângă capacitatea de a reacționa în mod flexibil la circumstanțele în schimbare, fără a aduce atingere programării convenite, există, de asemenea, necesitatea ca Uniunea să fie în măsură să reacționeze rapid la crizele în curs de desfășurare, cum este actuala criză a migrației; solicită, în consecință, ca, pe lângă instrumentele speciale CFM deja existente, să fie instituită o rezervă permanentă a Uniunii pentru situații de criză în bugetul său, pentru a evita soluții ad-hoc, cum ar fi crearea de fonduri fiduciare; subliniază că astfel de mecanisme, menite să răspundă la crize și situații neprevăzute, ar trebui, prin însăși natura lor, să funcționeze ca un instrument special nou al CFM și să fie luate în calcul în plus față de plafoanele CFM;

Procesul de luare a deciziilor

| 85. | reamintește poziția critică a Parlamentului cu privire la modul în care s-a desfășurat procedura care a condus la adoptarea Regulamentului privind CFM pentru 2014-2020; reamintește că adoptarea regulamentului necesită aprobarea Parlamentului; subliniază, prin urmare, că Parlamentul trebuie să fie implicat pe deplin în negocierile relevante încă de la început; consideră că instituțiile UE ar trebui să stabilească modalitățile pentru următoarea procedură privind CFM în cadrul unui acord convenit cu ocazia evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, care ar trebui să țină seama de deficiențele din cadrul negocierilor anterioare și să asigure respectarea pe deplin a rolului și prerogativelor Parlamentului, astfel cum sunt prevăzute în tratate; consideră că aceste modalități ar trebui în cele din urmă integrate în AII, după modelul procedurii bugetare; |
| --- | --- |

85.

reamintește poziția critică a Parlamentului cu privire la modul în care s-a desfășurat procedura care a condus la adoptarea Regulamentului privind CFM pentru 2014-2020; reamintește că adoptarea regulamentului necesită aprobarea Parlamentului; subliniază, prin urmare, că Parlamentul trebuie să fie implicat pe deplin în negocierile relevante încă de la început; consideră că instituțiile UE ar trebui să stabilească modalitățile pentru următoarea procedură privind CFM în cadrul unui acord convenit cu ocazia evaluării/revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, care ar trebui să țină seama de deficiențele din cadrul negocierilor anterioare și să asigure respectarea pe deplin a rolului și prerogativelor Parlamentului, astfel cum sunt prevăzute în tratate; consideră că aceste modalități ar trebui în cele din urmă integrate în AII, după modelul procedurii bugetare;

| 86. | consideră că cerința de unanimitate pentru adoptarea Regulamentului privind CFM reprezintă un adevărat impediment în acest proces; îi solicită, în acest sens, Consiliului European să activeze pasarela de la articolul 312 alineatul (2) din TFUE, pentru a permite adoptarea Regulamentului privind CFM cu majoritate calificată; reamintește, în plus, că, pentru a aplica procedura legislativă ordinară, poate fi utilizată și clauza pasarelă generală de la articolul 48 alineatul (7) din TUE; subliniază că trecerea către votul cu majoritate calificată pentru adoptarea Regulamentului privind CFM ar fi în acord cu procesul decizional pentru adoptarea, în principiu, a tuturor programelor multianuale UE, precum și pentru procedura anuală de adoptare a bugetului UE; |
| --- | --- |

86.

consideră că cerința de unanimitate pentru adoptarea Regulamentului privind CFM reprezintă un adevărat impediment în acest proces; îi solicită, în acest sens, Consiliului European să activeze pasarela de la articolul 312 alineatul (2) din TFUE, pentru a permite adoptarea Regulamentului privind CFM cu majoritate calificată; reamintește, în plus, că, pentru a aplica procedura legislativă ordinară, poate fi utilizată și clauza pasarelă generală de la articolul 48 alineatul (7) din TUE; subliniază că trecerea către votul cu majoritate calificată pentru adoptarea Regulamentului privind CFM ar fi în acord cu procesul decizional pentru adoptarea, în principiu, a tuturor programelor multianuale UE, precum și pentru procedura anuală de adoptare a bugetului UE;

| 87. | reamintește că tratatul nu conferă Consiliului European dreptul de a exercita funcții legislative; reamintește, în acest context, obiecția sa fermă cu privire la intervenția Consiliului European în legislație în cursul ultimelor negocieri privind CFM; îi solicită Consiliului European să se limiteze la sarcinile sale definite în tratat și să se abțină de la anticiparea modificărilor la nivel de politici, care sunt decise în cadrul procedurii legislative ordinare, respectând astfel prerogativele legislative ale Parlamentului în cadrul procedurii de codecizie; |
| --- | --- |

87.

reamintește că tratatul nu conferă Consiliului European dreptul de a exercita funcții legislative; reamintește, în acest context, obiecția sa fermă cu privire la intervenția Consiliului European în legislație în cursul ultimelor negocieri privind CFM; îi solicită Consiliului European să se limiteze la sarcinile sale definite în tratat și să se abțină de la anticiparea modificărilor la nivel de politici, care sunt decise în cadrul procedurii legislative ordinare, respectând astfel prerogativele legislative ale Parlamentului în cadrul procedurii de codecizie;

| 88. | insistă asupra faptului că procesul legislativ de adoptare a următorului CFM ar trebui finalizat până la sfârșitul anului 2018, în urma negocierilor substanțiale între Parlament și Consiliu; subliniază că un acord privind CFM stabilit la timp va permite adoptarea cu celeritate a tuturor reglementărilor sectoriale și demararea fără întârziere a tuturor noilor programe la 1 ianuarie 2021; subliniază importanța unei mai bune informări a parlamentelor naționale și a cetățenilor europeni cu privire la provocările următorului CFM, prin organizarea, atunci când este cazul, a unei conferințe interparlamentare, interinstituționale; |
| --- | --- |

88.

insistă asupra faptului că procesul legislativ de adoptare a următorului CFM ar trebui finalizat până la sfârșitul anului 2018, în urma negocierilor substanțiale între Parlament și Consiliu; subliniază că un acord privind CFM stabilit la timp va permite adoptarea cu celeritate a tuturor reglementărilor sectoriale și demararea fără întârziere a tuturor noilor programe la 1 ianuarie 2021; subliniază importanța unei mai bune informări a parlamentelor naționale și a cetățenilor europeni cu privire la provocările următorului CFM, prin organizarea, atunci când este cazul, a unei conferințe interparlamentare, interinstituționale;

o

o o

| 89. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

89.

îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și celorlalte instituții și organe interesate, precum și parlamentelor naționale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO L 103, 22.4.2015, p. 1.

(3)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0378.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0599.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0455.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0456.

(10)  JO C 75, 26.2.2016, p. 47.

(11)  JO C 36, 29.1.2016, p. 49.

(12)  JO C 68 E, 7.3.2014, p. 1.

(13)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 89.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/79

---

P8_TA(2016)0310

Deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2)

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (2016/2038(INI))

(2018/C 101/06)

Parlamentului European,

| — | având în vedere articolele 4 și 13 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4 și 13 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 107, 108, 113, 115 și 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 107, 108, 113, 115 și 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Decizia sa din 2 decembrie 2015 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale (TAXE 2) și alte măsuri similare sau cu efecte similare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 2 decembrie 2015 privind constituirea și stabilirea atribuțiilor, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru deciziile fiscale (TAXE 2) și alte măsuri similare sau cu efecte similare (1),

| — | având în vedere dezvăluirile Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) privind deciziile fiscale și alte practici dăunătoare care au loc în Luxemburg, care au devenit cunoscute sub numele de „LuxLeaks”, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvăluirile Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) privind deciziile fiscale și alte practici dăunătoare care au loc în Luxemburg, care au devenit cunoscute sub numele de „LuxLeaks”,

| — | având în vedere dezvăluirile Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) privind utilizarea companiilor offshore, care au devenit cunoscute sub numele de „Panama Papers”, și în special documentele publicate la 9 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvăluirile Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ) privind utilizarea companiilor offshore, care au devenit cunoscute sub numele de „Panama Papers”, și în special documentele publicate la 9 mai 2016,

| — | având în vedere rezultatele diferitelor reuniuni la nivel înalt ale G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale, în special reuniunea la nivel înalt din Ise-Shima din 26 și 27 mai 2016 și rezultatul întâlnirii miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din țările din grupul G20, care a avut loc la 14 și 15 aprilie 2016 la Washington, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele diferitelor reuniuni la nivel înalt ale G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale, în special reuniunea la nivel înalt din Ise-Shima din 26 și 27 mai 2016 și rezultatul întâlnirii miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din țările din grupul G20, care a avut loc la 14 și 15 aprilie 2016 la Washington,

| — | având în vedere Rezoluția referitoare la Agenda de acțiune de la Addis Abeba, adoptată la 27 iulie 2015 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția referitoare la Agenda de acțiune de la Addis Abeba, adoptată la 27 iulie 2015 de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere raportul Organizației de Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 30 noiembrie 2015 intitulat „Principiile G20/OCDE privind guvernanța corporativă”; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației de Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 30 noiembrie 2015 intitulat „Principiile G20/OCDE privind guvernanța corporativă”;

| — | având în vedere concluziile ECOFIN din 8 martie 2016 privind schimbul de informații fiscale referitoare la activitățile întreprinderilor multinaționale și codul de conduită în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor, din 8 decembrie 2015 privind impozitarea întreprinderilor, erodarea bazei fiscale și transferul de profituri, din 9 decembrie 2014 privind impozitarea întreprinderilor și din 1 decembrie 1997 privind politica fiscală, precum și nota discuției informale a ECOFIN privind „Panama Papers” din 22 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile ECOFIN din 8 martie 2016 privind schimbul de informații fiscale referitoare la activitățile întreprinderilor multinaționale și codul de conduită în ceea ce privește impozitarea întreprinderilor, din 8 decembrie 2015 privind impozitarea întreprinderilor, erodarea bazei fiscale și transferul de profituri, din 9 decembrie 2014 privind impozitarea întreprinderilor și din 1 decembrie 1997 privind politica fiscală, precum și nota discuției informale a ECOFIN privind „Panama Papers” din 22 aprilie 2016,

| — | având în vedere Directiva Consiliului din 8 decembrie 2015 (2) de modificare a Directivei privind cooperarea administrativă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului din 8 decembrie 2015 (2) de modificare a Directivei privind cooperarea administrativă (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (4),

| — | având în vedere Directiva 77/799/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1977 privind asistența reciprocă acordată de autoritățile competente din statele membre în domeniul impozitării directe și al impozitării primelor de asigurare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 77/799/CEE a Consiliului din 19 decembrie 1977 privind asistența reciprocă acordată de autoritățile competente din statele membre în domeniul impozitării directe și al impozitării primelor de asigurare (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (6),

| — | având în vedere documentul elaborat de grupul mixt de urmărire al Comisiei, astfel cum a fost adoptat la 16 martie 2016, privind recomandările din rezoluțiile Parlamentului privind transparența, coordonarea și convergența politicilor fiscale din Uniune aplicabile întreprinderilor, precum și privind deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul elaborat de grupul mixt de urmărire al Comisiei, astfel cum a fost adoptat la 16 martie 2016, privind recomandările din rezoluțiile Parlamentului privind transparența, coordonarea și convergența politicilor fiscale din Uniune aplicabile întreprinderilor, precum și privind deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește comunicarea, de către anumite întreprinderi și sucursale, de informații privind impozitul pe profit (COM(2016)0198) (propunerea privind raportarea pentru fiecare țară în parte), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește comunicarea, de către anumite întreprinderi și sucursale, de informații privind impozitul pe profit (COM(2016)0198) (propunerea privind raportarea pentru fiecare țară în parte),

| — | având în vedere propunerea Comisiei referitoare la pachetul privind combaterea evaziunii fiscale, care conține o scurtă comunicare (7), o propunere de Directivă a Consiliului privind combaterea evaziunii fiscale (8), o propunere de Directivă a Consiliului de revizuire a Directivei privind cooperarea administrativă (9), o recomandare privind tratatele fiscale (10) și un studiu privind planificarea fiscală agresivă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei referitoare la pachetul privind combaterea evaziunii fiscale, care conține o scurtă comunicare (7), o propunere de Directivă a Consiliului privind combaterea evaziunii fiscale (8), o propunere de Directivă a Consiliului de revizuire a Directivei privind cooperarea administrativă (9), o recomandare privind tratatele fiscale (10) și un studiu privind planificarea fiscală agresivă (11),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2011 de Directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (COM(2011)0121), precum și poziția Parlamentului din 19 aprilie 2012 referitoare la respectiva propunere (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2011 de Directivă a Consiliului privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (COM(2011)0121), precum și poziția Parlamentului din 19 aprilie 2012 referitoare la respectiva propunere (12),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre din 1 decembrie 1997 referitoare la Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor (13) și rapoartele periodice adresate Consiliului de Grupul de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre din 1 decembrie 1997 referitoare la Codul de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor (13) și rapoartele periodice adresate Consiliului de Grupul de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor),

| — | având în vedere Acordul privind transparența fiscală inițiat de UE și Principatul Monaco la 22 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind transparența fiscală inițiat de UE și Principatul Monaco la 22 februarie 2016,

| — | având în vedere acordul semnat între UE și Principatul Andorra la 12 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul semnat între UE și Principatul Andorra la 12 februarie 2016,

| — | având în vedere Acordul privind impozitarea veniturilor din economii semnat între UE și Republica San Marino la 8 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind impozitarea veniturilor din economii semnat între UE și Republica San Marino la 8 decembrie 2015,

| — | având în vedere Acordul privind schimbul automat de informații privind conturile financiare semnat între UE și Principatul Liechtenstein la 28 octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind schimbul automat de informații privind conturile financiare semnat între UE și Principatul Liechtenstein la 28 octombrie 2015,

| — | având în vedere Acordul privind impozitarea în vederea îmbunătățirii respectării obligațiilor fiscale, semnat între UE și Confederația Elvețiană la 27 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind impozitarea în vederea îmbunătățirii respectării obligațiilor fiscale, semnat între UE și Confederația Elvețiană la 27 mai 2015,

| — | având în vedere acordul actualizat între Jersey și Regatul Unit din 30 noiembrie 2015 și așa-numitul „Schimb de opinii privind interpretarea punctului 2 din acordul Jersey-Regatul Unit privind dubla impozitare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul actualizat între Jersey și Regatul Unit din 30 noiembrie 2015 și așa-numitul „Schimb de opinii privind interpretarea punctului 2 din acordul Jersey-Regatul Unit privind dubla impozitare”,

| — | având în vedere Acordul privind dubla impozitare semnat între Guernsey și Regatul Unit, astfel cum a fost modificat prin Acordul din 2009, semnat la 20 ianuarie 2009 și intrat în vigoare la 27 noiembrie 2009, referitor la schimbul de informații, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind dubla impozitare semnat între Guernsey și Regatul Unit, astfel cum a fost modificat prin Acordul din 2009, semnat la 20 ianuarie 2009 și intrat în vigoare la 27 noiembrie 2009, referitor la schimbul de informații,

| — | având în vedere poziția legislativă adoptată de Parlament la 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția legislativă adoptată de Parlament la 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 referitoare la impactul evaziunii fiscale și al fraudei fiscale asupra guvernanței, protecției sociale și dezvoltării în țările în curs de dezvoltare (17),

| — | având în vedere diversele audieri parlamentare și rapoartele ulterioare privind evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală care au avut loc în parlamentele naționale, în special în Camera Comunelor a Regatului Unit, în Senatul SUA, în Senatul Australiei și în Adunarea Națională și în Senatul Franței, |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele audieri parlamentare și rapoartele ulterioare privind evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală care au avut loc în parlamentele naționale, în special în Camera Comunelor a Regatului Unit, în Senatul SUA, în Senatul Australiei și în Adunarea Națională și în Senatul Franței,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2014)7 din 30 aprilie 2014 privind protecția avertizorilor de integritate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2014)7 din 30 aprilie 2014 privind protecția avertizorilor de integritate,

| — | având în vedere procesul lui Antoine Deltour, Raphaël Halet și Édouard Perrin, puși sub acuzare pentru rolul pe care l-au jucat în publicarea așa-numitelor documente „LuxLeaks”, care s-a desfășurat în Luxemburg, |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul lui Antoine Deltour, Raphaël Halet și Édouard Perrin, puși sub acuzare pentru rolul pe care l-au jucat în publicarea așa-numitelor documente „LuxLeaks”, care s-a desfășurat în Luxemburg,

| — | având în vedere deciziile Comisiei privind ajutorul de stat în ceea ce privește Fiat (18), Starbucks (19) și hotărârile autorităților belgiene privind profitul excedentar (20) și deciziile de inițiere a investigațiilor privind ajutorul de stat în ceea ce privește McDonald’s, Apple și Amazon, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Comisiei privind ajutorul de stat în ceea ce privește Fiat (18), Starbucks (19) și hotărârile autorităților belgiene privind profitul excedentar (20) și deciziile de inițiere a investigațiilor privind ajutorul de stat în ceea ce privește McDonald’s, Apple și Amazon,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2) (A8-0223/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei speciale pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAXE 2) (A8-0223/2016),

Considerații generale, fapte și cifre

| A. | întrucât dezvăluirile „Panama Papers” și „LuxLeaks”, astfel cum au fost făcute publice de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), au arătat că este urgentă nevoie ca UE și statele sale membre să combată evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale, precum și planificarea fiscală agresivă și să acționeze în sensul creșterii cooperării și transparenței pentru restabilirea justiției fiscale, asigurând corectitudinea sistemelor noastre fiscale și garantând achitarea impozitelor de către societăți acolo unde se creează valoarea, nu doar în rândul statelor membre, ci și la nivel global; |
| --- | --- |

A.

întrucât dezvăluirile „Panama Papers” și „LuxLeaks”, astfel cum au fost făcute publice de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație (ICIJ), au arătat că este urgentă nevoie ca UE și statele sale membre să combată evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale, precum și planificarea fiscală agresivă și să acționeze în sensul creșterii cooperării și transparenței pentru restabilirea justiției fiscale, asigurând corectitudinea sistemelor noastre fiscale și garantând achitarea impozitelor de către societăți acolo unde se creează valoarea, nu doar în rândul statelor membre, ci și la nivel global;

| B. | întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, evaziunea și frauda fiscală se ridică la o mie de miliarde de euro (21) pe an, în timp ce OCDE estimează (22) că veniturile pierdute la nivel global sunt între 4 % și 10 % din totalul veniturilor din impozitul pe profit al întreprinderilor, reprezentând între 75 și 180 de miliarde de euro anual, la nivelurile din 2014; întrucât aceste estimări sunt suficient de prudente; întrucât efectele negative ale unor astfel de practici asupra bugetelor statelor membre și asupra cetățenilor sunt evidente și ar putea submina încrederea în democrație; întrucât frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă erodează baza de impunere a statelor membre și, astfel, conduc la pierderea de venituri fiscale, slăbesc economiile și capacitatea guvernelor de a asigura servicii publice, investiții și securitate socială; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, evaziunea și frauda fiscală se ridică la o mie de miliarde de euro (21) pe an, în timp ce OCDE estimează (22) că veniturile pierdute la nivel global sunt între 4 % și 10 % din totalul veniturilor din impozitul pe profit al întreprinderilor, reprezentând între 75 și 180 de miliarde de euro anual, la nivelurile din 2014; întrucât aceste estimări sunt suficient de prudente; întrucât efectele negative ale unor astfel de practici asupra bugetelor statelor membre și asupra cetățenilor sunt evidente și ar putea submina încrederea în democrație; întrucât frauda fiscală, evaziunea fiscală și planificarea fiscală agresivă erodează baza de impunere a statelor membre și, astfel, conduc la pierderea de venituri fiscale, slăbesc economiile și capacitatea guvernelor de a asigura servicii publice, investiții și securitate socială;

| C. | întrucât, într-un cadru bugetar de control reciproc, este inacceptabil ca resursele ce ar trebui să fie generate de impozitele datorate într-un stat membru să fie generate efectiv într-un alt stat membru, printr-o planificare fiscală incorectă și agresivă; |
| --- | --- |

C.

întrucât, într-un cadru bugetar de control reciproc, este inacceptabil ca resursele ce ar trebui să fie generate de impozitele datorate într-un stat membru să fie generate efectiv într-un alt stat membru, printr-o planificare fiscală incorectă și agresivă;

| D. | întrucât țările în curs de dezvoltare sunt afectate în mod disproporționat de evitarea obligațiilor fiscale de către societăți, acest fenomen fiind responsabil pentru pierderi de venituri fiscale estimate la 100 de miliarde de dolari (23) anual, aceste țări fiind private de resurse esențiale pentru a finanța servicii de bază, ceea ce dăunează politicilor de cooperare pentru dezvoltare ale UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât țările în curs de dezvoltare sunt afectate în mod disproporționat de evitarea obligațiilor fiscale de către societăți, acest fenomen fiind responsabil pentru pierderi de venituri fiscale estimate la 100 de miliarde de dolari (23) anual, aceste țări fiind private de resurse esențiale pentru a finanța servicii de bază, ceea ce dăunează politicilor de cooperare pentru dezvoltare ale UE;

| E. | întrucât dezvăluirile „Panama Papers” ne-au reamintit că problema evitării obligațiilor fiscale nu se limitează la societățile multinaționale, fiind strâns legată de activitățile infracționale, și că fondurile offshore sunt estimate la aproximativ 10 mii de miliarde USD; |
| --- | --- |

E.

întrucât dezvăluirile „Panama Papers” ne-au reamintit că problema evitării obligațiilor fiscale nu se limitează la societățile multinaționale, fiind strâns legată de activitățile infracționale, și că fondurile offshore sunt estimate la aproximativ 10 mii de miliarde USD;

| F. | întrucât liderii grupului G20 au luat măsuri în aprilie 2009, solicitând în mod special jurisdicțiilor offshore să semneze cel puțin 12 de tratate de schimb de informații, cu scopul de a pune capăt epocii secretului bancar; întrucât economiștii au pus sub semnul întrebării eficacitatea acestor măsuri, explicând faptul că tratatele au condus la relocarea depozitelor bancare între paradisurile fiscale, dar nu au asigurat o repatriere semnificativă a fondurilor (24); întrucât nu există dovezi care să arate că investițiile de portofoliu în jurisdicțiile offshore erau în declin, cel puțin până în 2014, în pofida recentelor eforturi internaționale de creștere a transparenței financiare; întrucât este prea devreme să se stabilească dacă adoptarea schimbului automat de informații fiscale (standarde comune de raportare) va aduce modificări acestei tendințe; |
| --- | --- |

F.

întrucât liderii grupului G20 au luat măsuri în aprilie 2009, solicitând în mod special jurisdicțiilor offshore să semneze cel puțin 12 de tratate de schimb de informații, cu scopul de a pune capăt epocii secretului bancar; întrucât economiștii au pus sub semnul întrebării eficacitatea acestor măsuri, explicând faptul că tratatele au condus la relocarea depozitelor bancare între paradisurile fiscale, dar nu au asigurat o repatriere semnificativă a fondurilor (24); întrucât nu există dovezi care să arate că investițiile de portofoliu în jurisdicțiile offshore erau în declin, cel puțin până în 2014, în pofida recentelor eforturi internaționale de creștere a transparenței financiare; întrucât este prea devreme să se stabilească dacă adoptarea schimbului automat de informații fiscale (standarde comune de raportare) va aduce modificări acestei tendințe;

| G. | întrucât, potrivit informațiilor furnizate de Banca Reglementelor Internaționale, depozitele transfrontaliere în centre offshore între 2008 și 2015 au crescut, în medie, cu 2,81 % anual, însă au crescut numai cu 1,24 % în restul lumii (25); întrucât cele mai importante centre financiare offshore din punctul de vedere al depozitelor străine sunt Insulele Cayman (663 de miliarde USD), Luxemburg (360 de miliarde USD), Elveția (137 de miliarde USD), Hong Kong (125 de miliarde USD), Singapore (95 de miliarde USD), Bermuda (77 de miliarde USD), Panama (67 de miliarde USD), Jersey (58 de miliarde USD) și Bahamas (55 de miliarde USD); întrucât depozitele transfrontaliere în paradisuri fiscale europene, precum Andorra, Gibraltar, Liechtenstein și Elveția, au scăzut sau au stagnat în ultimii ani, ceea ce sugerează deplasarea activităților offshore către alte jurisdicții și restructurarea industriei offshore, ca urmare a creșterii numărului de acorduri bilaterale de informare fiscală; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit informațiilor furnizate de Banca Reglementelor Internaționale, depozitele transfrontaliere în centre offshore între 2008 și 2015 au crescut, în medie, cu 2,81 % anual, însă au crescut numai cu 1,24 % în restul lumii (25); întrucât cele mai importante centre financiare offshore din punctul de vedere al depozitelor străine sunt Insulele Cayman (663 de miliarde USD), Luxemburg (360 de miliarde USD), Elveția (137 de miliarde USD), Hong Kong (125 de miliarde USD), Singapore (95 de miliarde USD), Bermuda (77 de miliarde USD), Panama (67 de miliarde USD), Jersey (58 de miliarde USD) și Bahamas (55 de miliarde USD); întrucât depozitele transfrontaliere în paradisuri fiscale europene, precum Andorra, Gibraltar, Liechtenstein și Elveția, au scăzut sau au stagnat în ultimii ani, ceea ce sugerează deplasarea activităților offshore către alte jurisdicții și restructurarea industriei offshore, ca urmare a creșterii numărului de acorduri bilaterale de informare fiscală;

| H. | întrucât fluxurile investiționale către centre financiare offshore sunt estimate la 72 de miliarde USD în 2015 (26) și au crescut în ultimii ani ca urmare a creșterii fluxurilor de la societăți multinaționale situate în economii în curs de dezvoltare și în tranziție, uneori sub forma fluxurilor circulare de investiții; întrucât fluxurile de investiții către entitățile cu scop special reprezintă majoritatea fluxurilor de investiții offshore; întrucât Luxemburg era principalul beneficiar al fluxurilor de investiții aferente entităților cu scop special în 2015, în timp ce intrările aferente entităților cu scop special în Țările de Jos au fost și ele deosebit de ridicate în același an; întrucât persistența fluxurilor financiare direcționate prin mecanisme financiare offshore evidențiază necesitatea unei mai mari coerențe între politicile fiscale și de investiții la nivel global și european; |
| --- | --- |

H.

întrucât fluxurile investiționale către centre financiare offshore sunt estimate la 72 de miliarde USD în 2015 (26) și au crescut în ultimii ani ca urmare a creșterii fluxurilor de la societăți multinaționale situate în economii în curs de dezvoltare și în tranziție, uneori sub forma fluxurilor circulare de investiții; întrucât fluxurile de investiții către entitățile cu scop special reprezintă majoritatea fluxurilor de investiții offshore; întrucât Luxemburg era principalul beneficiar al fluxurilor de investiții aferente entităților cu scop special în 2015, în timp ce intrările aferente entităților cu scop special în Țările de Jos au fost și ele deosebit de ridicate în același an; întrucât persistența fluxurilor financiare direcționate prin mecanisme financiare offshore evidențiază necesitatea unei mai mari coerențe între politicile fiscale și de investiții la nivel global și european;

| I. | întrucât OCDE a primit un nou mandat, în aprilie 2016, să creeze o listă neagră a jurisdicțiilor necooperante; întrucât Comisia este în procesul de a defini criterii pentru identificarea paradisurilor fiscale, iar aceasta a recunoscut că este important nu numai să se analizeze criteriile de transparență și de cooperare, ci și să se aibă în vedere regimurile fiscale nocive; |
| --- | --- |

I.

întrucât OCDE a primit un nou mandat, în aprilie 2016, să creeze o listă neagră a jurisdicțiilor necooperante; întrucât Comisia este în procesul de a defini criterii pentru identificarea paradisurilor fiscale, iar aceasta a recunoscut că este important nu numai să se analizeze criteriile de transparență și de cooperare, ci și să se aibă în vedere regimurile fiscale nocive;

| J. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM) sunt principala sursă de creare de locuri de muncă din Europa, aproximativ 85 % din toate locurile noi de muncă din UE (27) din ultimii cinci ani fiind create în cadrul acestora; întrucât studiile (28) au demonstrat că o societate cu activitate transfrontalieră plătește, în medie, cu 30 % mai puține impozite decât o societate cu activitate într-o singură țară; întrucât acest lucru denaturează grav concurența, conduce la pierderea de locuri de muncă și echitate în Uniune și îngreunează creșterea sustenabilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM) sunt principala sursă de creare de locuri de muncă din Europa, aproximativ 85 % din toate locurile noi de muncă din UE (27) din ultimii cinci ani fiind create în cadrul acestora; întrucât studiile (28) au demonstrat că o societate cu activitate transfrontalieră plătește, în medie, cu 30 % mai puține impozite decât o societate cu activitate într-o singură țară; întrucât acest lucru denaturează grav concurența, conduce la pierderea de locuri de muncă și echitate în Uniune și îngreunează creșterea sustenabilă;

| K. | întrucât Comisia definește planificarea fiscală agresivă drept a profita de detaliile tehnice ale unui sistem fiscal, sau de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale, în scopul reducerii obligațiilor fiscale; întrucât Comisia recunoaște că planificarea fiscală agresivă poate îmbrăca o gamă variată de forme, ceea ce conduce la neaplicarea legislației fiscale astfel cum a fost ea gândită de legiuitori; întrucât principalele forme de planificare fiscală agresivă includ transferul datoriilor, localizarea activelor necorporale și a proprietății intelectuale, prețuri de transfer strategic, asimetrii hibride și structuri de creditare offshore; întrucât societățile audiate de Comisia sa specială au reiterat în special faptul că ele plătesc multe impozite și că respectă legea; întrucât doar un număr redus de societăți au recunoscut public că evitarea obligațiilor fiscale la nivelul societăților este o prioritate ce trebuie soluționată; |
| --- | --- |

K.

întrucât Comisia definește planificarea fiscală agresivă drept a profita de detaliile tehnice ale unui sistem fiscal, sau de neconcordanțele dintre două sau mai multe sisteme fiscale, în scopul reducerii obligațiilor fiscale; întrucât Comisia recunoaște că planificarea fiscală agresivă poate îmbrăca o gamă variată de forme, ceea ce conduce la neaplicarea legislației fiscale astfel cum a fost ea gândită de legiuitori; întrucât principalele forme de planificare fiscală agresivă includ transferul datoriilor, localizarea activelor necorporale și a proprietății intelectuale, prețuri de transfer strategic, asimetrii hibride și structuri de creditare offshore; întrucât societățile audiate de Comisia sa specială au reiterat în special faptul că ele plătesc multe impozite și că respectă legea; întrucât doar un număr redus de societăți au recunoscut public că evitarea obligațiilor fiscale la nivelul societăților este o prioritate ce trebuie soluționată;

| L. | întrucât aproape o treime din investițiile transfrontaliere ale întreprinderilor sunt canalizate prin aranjamente financiare de tip offshore; întrucât Comisia constată că pentru 72 % din profiturile transferate în Uniunea Europeană sunt folosite prețurile de transfer și localizarea eficientă din punct de vedere fiscal a proprietății intelectuale, iar restul schemelor de transfer de profituri implică transferul datoriilor (29); |
| --- | --- |

L.

întrucât aproape o treime din investițiile transfrontaliere ale întreprinderilor sunt canalizate prin aranjamente financiare de tip offshore; întrucât Comisia constată că pentru 72 % din profiturile transferate în Uniunea Europeană sunt folosite prețurile de transfer și localizarea eficientă din punct de vedere fiscal a proprietății intelectuale, iar restul schemelor de transfer de profituri implică transferul datoriilor (29);

| M. | întrucât tratatele fiscale bilaterale alocă drepturile de impozitare între țările de origine și cele de reședință; întrucât țărilor de origine li se alocă frecvent dreptul la venituri ale întreprinderilor active din punct de vedere fiscal, cu condiția existenței unui sediu permanent în țările de origine, iar țările de reședință obțin drepturi de impozitare asupra veniturilor pasive, precum dividendele, redevențele și dobânzile; întrucât o astfel de divizare a drepturilor fiscale este esențială pentru a înțelege schemele de planificare fiscală agresivă; |
| --- | --- |

M.

întrucât tratatele fiscale bilaterale alocă drepturile de impozitare între țările de origine și cele de reședință; întrucât țărilor de origine li se alocă frecvent dreptul la venituri ale întreprinderilor active din punct de vedere fiscal, cu condiția existenței unui sediu permanent în țările de origine, iar țările de reședință obțin drepturi de impozitare asupra veniturilor pasive, precum dividendele, redevențele și dobânzile; întrucât o astfel de divizare a drepturilor fiscale este esențială pentru a înțelege schemele de planificare fiscală agresivă;

| N. | întrucât practicile contabile constau în prezentarea situației financiare a corporației prin corelarea veniturilor și a cheltuielilor și a câștigurilor și a pierderilor cu perioada calendaristică în care se înregistrează, nu cu perioada în care apar efectiv fluxurile de trezorerie; întrucât, dacă veniturile impozabile trec dintr-o jurisdicție în alta, iar ambele le tratează în mod diferit, apare ocazia de a exploata asimetriile; întrucât, deși plățile de redevențe pot fi justificate în scopuri profesionale, fără o coordonare fiscală favorabilă, și întrucât acestea pot beneficia de tratament fiscal favorabil într-o țară, ceea ce conduce la erodarea bazei de impunere în alte țări; |
| --- | --- |

N.

întrucât practicile contabile constau în prezentarea situației financiare a corporației prin corelarea veniturilor și a cheltuielilor și a câștigurilor și a pierderilor cu perioada calendaristică în care se înregistrează, nu cu perioada în care apar efectiv fluxurile de trezorerie; întrucât, dacă veniturile impozabile trec dintr-o jurisdicție în alta, iar ambele le tratează în mod diferit, apare ocazia de a exploata asimetriile; întrucât, deși plățile de redevențe pot fi justificate în scopuri profesionale, fără o coordonare fiscală favorabilă, și întrucât acestea pot beneficia de tratament fiscal favorabil într-o țară, ceea ce conduce la erodarea bazei de impunere în alte țări;

| O. | întrucât 60 % din totalul comerțului mondial se desfășoară în interiorul corporațiilor și, prin urmare, este supus metodologiilor privind prețurile de transfer; întrucât 70 % din totalul transferului de profituri se efectuează prin prețuri de transfer; |
| --- | --- |

O.

întrucât 60 % din totalul comerțului mondial se desfășoară în interiorul corporațiilor și, prin urmare, este supus metodologiilor privind prețurile de transfer; întrucât 70 % din totalul transferului de profituri se efectuează prin prețuri de transfer;

| P. | întrucât convergența politicilor fiscale ar trebui să fie însoțită de controale mai riguroase și de investigații mai ample ale practicilor fiscale nocive; întrucât Comisia a inițiat noi investigații oficiale privind tratamentul fiscal aplicat societăților multinaționale; întrucât evaluarea măsurilor de politică fiscală din punctul de vedere al ajutorului de stat reprezintă o abordare ce a început să capete importanță; întrucât sunt necesare reflecții și măsuri suplimentare pentru o mai bună înțelegere și abordare a corelării dintre impozitare și concurență; întrucât Comisia dispune de opțiunea de a investiga într-o manieră neselectivă și obiectivă toate cazurile bănuite a fi ajutor de stat ilegal prin intermediul tratamentelor fiscale preferențiale; întrucât o serie de investigații ale Comisiei privind ajutorul de stat erau încă în desfășurare la momentul adoptării raportului A8-0223/2016; întrucât o serie de state membre au inițiat proceduri de recuperare împotriva anumitor societăți multinaționale; întrucât doar câteva state membre au efectuat o analiză a efectelor în cascadă ale politicilor lor fiscale interne, pentru a evalua impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

P.

întrucât convergența politicilor fiscale ar trebui să fie însoțită de controale mai riguroase și de investigații mai ample ale practicilor fiscale nocive; întrucât Comisia a inițiat noi investigații oficiale privind tratamentul fiscal aplicat societăților multinaționale; întrucât evaluarea măsurilor de politică fiscală din punctul de vedere al ajutorului de stat reprezintă o abordare ce a început să capete importanță; întrucât sunt necesare reflecții și măsuri suplimentare pentru o mai bună înțelegere și abordare a corelării dintre impozitare și concurență; întrucât Comisia dispune de opțiunea de a investiga într-o manieră neselectivă și obiectivă toate cazurile bănuite a fi ajutor de stat ilegal prin intermediul tratamentelor fiscale preferențiale; întrucât o serie de investigații ale Comisiei privind ajutorul de stat erau încă în desfășurare la momentul adoptării raportului A8-0223/2016; întrucât o serie de state membre au inițiat proceduri de recuperare împotriva anumitor societăți multinaționale; întrucât doar câteva state membre au efectuat o analiză a efectelor în cascadă ale politicilor lor fiscale interne, pentru a evalua impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| Q. | întrucât cel mai bun instrument de combatere a planificării fiscale agresive constă într-o legislație bine gândită, implementată într-un mod corespunzător și coordonat; |
| --- | --- |

Q.

întrucât cel mai bun instrument de combatere a planificării fiscale agresive constă într-o legislație bine gândită, implementată într-un mod corespunzător și coordonat;

Rolul jurisdicțiilor fiscale specifice

| R. | întrucât Parlamentul a avut întâlniri cu reprezentanți ai guvernelor din Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey și Jersey; întrucât Insulele Cayman s-au prezentat doar la o întâlnire a coordonatorilor, nu la o audiere oficială a Comisiei speciale; întrucât Insula Man a refuzat să se prezinte înaintea Comisiei speciale, dar a trimis în schimb o contribuție scrisă; |
| --- | --- |

R.

întrucât Parlamentul a avut întâlniri cu reprezentanți ai guvernelor din Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey și Jersey; întrucât Insulele Cayman s-au prezentat doar la o întâlnire a coordonatorilor, nu la o audiere oficială a Comisiei speciale; întrucât Insula Man a refuzat să se prezinte înaintea Comisiei speciale, dar a trimis în schimb o contribuție scrisă;

| S. | întrucât unele jurisdicții fiscale specifice contribuie în mod activ la conceperea de politici fiscale agresive în numele întreprinderilor multinaționale care, astfel, evită impozitarea; întrucât, în unele jurisdicții, rata impozitului pe profit este aproape zero sau chiar egală cu 0 %; întrucât complexitatea diferitelor sisteme fiscale conduce la o lipsă de transparență nocivă la nivel global; |
| --- | --- |

S.

întrucât unele jurisdicții fiscale specifice contribuie în mod activ la conceperea de politici fiscale agresive în numele întreprinderilor multinaționale care, astfel, evită impozitarea; întrucât, în unele jurisdicții, rata impozitului pe profit este aproape zero sau chiar egală cu 0 %; întrucât complexitatea diferitelor sisteme fiscale conduce la o lipsă de transparență nocivă la nivel global;

| T. | întrucât toate aceste jurisdicții s-au angajat să implementeze schimbul automat de informații până în 2017, respectiv până în 2018 pentru Andorra și Monaco; întrucât este important să se monitorizeze dacă sunt deja introduse schimbări legislative eficace, pentru a asigura schimbul efectiv automat de informații începând cu 2017; |
| --- | --- |

T.

întrucât toate aceste jurisdicții s-au angajat să implementeze schimbul automat de informații până în 2017, respectiv până în 2018 pentru Andorra și Monaco; întrucât este important să se monitorizeze dacă sunt deja introduse schimbări legislative eficace, pentru a asigura schimbul efectiv automat de informații începând cu 2017;

| U. | întrucât lacunele din legislație, schimburile ineficiente de informați și, în general, nerespectarea cerințelor de control, lipsa de informații privind beneficiarii finali și menținerea secretului bancar și a celui comercial, în ciuda abrogării treptate a secretului bancar, sunt obstacole în calea stopării evaziunii și fraudei fiscale; întrucât opacitatea acestor practici este folosită de unii agenți fiscali din sectorul financiar pentru practici fiscale agresive; întrucât inițiativele de schimb automat de informații între țări, care să depășească cadrul convențiilor fiscale bilaterale preexistente, au fost introduse doar recent; întrucât, fără o punere în aplicare eficace, punctele slabe ale sistemelor vor încuraja evaziunea și frauda fiscală; |
| --- | --- |

U.

întrucât lacunele din legislație, schimburile ineficiente de informați și, în general, nerespectarea cerințelor de control, lipsa de informații privind beneficiarii finali și menținerea secretului bancar și a celui comercial, în ciuda abrogării treptate a secretului bancar, sunt obstacole în calea stopării evaziunii și fraudei fiscale; întrucât opacitatea acestor practici este folosită de unii agenți fiscali din sectorul financiar pentru practici fiscale agresive; întrucât inițiativele de schimb automat de informații între țări, care să depășească cadrul convențiilor fiscale bilaterale preexistente, au fost introduse doar recent; întrucât, fără o punere în aplicare eficace, punctele slabe ale sistemelor vor încuraja evaziunea și frauda fiscală;

| V. | întrucât unele jurisdicții fiscale din interiorul și din afara UE nu sunt dispuse să își reformeze sistemele fiscale, în pofida inițiativelor globale actuale și deși unele dintre ele sunt implicate în activitatea OCDE; |
| --- | --- |

V.

întrucât unele jurisdicții fiscale din interiorul și din afara UE nu sunt dispuse să își reformeze sistemele fiscale, în pofida inițiativelor globale actuale și deși unele dintre ele sunt implicate în activitatea OCDE;

| W. | întrucât audierile organizate cu Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein și Monaco (vezi anexa 1) au arătat că condițiile pentru înregistrarea societăților offshore și informațiile ce trebuie furnizate în acest scop diferă de la o jurisdicție la alta; întrucât nu se știe ca autoritățile fiscale oficiale ale unora dintre aceste jurisdicții să dețină sau să colecteze informații complete privind beneficiarii finali ai fondurilor fiduciare, ai fundațiilor și ai societăților, sau aceste informații nu sunt făcute publice; întrucât Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino și Elveția au semnat acorduri privind schimbul de informații cu UE; întrucât Insulele Anglo-Normande au semnat acorduri cu Regatul Unit și și-au declarat disponibilitatea de a încheia acorduri similare și cu alte state membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât audierile organizate cu Andorra, Guernsey, Jersey, Liechtenstein și Monaco (vezi anexa 1) au arătat că condițiile pentru înregistrarea societăților offshore și informațiile ce trebuie furnizate în acest scop diferă de la o jurisdicție la alta; întrucât nu se știe ca autoritățile fiscale oficiale ale unora dintre aceste jurisdicții să dețină sau să colecteze informații complete privind beneficiarii finali ai fondurilor fiduciare, ai fundațiilor și ai societăților, sau aceste informații nu sunt făcute publice; întrucât Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino și Elveția au semnat acorduri privind schimbul de informații cu UE; întrucât Insulele Anglo-Normande au semnat acorduri cu Regatul Unit și și-au declarat disponibilitatea de a încheia acorduri similare și cu alte state membre;

| X. | întrucât legislația existentă din unele jurisdicții nu asigură o bună guvernanță și nici respectarea standardelor internaționale în ceea ce privește beneficiarii finali, transparența și cooperarea; |
| --- | --- |

X.

întrucât legislația existentă din unele jurisdicții nu asigură o bună guvernanță și nici respectarea standardelor internaționale în ceea ce privește beneficiarii finali, transparența și cooperarea;

| Y. | întrucât unele dintre aceste jurisdicții sunt teritorii dependente sau asociate ale statelor membre și, prin urmare, chiar dacă au guvernare autonomă, se supun parțial legilor naționale și europene; întrucât, prin urmare, statele membre ar trebui să aibă în vedere adoptarea de măsuri legislative pentru a se asigura că teritoriile lor asociate și dependente respectă cele mai înalte standarde; |
| --- | --- |

Y.

întrucât unele dintre aceste jurisdicții sunt teritorii dependente sau asociate ale statelor membre și, prin urmare, chiar dacă au guvernare autonomă, se supun parțial legilor naționale și europene; întrucât, prin urmare, statele membre ar trebui să aibă în vedere adoptarea de măsuri legislative pentru a se asigura că teritoriile lor asociate și dependente respectă cele mai înalte standarde;

| Z. | întrucât unele state membre au propriile liste de jurisdicții necooperante și/sau definiții materiale pentru „paradisurile fiscale” sau „jurisdicțiile fiscale privilegiate”; întrucât există mari diferențe între aceste liste în ceea ce privește definirea sau evaluarea jurisdicțiilor necooperante sau a paradisurilor fiscale; întrucât lista de jurisdicții necooperante a OCDE nu își atinge obiectivul; întrucât, în pachetul legislativ privind impozitarea din 17 iunie 2015, Comisia a publicat o listă a jurisdicțiilor fiscale necooperante, întocmită pornind de la o abordare de tip „numitor comun”, pe baza listelor existente la nivel național; întrucât nu există încă o definiție și o listă a jurisdicțiilor necooperante comună la nivelul UE, în pofida nevoii urgente de o astfel de listă; întrucât niciuna dintre aceste liste nu conține criterii clare, măsurabile și exhaustive privind gradul de confidențialitate din anumite jurisdicții; |
| --- | --- |

Z.

întrucât unele state membre au propriile liste de jurisdicții necooperante și/sau definiții materiale pentru „paradisurile fiscale” sau „jurisdicțiile fiscale privilegiate”; întrucât există mari diferențe între aceste liste în ceea ce privește definirea sau evaluarea jurisdicțiilor necooperante sau a paradisurilor fiscale; întrucât lista de jurisdicții necooperante a OCDE nu își atinge obiectivul; întrucât, în pachetul legislativ privind impozitarea din 17 iunie 2015, Comisia a publicat o listă a jurisdicțiilor fiscale necooperante, întocmită pornind de la o abordare de tip „numitor comun”, pe baza listelor existente la nivel național; întrucât nu există încă o definiție și o listă a jurisdicțiilor necooperante comună la nivelul UE, în pofida nevoii urgente de o astfel de listă; întrucât niciuna dintre aceste liste nu conține criterii clare, măsurabile și exhaustive privind gradul de confidențialitate din anumite jurisdicții;

Rolul instituțiilor financiare în planificarea fiscală agresivă a societăților multinaționale

| AA. | întrucât unele instituții financiare și societăți de contabilitate sau de avocatură au acționat ca intermediari în constituirea unor structuri juridice complexe, care conduc la utilizarea de către întreprinderile multinaționale a unor scheme agresive de planificare fiscală, după cum se arată în „LuxLeaks” și în „Panama Papers”; întrucât lacunele juridice, asimetriile și lipsa de coordonare, de cooperare și de transparență între țări creează un mediu care facilitează evaziunea fiscală; întrucât instituțiile financiare sunt, totuși, instrumente auxiliare fundamentale și indispensabile în lupta împotriva fraudei fiscale, ca urmare a informațiilor privind conturile financiare și proprietarii acestora pe care le au la dispoziție și întrucât, prin urmare, este fundamental ca ele să coopereze pe deplin și în mod eficace la schimbul unor astfel de informații; |
| --- | --- |

AA.

întrucât unele instituții financiare și societăți de contabilitate sau de avocatură au acționat ca intermediari în constituirea unor structuri juridice complexe, care conduc la utilizarea de către întreprinderile multinaționale a unor scheme agresive de planificare fiscală, după cum se arată în „LuxLeaks” și în „Panama Papers”; întrucât lacunele juridice, asimetriile și lipsa de coordonare, de cooperare și de transparență între țări creează un mediu care facilitează evaziunea fiscală; întrucât instituțiile financiare sunt, totuși, instrumente auxiliare fundamentale și indispensabile în lupta împotriva fraudei fiscale, ca urmare a informațiilor privind conturile financiare și proprietarii acestora pe care le au la dispoziție și întrucât, prin urmare, este fundamental ca ele să coopereze pe deplin și în mod eficace la schimbul unor astfel de informații;

| AB. | întrucât o serie de scandaluri fiscale în care au fost implicate băncile au fost date în vileag pe perioada acestei investigații; întrucât instituțiile financiare pot folosi o serie de scheme de planificare fiscală agresivă pentru a-și ajuta clienții să comită evaziune fiscală sau să evite plata obligațiilor lor fiscale; întrucât băncile pot acționa pe piață în numele clienților lor și se pot declara beneficiarul acestor tranzacții față de autoritățile fiscale, astfel încât clienții vor beneficia în mod corespunzător de avantaje fiscale acordate băncilor ca urmare a statutului lor de instituție bancară sau a reședinței lor; întrucât rolul băncilor (mai ales al celor cu operațiuni bancare de investiții) în conceperea și implementarea planificării fiscale agresive ar trebui să fie considerat unul dublu: în primul rând, prin furnizarea planificării fiscale agresive spre a fi folosită de clienți – utilizând frecvent produse financiare precum împrumuturile, instrumentele derivate, instrumentele repo sau orice instrumente de capital propriu; și, în al doilea rând, prin utilizarea de către ele însele a planificării fiscale agresive – prin propriile tranzacții financiare structurate proprietare și interbancare; |
| --- | --- |

AB.

întrucât o serie de scandaluri fiscale în care au fost implicate băncile au fost date în vileag pe perioada acestei investigații; întrucât instituțiile financiare pot folosi o serie de scheme de planificare fiscală agresivă pentru a-și ajuta clienții să comită evaziune fiscală sau să evite plata obligațiilor lor fiscale; întrucât băncile pot acționa pe piață în numele clienților lor și se pot declara beneficiarul acestor tranzacții față de autoritățile fiscale, astfel încât clienții vor beneficia în mod corespunzător de avantaje fiscale acordate băncilor ca urmare a statutului lor de instituție bancară sau a reședinței lor; întrucât rolul băncilor (mai ales al celor cu operațiuni bancare de investiții) în conceperea și implementarea planificării fiscale agresive ar trebui să fie considerat unul dublu: în primul rând, prin furnizarea planificării fiscale agresive spre a fi folosită de clienți – utilizând frecvent produse financiare precum împrumuturile, instrumentele derivate, instrumentele repo sau orice instrumente de capital propriu; și, în al doilea rând, prin utilizarea de către ele însele a planificării fiscale agresive – prin propriile tranzacții financiare structurate proprietare și interbancare;

| AC. | întrucât toate băncile ce s-au prezentat în fața Comisiei speciale au negat în mod oficial că le-ar fi recomandat clienților lor să comită evaziune fiscală sau să evite plata obligațiilor fiscale sub orice formă și au negat că au relații cu firme de contabilitate și de avocatură în acest scop; |
| --- | --- |

AC.

întrucât toate băncile ce s-au prezentat în fața Comisiei speciale au negat în mod oficial că le-ar fi recomandat clienților lor să comită evaziune fiscală sau să evite plata obligațiilor fiscale sub orice formă și au negat că au relații cu firme de contabilitate și de avocatură în acest scop;

| AD. | întrucât unele instituții financiare importante au deschis un număr crescut de sucursale în jurisdicții fiscale speciale sau în jurisdicții cu rate reduse sau foarte reduse ale impozitului pe profit, pentru a evita impozitele în numele clienților persoane fizice sau juridice sau în scopuri proprii; întrucât o serie de instituții financiare și-au închis recent unele sucursale din aceste jurisdicții; întrucât mai multe instituții financiare au fost puse sub urmărire pentru fraudă fiscală sau spălare de bani în Statele Unite, ceea ce a condus la plata de amenzi substanțiale, însă în Uniunea Europeană au fost declanșate foarte puține proceduri de urmărire; |
| --- | --- |

AD.

întrucât unele instituții financiare importante au deschis un număr crescut de sucursale în jurisdicții fiscale speciale sau în jurisdicții cu rate reduse sau foarte reduse ale impozitului pe profit, pentru a evita impozitele în numele clienților persoane fizice sau juridice sau în scopuri proprii; întrucât o serie de instituții financiare și-au închis recent unele sucursale din aceste jurisdicții; întrucât mai multe instituții financiare au fost puse sub urmărire pentru fraudă fiscală sau spălare de bani în Statele Unite, ceea ce a condus la plata de amenzi substanțiale, însă în Uniunea Europeană au fost declanșate foarte puține proceduri de urmărire;

| AE. | întrucât băncile își desfășoară activitatea pe o piață competitivă și sunt stimulate să promoveze scheme fiscale atractive, pentru a atrage noi clienți și a-i deservi pe cei existenți; întrucât angajații băncilor sunt supuși frecvent unei presiuni enorme de a valida contractele clienților care permit evaziunea și frauda fiscală, cu riscul de a fi concediați dacă nu fac acest lucru; întrucât există conflicte de interese și cazuri de „uși turnante” între angajații de prim nivel ai băncilor, ai firmelor de consultanță și reprezentanții administrațiilor fiscale; întrucât administrațiile fiscale nu au întotdeauna acces suficient la informații sau mijloacele adecvate pentru a investiga băncile și a detecta cazurile de evaziune fiscală; |
| --- | --- |

AE.

întrucât băncile își desfășoară activitatea pe o piață competitivă și sunt stimulate să promoveze scheme fiscale atractive, pentru a atrage noi clienți și a-i deservi pe cei existenți; întrucât angajații băncilor sunt supuși frecvent unei presiuni enorme de a valida contractele clienților care permit evaziunea și frauda fiscală, cu riscul de a fi concediați dacă nu fac acest lucru; întrucât există conflicte de interese și cazuri de „uși turnante” între angajații de prim nivel ai băncilor, ai firmelor de consultanță și reprezentanții administrațiilor fiscale; întrucât administrațiile fiscale nu au întotdeauna acces suficient la informații sau mijloacele adecvate pentru a investiga băncile și a detecta cazurile de evaziune fiscală;

| AF. | întrucât este important să se recunoască faptul că nu toate tranzacțiile financiare structurate complexe (TFSC) au o motivație fiscală dominantă, iar produsele motivate în special de criterii fiscale reprezintă doar o mică parte din totalul afacerilor cu TFSC; întrucât sumele implicate în tranzacțiile de planificare fiscală agresivă pot fi, cu toate acestea, foarte mari, uneori cu tranzacții de mai multe miliarde de euro și avantaje fiscale de sute de milioane de euro (30); întrucât autoritățile fiscale sunt preocupate de lipsa de transparență a TFSC folosite în scopuri de planificare fiscală agresivă, în special atunci când componente separate ale acestor acorduri sunt executate în jurisdicții diferite; |
| --- | --- |

AF.

întrucât este important să se recunoască faptul că nu toate tranzacțiile financiare structurate complexe (TFSC) au o motivație fiscală dominantă, iar produsele motivate în special de criterii fiscale reprezintă doar o mică parte din totalul afacerilor cu TFSC; întrucât sumele implicate în tranzacțiile de planificare fiscală agresivă pot fi, cu toate acestea, foarte mari, uneori cu tranzacții de mai multe miliarde de euro și avantaje fiscale de sute de milioane de euro (30); întrucât autoritățile fiscale sunt preocupate de lipsa de transparență a TFSC folosite în scopuri de planificare fiscală agresivă, în special atunci când componente separate ale acestor acorduri sunt executate în jurisdicții diferite;

| AG. | întrucât instituțiile de credit din UE fac deja obiectul cerințelor privind raportarea publică pentru fiecare țară în parte conform Directivei privind cerințele de capital (CRD IV; întrucât ar trebui remarcat faptul că au existat o serie de lacune la nivelul acestor raportări pentru fiecare țară în parte, iar aceste lacune ar trebui soluționate; întrucât niciuna dintre instituțiile financiare care s-au prezentat înaintea Comisiei speciale nu a formulat obiecții semnificative cu privire la cerințele de prezentare; întrucât unele dintre ele s-au declarat în mod clar în favoarea acestei cerințe și au afirmat că vor susține transformarea acesteia într-un standard comun; |
| --- | --- |

AG.

întrucât instituțiile de credit din UE fac deja obiectul cerințelor privind raportarea publică pentru fiecare țară în parte conform Directivei privind cerințele de capital (CRD IV; întrucât ar trebui remarcat faptul că au existat o serie de lacune la nivelul acestor raportări pentru fiecare țară în parte, iar aceste lacune ar trebui soluționate; întrucât niciuna dintre instituțiile financiare care s-au prezentat înaintea Comisiei speciale nu a formulat obiecții semnificative cu privire la cerințele de prezentare; întrucât unele dintre ele s-au declarat în mod clar în favoarea acestei cerințe și au afirmat că vor susține transformarea acesteia într-un standard comun;

| AH. | întrucât raportarea publică pentru fiecare țară în parte referitoare la anumite documente ale instituțiilor financiare a indicat discrepanțe semnificative între profitul global obținut de acestea în jurisdicțiile de peste mări și activitatea, volumul impozitelor plătite și numărul de angajați din aceste jurisdicții; întrucât aceleași raportări au evidențiat un decalaj între teritoriile în care își desfășoară activitatea și au personal și cele din care obțin profituri; |
| --- | --- |

AH.

întrucât raportarea publică pentru fiecare țară în parte referitoare la anumite documente ale instituțiilor financiare a indicat discrepanțe semnificative între profitul global obținut de acestea în jurisdicțiile de peste mări și activitatea, volumul impozitelor plătite și numărul de angajați din aceste jurisdicții; întrucât aceleași raportări au evidențiat un decalaj între teritoriile în care își desfășoară activitatea și au personal și cele din care obțin profituri;

| AI. | întrucât băncile și societățile multinaționale care s-au prezentat în fața Comisiei speciale nu au răspuns complet la toate întrebările membrilor acesteia, iar unele dintre probleme ridicate au rămas, astfel, fără răspuns sau au fost răspunse doar parțial; întrucât unele dintre acestea au trimis contribuții scrise (vezi anexa 2) într-o fază ulterioară; |
| --- | --- |

AI.

întrucât băncile și societățile multinaționale care s-au prezentat în fața Comisiei speciale nu au răspuns complet la toate întrebările membrilor acesteia, iar unele dintre probleme ridicate au rămas, astfel, fără răspuns sau au fost răspunse doar parțial; întrucât unele dintre acestea au trimis contribuții scrise (vezi anexa 2) într-o fază ulterioară;

Regimurile fiscale favorabile pentru brevete, cunoștințe și C-D

| AJ. | întrucât schemele asociate proprietății intelectuale, brevetelor și cercetării și dezvoltării (C-D) sunt folosite pe scară largă la nivelul Uniunii; întrucât acestea sunt folosite de către societățile multinaționale pentru a-și reduce artificial contribuția fiscală globală; întrucât acțiunea nr. 5 din Planul de acțiune OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor se referă la „abordarea modificată bazată pe conexiune”; întrucât rolul Grupului de lucru pentru codul de conduită este și acela de a analiza și a monitoriza într-o manieră eficace aceste practici în statele membre; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât schemele asociate proprietății intelectuale, brevetelor și cercetării și dezvoltării (C-D) sunt folosite pe scară largă la nivelul Uniunii; întrucât acestea sunt folosite de către societățile multinaționale pentru a-și reduce artificial contribuția fiscală globală; întrucât acțiunea nr. 5 din Planul de acțiune OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor se referă la „abordarea modificată bazată pe conexiune”; întrucât rolul Grupului de lucru pentru codul de conduită este și acela de a analiza și a monitoriza într-o manieră eficace aceste practici în statele membre;

| AK. | întrucât Grupul de lucru pentru codul de conduită a analizat regimurile fiscale favorabile pentru brevete, dar nu și-a încheiat analiza privind regimuri specifice; întrucât, între timp, acțiunea nr. 5 Planul de acțiune al OCDE se referă la „abordarea modificată bazată pe conexiune”, drept noul standard pentru acordarea stimulentelor pentru C-D; întrucât statele membre au convenit, în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, să pună în aplicare abordarea modificată bazată pe conexiune în legislația lor națională începând cu anul 2015; întrucât acestea sunt de acord și ca schemele existente privind regimurile fiscale favorabile pentru brevete să fie eliminate treptat până în 2021; întrucât statele membre sunt cu mult în urmă în aplicarea abordării modificate bazate pe conexiune la nivel național; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Grupul de lucru pentru codul de conduită a analizat regimurile fiscale favorabile pentru brevete, dar nu și-a încheiat analiza privind regimuri specifice; întrucât, între timp, acțiunea nr. 5 Planul de acțiune al OCDE se referă la „abordarea modificată bazată pe conexiune”, drept noul standard pentru acordarea stimulentelor pentru C-D; întrucât statele membre au convenit, în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, să pună în aplicare abordarea modificată bazată pe conexiune în legislația lor națională începând cu anul 2015; întrucât acestea sunt de acord și ca schemele existente privind regimurile fiscale favorabile pentru brevete să fie eliminate treptat până în 2021; întrucât statele membre sunt cu mult în urmă în aplicarea abordării modificate bazate pe conexiune la nivel național;

| AL. | întrucât o serie de studii ale Comisiei au arătat în mod clar că legătura dintre regimul fiscal favorabil pentru brevete și C-D este adesea arbitrară și/sau artificială; întrucât această inconsecvență poate conduce la ipoteza că aceste regimuri sunt create și utilizate, în majoritatea cazurilor, în scopul evitării respectării obligațiilor fiscale; întrucât stimulentele fiscale pentru veniturile generate de C-D, în special regimurile fiscale favorabile pentru brevete, conduc deseori la reducerea semnificativă a veniturilor fiscale pentru toate guvernele, inclusiv pentru cele care se implică într-o astfel de politică; întrucât ar trebui să se analizeze mai în detaliu modul în care stimulentele fiscale pot fi folosite în mod optim pentru a stimula C-D și inovarea atât de necesare în UE, evitând totodată crearea de practici fiscale dăunătoare; întrucât OCDE și Fondul Monetar Internațional (FMI) au confirmat în mai multe rânduri că nu consideră că regimurile fiscale favorabile pentru brevete reprezintă instrumentul adecvat pentru promovarea cercetării și a dezvoltării; |
| --- | --- |

AL.

întrucât o serie de studii ale Comisiei au arătat în mod clar că legătura dintre regimul fiscal favorabil pentru brevete și C-D este adesea arbitrară și/sau artificială; întrucât această inconsecvență poate conduce la ipoteza că aceste regimuri sunt create și utilizate, în majoritatea cazurilor, în scopul evitării respectării obligațiilor fiscale; întrucât stimulentele fiscale pentru veniturile generate de C-D, în special regimurile fiscale favorabile pentru brevete, conduc deseori la reducerea semnificativă a veniturilor fiscale pentru toate guvernele, inclusiv pentru cele care se implică într-o astfel de politică; întrucât ar trebui să se analizeze mai în detaliu modul în care stimulentele fiscale pot fi folosite în mod optim pentru a stimula C-D și inovarea atât de necesare în UE, evitând totodată crearea de practici fiscale dăunătoare; întrucât OCDE și Fondul Monetar Internațional (FMI) au confirmat în mai multe rânduri că nu consideră că regimurile fiscale favorabile pentru brevete reprezintă instrumentul adecvat pentru promovarea cercetării și a dezvoltării;

| AM. | întrucât rolul central al regimurilor fiscale favorabile pentru brevete în schemele de practici fiscale nocive a fost observat inițial în cadrul misiunilor de informare ale fostei Comisii speciale a Parlamentului (TAXE 1) în Țările de Jos și în Regatul Unit, fiind confirmat ulterior prin misiunea în Cipru; întrucât în alte state membre există sisteme similare; |
| --- | --- |

AM.

întrucât rolul central al regimurilor fiscale favorabile pentru brevete în schemele de practici fiscale nocive a fost observat inițial în cadrul misiunilor de informare ale fostei Comisii speciale a Parlamentului (TAXE 1) în Țările de Jos și în Regatul Unit, fiind confirmat ulterior prin misiunea în Cipru; întrucât în alte state membre există sisteme similare;

| AN. | întrucât o problemă deosebit de presantă se datorează absenței clare a oricărei abordări armonizate între statele membre privind problema plăților la extern; întrucât, în acest cadru actual necoordonat, combinația dintre eliminarea impozitării la sursă în temeiul directivelor privind dobânzile și redevențele, respectiv privind societățile-mamă și sucursalele, pe de o parte, și absența impozitelor cu reținere la sursă asupra dividendelor, a licențelor și a redevențelor și asupra plăților de dobânzi la extern în unele state membre, pe de altă parte, a creat ambiguități cu ajutorul cărora profiturile pot părăsi efectiv orice stat membru în afara Uniunii, fără a fi impozitate nici măcar o dată; |
| --- | --- |

AN.

întrucât o problemă deosebit de presantă se datorează absenței clare a oricărei abordări armonizate între statele membre privind problema plăților la extern; întrucât, în acest cadru actual necoordonat, combinația dintre eliminarea impozitării la sursă în temeiul directivelor privind dobânzile și redevențele, respectiv privind societățile-mamă și sucursalele, pe de o parte, și absența impozitelor cu reținere la sursă asupra dividendelor, a licențelor și a redevențelor și asupra plăților de dobânzi la extern în unele state membre, pe de altă parte, a creat ambiguități cu ajutorul cărora profiturile pot părăsi efectiv orice stat membru în afara Uniunii, fără a fi impozitate nici măcar o dată;

Documentele Grupului de lucru pentru codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, ale Grupului de lucru la înalt nivel privind impozitarea și ale Grupului de lucru pe probleme fiscale

| AO. | întrucât mandatul Grupului de lucru pentru codul de conduită este definit în concluziile Consiliului ECOFIN din 1 decembrie 1997; întrucât documentele Grupului de lucru pentru codul de conduită constituie o sursă esențială de informații pentru activitatea Comisiei speciale (după cum s-a evidențiat deja în rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2015); |
| --- | --- |

AO.

întrucât mandatul Grupului de lucru pentru codul de conduită este definit în concluziile Consiliului ECOFIN din 1 decembrie 1997; întrucât documentele Grupului de lucru pentru codul de conduită constituie o sursă esențială de informații pentru activitatea Comisiei speciale (după cum s-a evidențiat deja în rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2015);

| AP. | întrucât abia la cinci luni de la începerea mandatului Comisiei speciale, deputaților în Parlamentul European le-au fost puse la dispoziție, cu ușile închise, în sediul Parlamentului, o serie de documente de sesiune și procese-verbale ale Grupului de lucru pentru codul de conduită; întrucât, deși au fost puse la dispoziție și documente suplimentare, unele documente și procese-verbale încă rămân confidențiale, inaccesibile sau lipsesc; întrucât, în cadrul unei reuniuni informale, Comisia a afirmat că a pus la dispoziția Comisiei speciale toate documentele întocmite de către Comisie și pe cele de care dispune și că, prin urmare, orice alte documente de ședință relevante provenind de la Comisie, dacă s-au aflat vreodată în posesia Comisiei, trebuie să se fi pierdut; |
| --- | --- |

AP.

întrucât abia la cinci luni de la începerea mandatului Comisiei speciale, deputaților în Parlamentul European le-au fost puse la dispoziție, cu ușile închise, în sediul Parlamentului, o serie de documente de sesiune și procese-verbale ale Grupului de lucru pentru codul de conduită; întrucât, deși au fost puse la dispoziție și documente suplimentare, unele documente și procese-verbale încă rămân confidențiale, inaccesibile sau lipsesc; întrucât, în cadrul unei reuniuni informale, Comisia a afirmat că a pus la dispoziția Comisiei speciale toate documentele întocmite de către Comisie și pe cele de care dispune și că, prin urmare, orice alte documente de ședință relevante provenind de la Comisie, dacă s-au aflat vreodată în posesia Comisiei, trebuie să se fi pierdut;

| AQ. | întrucât statele membre au răspuns în mod nesatisfăcător solicitărilor repetate ale Parlamentului de a dezvălui integral documentele în cauză; întrucât această practică durează de mai multe luni; întrucât aceste documente au fost puse la dispoziția cercetătorilor Universității din Amsterdam după o solicitare bazată pe Directiva privind transparența; întrucât, cu toate acestea, documentele respective au fost puse la dispoziție recent, deși doar în mod confidențial, neputând fi utilizate în dezbatere publică; întrucât transparența și accesul la informații sunt elemente esențiale ale activității parlamentare; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât statele membre au răspuns în mod nesatisfăcător solicitărilor repetate ale Parlamentului de a dezvălui integral documentele în cauză; întrucât această practică durează de mai multe luni; întrucât aceste documente au fost puse la dispoziția cercetătorilor Universității din Amsterdam după o solicitare bazată pe Directiva privind transparența; întrucât, cu toate acestea, documentele respective au fost puse la dispoziție recent, deși doar în mod confidențial, neputând fi utilizate în dezbatere publică; întrucât transparența și accesul la informații sunt elemente esențiale ale activității parlamentare;

| AR. | întrucât în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită au fost analizate aspecte specifice, fără ca aceasta să conducă la reforme concrete; întrucât, de exemplu, discuțiile privind hotărârile se derulează încă din anul 1999 cel puțin și întrucât încă există dificultăți în punerea în aplicare a recomandărilor convenite, chiar și după dezvăluirile „LuxLeaks”; întrucât examinarea regimurilor fiscale favorabile pentru brevete nu s-a încheiat cu adevărat în 2014 și nu a început nicio altă examinare, deși statele membre înregistrează întârzieri în punerea în aplicare a noii abordări modificate bazate pe conexiune; |
| --- | --- |

AR.

întrucât în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită au fost analizate aspecte specifice, fără ca aceasta să conducă la reforme concrete; întrucât, de exemplu, discuțiile privind hotărârile se derulează încă din anul 1999 cel puțin și întrucât încă există dificultăți în punerea în aplicare a recomandărilor convenite, chiar și după dezvăluirile „LuxLeaks”; întrucât examinarea regimurilor fiscale favorabile pentru brevete nu s-a încheiat cu adevărat în 2014 și nu a început nicio altă examinare, deși statele membre înregistrează întârzieri în punerea în aplicare a noii abordări modificate bazate pe conexiune;

Dimensiunea externă: G20, OCDE și ONU; implicare și consecințe pentru țările în curs de dezvoltare

| AS. | întrucât OCDE, ONU și alte organizații internaționale sunt părți implicate în lupta împotriva erodării bazei de impunere a întreprinderilor; întrucât trebuie să se asigure armonizarea globală a practicilor și punerea în aplicare a unor standarde comune, precum cele propuse de OCDE cu privire la pachetul legat de erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor; întrucât ar trebui instituit un forum interguvernamental la nivelul ONU, mai puțin selectiv cu membrii săi decât OCDE sau G20, astfel încât toate țările, inclusiv cele în curs de dezvoltare, să poată participa în condiții de egalitate; întrucât reuniunea miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din țările G20 care a avut loc la Washington la 14-15 aprilie 2016 a reiterat apelul adresat tuturor țărilor și jurisdicțiilor, de a pune în aplicare standardele Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) privind transparența și proprietatea efectivă a persoanelor juridice și acordurile juridice; întrucât unii membri ai G20 au solicitat un schimb automat de informații privind proprietatea efectivă și au cerut GAFI și Forumului global privind transparența și schimbul de informații în scopuri fiscale să formuleze propuneri inițiale în acest scop până în octombrie 2016; |
| --- | --- |

AS.

întrucât OCDE, ONU și alte organizații internaționale sunt părți implicate în lupta împotriva erodării bazei de impunere a întreprinderilor; întrucât trebuie să se asigure armonizarea globală a practicilor și punerea în aplicare a unor standarde comune, precum cele propuse de OCDE cu privire la pachetul legat de erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor; întrucât ar trebui instituit un forum interguvernamental la nivelul ONU, mai puțin selectiv cu membrii săi decât OCDE sau G20, astfel încât toate țările, inclusiv cele în curs de dezvoltare, să poată participa în condiții de egalitate; întrucât reuniunea miniștrilor de finanțe și a guvernatorilor băncilor centrale din țările G20 care a avut loc la Washington la 14-15 aprilie 2016 a reiterat apelul adresat tuturor țărilor și jurisdicțiilor, de a pune în aplicare standardele Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) privind transparența și proprietatea efectivă a persoanelor juridice și acordurile juridice; întrucât unii membri ai G20 au solicitat un schimb automat de informații privind proprietatea efectivă și au cerut GAFI și Forumului global privind transparența și schimbul de informații în scopuri fiscale să formuleze propuneri inițiale în acest scop până în octombrie 2016;

| AT. | întrucât, după cum s-a observat cu ocazia misiunii de constatare din SUA, lipsesc transparența și o definiție comună a proprietății efective la nivel global; întrucât această lipsă de transparență a fost observată în special în ceea ce privește societățile-fantomă și firmele de avocatură; întrucât Statele Unite pregătesc în prezent punerea în aplicare a Planului de acțiune al OCDE pentru BEPS; |
| --- | --- |

AT.

întrucât, după cum s-a observat cu ocazia misiunii de constatare din SUA, lipsesc transparența și o definiție comună a proprietății efective la nivel global; întrucât această lipsă de transparență a fost observată în special în ceea ce privește societățile-fantomă și firmele de avocatură; întrucât Statele Unite pregătesc în prezent punerea în aplicare a Planului de acțiune al OCDE pentru BEPS;

| AU. | întrucât procesul BEPS nu include țările în curs de dezvoltare ca parteneri egali de negociere și nu a oferit soluții eficace pentru problemele fiscale ale celor mai sărace țări, după cum o exemplifică rețeaua globală de tratate fiscale care împiedică deseori țările în curs de dezvoltare să impoziteze profituri generate pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

AU.

întrucât procesul BEPS nu include țările în curs de dezvoltare ca parteneri egali de negociere și nu a oferit soluții eficace pentru problemele fiscale ale celor mai sărace țări, după cum o exemplifică rețeaua globală de tratate fiscale care împiedică deseori țările în curs de dezvoltare să impoziteze profituri generate pe teritoriul lor;

| AV. | întrucât cooperarea pe probleme fiscale comune există deja între autoritățile competente din UE și din SUA, dar lipsește o cooperare similară la nivel politic, în special în ceea ce privește cooperarea parlamentară; |
| --- | --- |

AV.

întrucât cooperarea pe probleme fiscale comune există deja între autoritățile competente din UE și din SUA, dar lipsește o cooperare similară la nivel politic, în special în ceea ce privește cooperarea parlamentară;

| AW. | întrucât pentru luna iulie 2016 este prevăzut un simpozion privind impozitarea, în vederea realizării unei creșteri economice puternice, durabile și echilibrate; întrucât G20 a solicitat tuturor organizațiilor internaționale, inclusiv UE, să se ridice la înălțimea provocărilor în cauză; |
| --- | --- |

AW.

întrucât pentru luna iulie 2016 este prevăzut un simpozion privind impozitarea, în vederea realizării unei creșteri economice puternice, durabile și echilibrate; întrucât G20 a solicitat tuturor organizațiilor internaționale, inclusiv UE, să se ridice la înălțimea provocărilor în cauză;

| AX. | întrucât audierea comună a Comisiei speciale TAXE 2 și a Comisiei pentru dezvoltare privind „Consecințele practicilor fiscale agresive pentru țările în curs de dezvoltare” a arătat că țările în curs de dezvoltare se confruntă cu probleme similare în ceea ce privește erodarea bazei de impunere, transferul profiturilor, lipsa de transparență, sistemele fiscale divergente la nivel global și lipsa unei legislații internaționale coerente și eficace; întrucât țările în curs de dezvoltare suferă de pe urma planificării fiscale agresive; întrucât administrațiile fiscale ale țărilor în curs de dezvoltare nu dispun de resursele și de expertiza necesare pentru a combate în mod eficace evaziunea și frauda fiscală; |
| --- | --- |

AX.

întrucât audierea comună a Comisiei speciale TAXE 2 și a Comisiei pentru dezvoltare privind „Consecințele practicilor fiscale agresive pentru țările în curs de dezvoltare” a arătat că țările în curs de dezvoltare se confruntă cu probleme similare în ceea ce privește erodarea bazei de impunere, transferul profiturilor, lipsa de transparență, sistemele fiscale divergente la nivel global și lipsa unei legislații internaționale coerente și eficace; întrucât țările în curs de dezvoltare suferă de pe urma planificării fiscale agresive; întrucât administrațiile fiscale ale țărilor în curs de dezvoltare nu dispun de resursele și de expertiza necesare pentru a combate în mod eficace evaziunea și frauda fiscală;

| AY. | întrucât membrii grupului G20 și-au reafirmat angajamentul de a se asigura că sunt depuse eforturi pentru consolidarea capacităților economiilor țărilor în curs de dezvoltare și pentru a încuraja țările dezvoltate să respecte principiile Inițiativei fiscale de la Addis Abeba, astfel cum s-a stabilit la întâlnirea ONU din 27 iulie 2015; întrucât opiniile și prioritățile țărilor în curs de dezvoltare sunt esențiale pentru o coordonare globală eficace; |
| --- | --- |

AY.

întrucât membrii grupului G20 și-au reafirmat angajamentul de a se asigura că sunt depuse eforturi pentru consolidarea capacităților economiilor țărilor în curs de dezvoltare și pentru a încuraja țările dezvoltate să respecte principiile Inițiativei fiscale de la Addis Abeba, astfel cum s-a stabilit la întâlnirea ONU din 27 iulie 2015; întrucât opiniile și prioritățile țărilor în curs de dezvoltare sunt esențiale pentru o coordonare globală eficace;

| AZ. | întrucât FMI și Banca Mondială oferă asistență tehnică, inclusiv instrumente, pentru administrațiile fiscale ale țărilor în curs de dezvoltare cu privire la aspecte fiscale internaționale, pentru a îmbunătăți capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a face față evaziunii fiscale, fraudei fiscale și spălării de bani, în special în ceea ce privește prețurile de transfer; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât FMI și Banca Mondială oferă asistență tehnică, inclusiv instrumente, pentru administrațiile fiscale ale țărilor în curs de dezvoltare cu privire la aspecte fiscale internaționale, pentru a îmbunătăți capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a face față evaziunii fiscale, fraudei fiscale și spălării de bani, în special în ceea ce privește prețurile de transfer;

| BA. | întrucât guvernul australian și-a anunțat planurile de a introduce un impozit pe profiturile sustrase pentru societățile multinaționale care evită impozitarea, care va intra în vigoare la 1 iulie 2017, precum și de a crea un nou grup operativ în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

BA.

întrucât guvernul australian și-a anunțat planurile de a introduce un impozit pe profiturile sustrase pentru societățile multinaționale care evită impozitarea, care va intra în vigoare la 1 iulie 2017, precum și de a crea un nou grup operativ în domeniul fiscal;

Activitatea Comisiei speciale a Parlamentului (TAXE 2)

| BB. | întrucât o serie de măsuri propuse de către Comisie sunt o urmare directă a rezoluțiilor Parlamentului din 16 decembrie 2015 și din 25 noiembrie 2015; întrucât, astfel, inițiative importante incluse în aceste rezoluții au fost propuse acum de Comisie, cel puțin parțial; întrucât alte măsuri critice solicitate în rezoluțiile respective încă lipsesc, precum, printre altele, o reformă a cadrului privind ajutorul fiscal de stat, dispoziții legale eficace pentru protecția avertizorilor de integritate și măsuri pentru reducerea sprijinirii și a promovării planificării fiscale agresive de către consultanți și de către sectorul financiar; |
| --- | --- |

BB.

întrucât o serie de măsuri propuse de către Comisie sunt o urmare directă a rezoluțiilor Parlamentului din 16 decembrie 2015 și din 25 noiembrie 2015; întrucât, astfel, inițiative importante incluse în aceste rezoluții au fost propuse acum de Comisie, cel puțin parțial; întrucât alte măsuri critice solicitate în rezoluțiile respective încă lipsesc, precum, printre altele, o reformă a cadrului privind ajutorul fiscal de stat, dispoziții legale eficace pentru protecția avertizorilor de integritate și măsuri pentru reducerea sprijinirii și a promovării planificării fiscale agresive de către consultanți și de către sectorul financiar;

| BC. | întrucât implicațiile pentru Uniune au fost analizate și evaluate în special de Comisia specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare (TAXE 1), a cărei activitate a condus la adoptarea unei rezoluții cu o majoritate covârșitoare la 25 noiembrie 2015; întrucât rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015 a fost adoptată tot cu o majoritate covârșitoare; întrucât Comisia a transmis un răspuns comun la rezoluțiile din 16 decembrie 2015 și din 25 noiembrie 2015; |
| --- | --- |

BC.

întrucât implicațiile pentru Uniune au fost analizate și evaluate în special de Comisia specială pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare (TAXE 1), a cărei activitate a condus la adoptarea unei rezoluții cu o majoritate covârșitoare la 25 noiembrie 2015; întrucât rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015 a fost adoptată tot cu o majoritate covârșitoare; întrucât Comisia a transmis un răspuns comun la rezoluțiile din 16 decembrie 2015 și din 25 noiembrie 2015;

| BD. | întrucât Comisia specială a Parlamentului TAXE 2, constituită la 2 decembrie 2015, a avut 11 întâlniri, unele împreună cu Comisia pentru afaceri economice și monetare, cu Comisia pentru afaceri juridice și cu Comisia pentru dezvoltare, în cadrul cărora au fost audiați comisarul pentru concurență, Margrethe Vestager, comisarul pentru afaceri economice și financiare, impozitare și vamă, Pierre Moscovici, comisarul pentru stabilitate financiară, servicii financiare și uniunea piețelor de capital, Jonathan Hill, secretarul de stat pentru finanțe din Țările de Jos, Eric Wiebes (reprezentând Președinția Consiliului), experți în domeniul fiscal și al dezvoltării, reprezentanți ai societăților multinaționale, reprezentanți ai băncilor și membri în parlamentele naționale ale țărilor din UE; întrucât au avut loc întâlniri și cu reprezentanții guvernelor din Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey și Jersey și s-a primit o contribuție scrisă din partea guvernului Insulei Man (a se vedea anexa 1); întrucât au fost organizate misiuni de informare și în Statele Unite ale Americii (a se vedea anexa 6 la raportul A8-0223/2016), pentru a se analiza aspecte specifice ale dimensiunii legate de țările terțe din mandatul său, dar și în Cipru (a se vedea anexa 5 la raportul A8-0223/2016); întrucât membrii Comisiei speciale au fost invitați personal să participe la lucrările grupului interparlamentar la nivel înalt „TAXE” al OCDE; întrucât Comisia specială a organizat întâlniri cu ușile închise, la nivelul coordonatorilor, în cadrul cărora a audiat reprezentanți ai guvernului din Insulele Cayman, jurnaliști de investigație și funcționari ai Comisiei; întrucât toate aceste activități au furnizat o gamă bogată de informații foarte utile privind practicile și sistemele fiscale în interiorul și în afara Uniunii și au contribuit la clarificarea unora dintre aspectele relevante, în timp ce altele au rămas fără răspuns; |
| --- | --- |

BD.

întrucât Comisia specială a Parlamentului TAXE 2, constituită la 2 decembrie 2015, a avut 11 întâlniri, unele împreună cu Comisia pentru afaceri economice și monetare, cu Comisia pentru afaceri juridice și cu Comisia pentru dezvoltare, în cadrul cărora au fost audiați comisarul pentru concurență, Margrethe Vestager, comisarul pentru afaceri economice și financiare, impozitare și vamă, Pierre Moscovici, comisarul pentru stabilitate financiară, servicii financiare și uniunea piețelor de capital, Jonathan Hill, secretarul de stat pentru finanțe din Țările de Jos, Eric Wiebes (reprezentând Președinția Consiliului), experți în domeniul fiscal și al dezvoltării, reprezentanți ai societăților multinaționale, reprezentanți ai băncilor și membri în parlamentele naționale ale țărilor din UE; întrucât au avut loc întâlniri și cu reprezentanții guvernelor din Andorra, Liechtenstein, Monaco, Guernsey și Jersey și s-a primit o contribuție scrisă din partea guvernului Insulei Man (a se vedea anexa 1); întrucât au fost organizate misiuni de informare și în Statele Unite ale Americii (a se vedea anexa 6 la raportul A8-0223/2016), pentru a se analiza aspecte specifice ale dimensiunii legate de țările terțe din mandatul său, dar și în Cipru (a se vedea anexa 5 la raportul A8-0223/2016); întrucât membrii Comisiei speciale au fost invitați personal să participe la lucrările grupului interparlamentar la nivel înalt „TAXE” al OCDE; întrucât Comisia specială a organizat întâlniri cu ușile închise, la nivelul coordonatorilor, în cadrul cărora a audiat reprezentanți ai guvernului din Insulele Cayman, jurnaliști de investigație și funcționari ai Comisiei; întrucât toate aceste activități au furnizat o gamă bogată de informații foarte utile privind practicile și sistemele fiscale în interiorul și în afara Uniunii și au contribuit la clarificarea unora dintre aspectele relevante, în timp ce altele au rămas fără răspuns;

| BE. | întrucât doar patru din șapte societăți multinaționale au fost de acord să se prezinte în fața membrilor săi la prima invitație (a se vedea anexa 2); |
| --- | --- |

BE.

întrucât doar patru din șapte societăți multinaționale au fost de acord să se prezinte în fața membrilor săi la prima invitație (a se vedea anexa 2);

| BF. | întrucât, din cauza refuzului continuu al Comisiei și al Consiliului de a consimți la propunerea de regulament al Parlamentului European referitor la modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului, comisiile speciale și de anchetă ale acestuia încă nu dețin competențe suficiente, precum dreptul de a cita martori și de a asigura accesul la documente, comparativ cu parlamentele statelor membre sau cu Congresul Statelor Unite ale Americii; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, din cauza refuzului continuu al Comisiei și al Consiliului de a consimți la propunerea de regulament al Parlamentului European referitor la modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului, comisiile speciale și de anchetă ale acestuia încă nu dețin competențe suficiente, precum dreptul de a cita martori și de a asigura accesul la documente, comparativ cu parlamentele statelor membre sau cu Congresul Statelor Unite ale Americii;

| BG. | întrucât, în ceea ce privește aspectele fiscale, Comisia a adoptat recent, în numeroase rânduri, poziții politice prealabile cuprinzătoare, fără a ține cont de pozițiile Parlamentului sau chiar fără a le mai aștepta; |
| --- | --- |

BG.

întrucât, în ceea ce privește aspectele fiscale, Comisia a adoptat recent, în numeroase rânduri, poziții politice prealabile cuprinzătoare, fără a ține cont de pozițiile Parlamentului sau chiar fără a le mai aștepta;

Concluzii și recomandări

| 1. | reiterează concluziile rezoluției sale din 25 noiembrie 2015 și ale rezoluției sale din 16 decembrie 2015; |
| --- | --- |

1.

reiterează concluziile rezoluției sale din 25 noiembrie 2015 și ale rezoluției sale din 16 decembrie 2015;

Acțiuni ulterioare ale Comisiei și ale statelor membre

| 2. | regretă faptul că 13 state membre nu dispun de norme adecvate pentru combaterea planificării fiscale agresive bazate pe fluxul dividendelor scutit de impozite; regretă, de asemenea, că cele 13 state membre nu aplică niciun test privind beneficiarul efectiv atunci când acceptă o solicitare de reducere sau de scutire de la plata impozitelor reținute la sursă; regretă, de asemenea, faptul că, până în prezent, 14 state membre încă nu dispun de norme privind societățile străine controlate, pentru a preveni planificarea fiscală agresivă, precum și faptul că 25 de state membre nu dispun de norme pentru contestarea calificării fiscale necorespunzătoare a unei societăți locale de către un alt stat; regretă faptul că niciun stat membru nu a solicitat până în prezent interzicerea structurilor de planificare fiscală agresivă; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că 13 state membre nu dispun de norme adecvate pentru combaterea planificării fiscale agresive bazate pe fluxul dividendelor scutit de impozite; regretă, de asemenea, că cele 13 state membre nu aplică niciun test privind beneficiarul efectiv atunci când acceptă o solicitare de reducere sau de scutire de la plata impozitelor reținute la sursă; regretă, de asemenea, faptul că, până în prezent, 14 state membre încă nu dispun de norme privind societățile străine controlate, pentru a preveni planificarea fiscală agresivă, precum și faptul că 25 de state membre nu dispun de norme pentru contestarea calificării fiscale necorespunzătoare a unei societăți locale de către un alt stat; regretă faptul că niciun stat membru nu a solicitat până în prezent interzicerea structurilor de planificare fiscală agresivă;

| 3. | solicită statelor membre și Comisiei să adopte și alte propuneri legislative privind evitarea obligațiilor fiscale de către întreprinderi, întrucât statele membre dispun de marjă de manevră pentru a înăspri normele de combatere a abuzurilor, în vederea combaterii erodării bazei fiscale; regretă puternic faptul că statele membre nu au discutat recomandările Parlamentului în cadrul niciunui grup de lucru al Consiliului; |
| --- | --- |

3.

solicită statelor membre și Comisiei să adopte și alte propuneri legislative privind evitarea obligațiilor fiscale de către întreprinderi, întrucât statele membre dispun de marjă de manevră pentru a înăspri normele de combatere a abuzurilor, în vederea combaterii erodării bazei fiscale; regretă puternic faptul că statele membre nu au discutat recomandările Parlamentului în cadrul niciunui grup de lucru al Consiliului;

| 4. | salută pachetul de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale (ATAP), publicat de Comisie la 28 ianuarie 2016, precum și toate propunerile legislative și comunicările ulterioare (a se vedea Anexa 4 la raportul A8-0223/2016); salută adoptarea de către Consiliu a Directivei de modificare a directivei privind cooperarea administrativă, în scopul stabilirii raportării către autoritățile fiscale pentru fiecare țară în parte, însă regretă faptul că Consiliul nu a așteptat să cunoască și să ia în considerare poziția Parlamentului European înainte de a-și conveni propria poziție și că nu a prevăzut implicarea Comisiei în schimbul de informații; solicită Consiliului să ajungă la o poziție unanimă și ambițioasă în legătură cu pachetul privind combaterea evaziunii fiscale (ATAP) și să păstreze Directiva privind combaterea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale ca o singură directivă, cu scopul de a implementa efectiv recomandările OCDE și de a le depăși, pentru a realiza ambițiile UE și pentru a garanta buna funcționare a pieței unice, nu pentru a o slăbi; regretă puternic faptul că actualul proiect de poziție a Consiliului a fost slăbit, în special ca urmare a clauzei de anterioritate privind deducerea dobânzilor sau a abordării restrictive privind normele referitoare la societățile străine controlate; salută inițiativa de creare, la nivelul Uniunii, a unei definiții și a unei liste comune a jurisdicțiilor necooperante, în cadrul strategiei externe pentru impozitarea eficace; subliniază faptul că această listă ar trebui să fie bazată pe criterii obiective, exhaustive și cuantificabile; își reiterează poziția conform căreia, pe viitor, va fi nevoie de mai multe acțiuni obligatorii pentru combaterea efectivă și sistematică a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor (BEPS); |
| --- | --- |

4.

salută pachetul de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale (ATAP), publicat de Comisie la 28 ianuarie 2016, precum și toate propunerile legislative și comunicările ulterioare (a se vedea Anexa 4 la raportul A8-0223/2016); salută adoptarea de către Consiliu a Directivei de modificare a directivei privind cooperarea administrativă, în scopul stabilirii raportării către autoritățile fiscale pentru fiecare țară în parte, însă regretă faptul că Consiliul nu a așteptat să cunoască și să ia în considerare poziția Parlamentului European înainte de a-și conveni propria poziție și că nu a prevăzut implicarea Comisiei în schimbul de informații; solicită Consiliului să ajungă la o poziție unanimă și ambițioasă în legătură cu pachetul privind combaterea evaziunii fiscale (ATAP) și să păstreze Directiva privind combaterea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale ca o singură directivă, cu scopul de a implementa efectiv recomandările OCDE și de a le depăși, pentru a realiza ambițiile UE și pentru a garanta buna funcționare a pieței unice, nu pentru a o slăbi; regretă puternic faptul că actualul proiect de poziție a Consiliului a fost slăbit, în special ca urmare a clauzei de anterioritate privind deducerea dobânzilor sau a abordării restrictive privind normele referitoare la societățile străine controlate; salută inițiativa de creare, la nivelul Uniunii, a unei definiții și a unei liste comune a jurisdicțiilor necooperante, în cadrul strategiei externe pentru impozitarea eficace; subliniază faptul că această listă ar trebui să fie bazată pe criterii obiective, exhaustive și cuantificabile; își reiterează poziția conform căreia, pe viitor, va fi nevoie de mai multe acțiuni obligatorii pentru combaterea efectivă și sistematică a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor (BEPS);

| 5. | consideră că Directiva privind cooperarea administrativă, după ce a fost supusămai multor modificări consecutive ad hoc privind schimbul automat referitor la deciziile fiscale și privind raportarea pentru fiecare țară în parte, ar trebui acum reformată integral, în special, dar nu numai, pentru a reduce și în final pentru a elimina excepțiile actuale de la principiul schimbului de informații; |
| --- | --- |

5.

consideră că Directiva privind cooperarea administrativă, după ce a fost supusămai multor modificări consecutive ad hoc privind schimbul automat referitor la deciziile fiscale și privind raportarea pentru fiecare țară în parte, ar trebui acum reformată integral, în special, dar nu numai, pentru a reduce și în final pentru a elimina excepțiile actuale de la principiul schimbului de informații;

| 6. | își reiterează poziția conform căreia întreprinderile multinaționale ar trebui să publice într-o manieră clară și cuprinzătoare, în bilanțurile lor, pentru fiecare stat membru și fiecare țară terță în care sunt stabilite, o serie de informații, precum profitul sau pierderea înainte de impozitare, impozitul pe profit sau pe pierdere, numărul de angajați și operațiunile desfășurate; subliniază importanța punerii acestor informații la dispoziția publicului, eventual sub forma unui registru central al UE; |
| --- | --- |

6.

își reiterează poziția conform căreia întreprinderile multinaționale ar trebui să publice într-o manieră clară și cuprinzătoare, în bilanțurile lor, pentru fiecare stat membru și fiecare țară terță în care sunt stabilite, o serie de informații, precum profitul sau pierderea înainte de impozitare, impozitul pe profit sau pe pierdere, numărul de angajați și operațiunile desfășurate; subliniază importanța punerii acestor informații la dispoziția publicului, eventual sub forma unui registru central al UE;

| 7. | îndeamnă Comisia să prezinte, înainte de sfârșitul anului 2016, o propunere privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), însoțită de o cheie de repartizare adecvată și justă, care să furnizeze o soluție cuprinzătoare de combatere a practicilor fiscale dăunătoare din cadrul Uniunii, să ofere claritate și simplitate întreprinderilor și să le faciliteze activitățile economice transfrontaliere în Uniune; consideră că consolidarea este elementul esențial al CCCTB; este de părere că consolidarea ar trebui introdusă cât mai curând posibil și că orice sistem intermediar care include doar armonizarea bazei fiscale cu un mecanism de compensare a pierderilor nu poate fi decât temporar; consideră că introducerea unei CCCTB complete și obligatorie devine din ce în ce mai urgentă; solicită statelor membre să ajungă rapid la un acord privind propunerea referitoare la CCCTB, atunci când aceasta va fi prezentată, și să pună în aplicare fără întârziere legislația ce va rezulta; reamintește statelor membre că lacunele și neconcordanțele dintre bazele de impozitare a întreprinderilor și diferențele dintre practicile administrative pot crea condiții neechitabile și concurență fiscală neloială în interiorul UE; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să prezinte, înainte de sfârșitul anului 2016, o propunere privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), însoțită de o cheie de repartizare adecvată și justă, care să furnizeze o soluție cuprinzătoare de combatere a practicilor fiscale dăunătoare din cadrul Uniunii, să ofere claritate și simplitate întreprinderilor și să le faciliteze activitățile economice transfrontaliere în Uniune; consideră că consolidarea este elementul esențial al CCCTB; este de părere că consolidarea ar trebui introdusă cât mai curând posibil și că orice sistem intermediar care include doar armonizarea bazei fiscale cu un mecanism de compensare a pierderilor nu poate fi decât temporar; consideră că introducerea unei CCCTB complete și obligatorie devine din ce în ce mai urgentă; solicită statelor membre să ajungă rapid la un acord privind propunerea referitoare la CCCTB, atunci când aceasta va fi prezentată, și să pună în aplicare fără întârziere legislația ce va rezulta; reamintește statelor membre că lacunele și neconcordanțele dintre bazele de impozitare a întreprinderilor și diferențele dintre practicile administrative pot crea condiții neechitabile și concurență fiscală neloială în interiorul UE;

| 8. | salută adoptarea de către Comisie, la 12 aprilie 2016, a unei propuneri de Directivă de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește comunicarea de către întreprinderi și filialele și sucursalele acestora a informațiilor privind impozitul pe profit și creșterea transparenței impozitării întreprinderilor; regretă, cu toate acestea, faptul că domeniul de aplicare, criteriile și plafoanele propuse de Comisie nu sunt în acord cu pozițiile anterioare adoptate de Parlament și, prin urmare, nu ar asigura atingerea obiectivelor; |
| --- | --- |

8.

salută adoptarea de către Comisie, la 12 aprilie 2016, a unei propuneri de Directivă de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește comunicarea de către întreprinderi și filialele și sucursalele acestora a informațiilor privind impozitul pe profit și creșterea transparenței impozitării întreprinderilor; regretă, cu toate acestea, faptul că domeniul de aplicare, criteriile și plafoanele propuse de Comisie nu sunt în acord cu pozițiile anterioare adoptate de Parlament și, prin urmare, nu ar asigura atingerea obiectivelor;

| 9. | salută acordul la care a ajuns Consiliul la 8 decembrie 2015 privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale; regretă, cu toate acestea, faptul că Consiliul nu a preluat recomandările formulate de Parlament în raportul său din 20 octombrie 2015 privind propunerea inițială a Comisiei referitoare la o astfel de măsură; subliniază faptul că Comisia trebuie să aibă acces deplin la noua bază de date a Uniunii cu decizii fiscale; insistă asupra necesității unei baze de date cuprinzătoare și eficiente, care să includă toate deciziile susceptibile de a avea efecte transfrontaliere; îndeamnă statele membre să pună în aplicare rapid cadrul legislativ necesar pentru începerea schimbului automat de informații privind deciziile fiscale; |
| --- | --- |

9.

salută acordul la care a ajuns Consiliul la 8 decembrie 2015 privind schimbul automat de informații referitoare la deciziile fiscale; regretă, cu toate acestea, faptul că Consiliul nu a preluat recomandările formulate de Parlament în raportul său din 20 octombrie 2015 privind propunerea inițială a Comisiei referitoare la o astfel de măsură; subliniază faptul că Comisia trebuie să aibă acces deplin la noua bază de date a Uniunii cu decizii fiscale; insistă asupra necesității unei baze de date cuprinzătoare și eficiente, care să includă toate deciziile susceptibile de a avea efecte transfrontaliere; îndeamnă statele membre să pună în aplicare rapid cadrul legislativ necesar pentru începerea schimbului automat de informații privind deciziile fiscale;

| 10. | subliniază că schimbul automat de informații va conduce la necesitatea prelucrării unui volum mare de date și insistă asupra faptului că aspectele legate de prelucrarea informatică a datelor în cauză trebuie să fie coordonate, la fel ca resursele umane necesare pentru analiza datelor; solicită consolidarea rolului Comisiei în această activitate; solicită Comisiei și statelor membre să monitorizeze cu atenție și să respecte pe deplin punerea în aplicare a Directivei privind cooperarea administrativă la nivel național, în special pentru a verifica câte state membre solicită informații fiscale mai mult în temeiul tratatelor fiscale bilaterale decât în baza acestui temei juridic; solicită statelor membre să își consolideze administrațiile fiscale cu o capacitate adecvată de personal pentru a asigura colectarea eficientă a veniturilor fiscale și pentru a combate practicile fiscale dăunătoare, dat fiind faptul că lipsa resurselor și reducerile de personal, pe lângă lipsa unei formări adecvate, a instrumentelor tehnice și a competențelor de anchetă, au îngreunat semnificativ demersurile administrațiilor fiscale din unele state membre; solicită statelor membre să integreze informațiile schimbate cu autoritățile fiscale și informațiile schimbate cu supervizorii și autoritățile de reglementare din sfera financiară; |
| --- | --- |

10.

subliniază că schimbul automat de informații va conduce la necesitatea prelucrării unui volum mare de date și insistă asupra faptului că aspectele legate de prelucrarea informatică a datelor în cauză trebuie să fie coordonate, la fel ca resursele umane necesare pentru analiza datelor; solicită consolidarea rolului Comisiei în această activitate; solicită Comisiei și statelor membre să monitorizeze cu atenție și să respecte pe deplin punerea în aplicare a Directivei privind cooperarea administrativă la nivel național, în special pentru a verifica câte state membre solicită informații fiscale mai mult în temeiul tratatelor fiscale bilaterale decât în baza acestui temei juridic; solicită statelor membre să își consolideze administrațiile fiscale cu o capacitate adecvată de personal pentru a asigura colectarea eficientă a veniturilor fiscale și pentru a combate practicile fiscale dăunătoare, dat fiind faptul că lipsa resurselor și reducerile de personal, pe lângă lipsa unei formări adecvate, a instrumentelor tehnice și a competențelor de anchetă, au îngreunat semnificativ demersurile administrațiilor fiscale din unele state membre; solicită statelor membre să integreze informațiile schimbate cu autoritățile fiscale și informațiile schimbate cu supervizorii și autoritățile de reglementare din sfera financiară;

| 11. | salută anunțul făcut de Franța, de Țările de Jos și de Regatul Unit, la 12 mai 2016, privind instituirea unor registre publice de beneficiari efectivi ai întreprinderilor; felicită Franța pentru că s-a angajat să creeze un registru public al trusturilor; sprijină angajamentul asumat de Regatul Unit de a determina orice societate din afara Regatului Unit care cumpără proprietăți în țară sau încheie un contract cu statul să își declare beneficiarul efectiv; solicită tuturor statelor membre să adopte inițiative similare; |
| --- | --- |

11.

salută anunțul făcut de Franța, de Țările de Jos și de Regatul Unit, la 12 mai 2016, privind instituirea unor registre publice de beneficiari efectivi ai întreprinderilor; felicită Franța pentru că s-a angajat să creeze un registru public al trusturilor; sprijină angajamentul asumat de Regatul Unit de a determina orice societate din afara Regatului Unit care cumpără proprietăți în țară sau încheie un contract cu statul să își declare beneficiarul efectiv; solicită tuturor statelor membre să adopte inițiative similare;

| 12. | regretă faptul că noul standard global al OCDE privind schimbul automat de informații nu include o perioadă de tranziție pentru țările în curs de dezvoltare și că, prin introducerea reciprocității acestui standard, ar putea fi excluse efectiv acele țări care încă au o capacitate redusă de stabilire a infrastructurii necesare pentru colectarea, gestionarea și partajarea informațiilor necesare; |
| --- | --- |

12.

regretă faptul că noul standard global al OCDE privind schimbul automat de informații nu include o perioadă de tranziție pentru țările în curs de dezvoltare și că, prin introducerea reciprocității acestui standard, ar putea fi excluse efectiv acele țări care încă au o capacitate redusă de stabilire a infrastructurii necesare pentru colectarea, gestionarea și partajarea informațiilor necesare;

| 13. | observă că Forumul comun al UE pentru prețurile de transfer a inclus în programul său de lucru pentru 2014-2019 dezvoltarea de bune practici, pentru a se asigura că orientările OCDE în acest sens corespund aspectelor specifice ale statelor membre; observă că Comisia monitorizează progresul acestei activități; |
| --- | --- |

13.

observă că Forumul comun al UE pentru prețurile de transfer a inclus în programul său de lucru pentru 2014-2019 dezvoltarea de bune practici, pentru a se asigura că orientările OCDE în acest sens corespund aspectelor specifice ale statelor membre; observă că Comisia monitorizează progresul acestei activități;

| 14. | subliniază faptul că 70 % din transferul de profituri se realizează prin prețuri de transfer și că cea mai bună metodă de a aborda această problemă constă în adoptarea unei CCCTB integrale; solicită, cu toate acestea, Comisiei să prezinte o propunere legislativă concretă privind prețurile de transfer, ținând cont de orientările din 2010 ale OCDE privind prețurile de transfer pentru întreprinderile multinaționale și administrațiile fiscale; subliniază, totodată, faptul că pot fi necesare eforturi suplimentare pentru reducerea riscurilor BEPS între statele membre ale UE și țările terțe, ca urmare a cadrului prețurilor de transfer, în special a prețurilor la active necorporale, precum și faptul că ar trebui investigate în mod activ alternative globale la principiul actual al concurenței depline, cărora să le fie testat potențialul de a garanta un sistem fiscal global mai corect și mai eficace; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că 70 % din transferul de profituri se realizează prin prețuri de transfer și că cea mai bună metodă de a aborda această problemă constă în adoptarea unei CCCTB integrale; solicită, cu toate acestea, Comisiei să prezinte o propunere legislativă concretă privind prețurile de transfer, ținând cont de orientările din 2010 ale OCDE privind prețurile de transfer pentru întreprinderile multinaționale și administrațiile fiscale; subliniază, totodată, faptul că pot fi necesare eforturi suplimentare pentru reducerea riscurilor BEPS între statele membre ale UE și țările terțe, ca urmare a cadrului prețurilor de transfer, în special a prețurilor la active necorporale, precum și faptul că ar trebui investigate în mod activ alternative globale la principiul actual al concurenței depline, cărora să le fie testat potențialul de a garanta un sistem fiscal global mai corect și mai eficace;

| 15. | salută faptul că Margrethe Vestager, comisarul pentru concurență, a clasificat prețurile de transfer drept un domeniu prioritar pentru cazurile de ajutor de stat, întrucât s-a raportat că este un instrument folosit frecvent de întreprinderile multinaționale pentru scheme de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, precum împrumuturile în interiorul grupului; ia act de faptul că, în prezent, nu există orientări pentru identificarea și reglementarea ajutorului de stat cu implicații fiscale, deși acest tip de ajutor de stat s-a dovedit a fi un instrument îngrijorător de evitare a obligațiilor fiscale; cere Comisiei să elaboreze orientări și să stabilească criterii clare pentru o mai bună definire a limitelor asupra prețurilor de transfer, cu scopul de a evalua în mod mai adecvat cazurile de ajutoare de stat; sprijină concluziile anchetelor realizate de Comisie în cazurile Starbucks, Fiat și Amazon; subliniază că este necesar accesul Comisiei la toate datele relevante; |
| --- | --- |

15.

salută faptul că Margrethe Vestager, comisarul pentru concurență, a clasificat prețurile de transfer drept un domeniu prioritar pentru cazurile de ajutor de stat, întrucât s-a raportat că este un instrument folosit frecvent de întreprinderile multinaționale pentru scheme de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, precum împrumuturile în interiorul grupului; ia act de faptul că, în prezent, nu există orientări pentru identificarea și reglementarea ajutorului de stat cu implicații fiscale, deși acest tip de ajutor de stat s-a dovedit a fi un instrument îngrijorător de evitare a obligațiilor fiscale; cere Comisiei să elaboreze orientări și să stabilească criterii clare pentru o mai bună definire a limitelor asupra prețurilor de transfer, cu scopul de a evalua în mod mai adecvat cazurile de ajutoare de stat; sprijină concluziile anchetelor realizate de Comisie în cazurile Starbucks, Fiat și Amazon; subliniază că este necesar accesul Comisiei la toate datele relevante;

| 16. | regretă faptul că multe întreprinderi multinaționale audiate nu au condamnat cu fermitate practicile de evitare a obligațiilor fiscale și de planificare fiscală agresivă; subliniază faptul că întreprinderile multinaționale pot acorda cu ușurință împrumuturi artificiale în cadrul grupului în scopul planificării fiscale agresive; subliniază faptul că preferința pentru o astfel de finanțare prin îndatorare este în detrimentul contribuabililor și al stabilității financiare; prin urmare, solicită statelor membre să elimine din legislația lor fiscală favorizarea îndatorării; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că multe întreprinderi multinaționale audiate nu au condamnat cu fermitate practicile de evitare a obligațiilor fiscale și de planificare fiscală agresivă; subliniază faptul că întreprinderile multinaționale pot acorda cu ușurință împrumuturi artificiale în cadrul grupului în scopul planificării fiscale agresive; subliniază faptul că preferința pentru o astfel de finanțare prin îndatorare este în detrimentul contribuabililor și al stabilității financiare; prin urmare, solicită statelor membre să elimine din legislația lor fiscală favorizarea îndatorării;

| 17. | subliniază cu fermitate că acțiunea denunțătorilor este fundamentală pentru a dezvălui dimensiunea acțiunilor de evaziunea fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale și că, prin urmare, protecția denunțătorilor trebuie să fie garantată prin lege și consolidată la nivelul UE; observă că Curtea Europeană a Drepturilor Omului și Consiliul Europei au desfășurat activități în acest sens; consideră că instanțele judecătorești și statele membre ar trebui să asigure protecția secretelor comerciale legitime, fără a împiedica, a îngreuna sau a restricționa în vreun fel capacitatea denunțătorilor și a jurnaliștilor de a documenta și a dezvălui practici ilegale, incorecte sau nocive, atunci când acest lucru este în mod clar și covârșitor în interesul publicului; regretă faptul că Comisia nu are planificate acțiuni prompte în acest domeniu, date fiind dezvăluirile foarte recente și semnificative făcute de denunțători, foarte cunoscute sub denumirea de „LuxLeaks”, respectiv „Panama Papers”; |
| --- | --- |

17.

subliniază cu fermitate că acțiunea denunțătorilor este fundamentală pentru a dezvălui dimensiunea acțiunilor de evaziunea fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale și că, prin urmare, protecția denunțătorilor trebuie să fie garantată prin lege și consolidată la nivelul UE; observă că Curtea Europeană a Drepturilor Omului și Consiliul Europei au desfășurat activități în acest sens; consideră că instanțele judecătorești și statele membre ar trebui să asigure protecția secretelor comerciale legitime, fără a împiedica, a îngreuna sau a restricționa în vreun fel capacitatea denunțătorilor și a jurnaliștilor de a documenta și a dezvălui practici ilegale, incorecte sau nocive, atunci când acest lucru este în mod clar și covârșitor în interesul publicului; regretă faptul că Comisia nu are planificate acțiuni prompte în acest domeniu, date fiind dezvăluirile foarte recente și semnificative făcute de denunțători, foarte cunoscute sub denumirea de „LuxLeaks”, respectiv „Panama Papers”;

| 18. | observă că Comisia a lansat o consultare publică privind îmbunătățirea mecanismelor de soluționare a litigiilor referitoare la dubla impozitare; subliniază faptul că stabilirea unui termen clar pentru procedurile de soluționare a litigiilor este un element-cheie pentru creșterea eficacității sistemelor; |
| --- | --- |

18.

observă că Comisia a lansat o consultare publică privind îmbunătățirea mecanismelor de soluționare a litigiilor referitoare la dubla impozitare; subliniază faptul că stabilirea unui termen clar pentru procedurile de soluționare a litigiilor este un element-cheie pentru creșterea eficacității sistemelor;

| 19. | salută Comunicarea privind o strategie externă pentru impozitarea eficace, prin care se solicită Băncii Europene de Investiții (BEI) să transpună cerințele privind buna guvernanță în contractele sale cu toți intermediarii financiari selectați; invită BEI să instituie o nouă politică de impozitare responsabilă, pornind de la revizuirea politicii sale privind jurisdicțiile necooperante realizată în 2016, în dialog strâns cu societatea civilă; repetă că BEI ar trebui să-și consolideze activitățile legate de obligațiile de diligență, pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor privind beneficiarii finali și pentru a preveni într-un mod mai eficient realizarea de tranzacții cu intermediari financiari care au un istoric negativ în ceea ce privește transparența, fraudele, corupția, criminalitatea organizată, spălarea banilor proveniți din activități ilicite sau impactul negativ asupra mediului ori impactul social sau care sunt înregistrați în centre financiare off-shore ori în paradisuri fiscale și care recurg la practici de planificare fiscală agresivă; |
| --- | --- |

19.

salută Comunicarea privind o strategie externă pentru impozitarea eficace, prin care se solicită Băncii Europene de Investiții (BEI) să transpună cerințele privind buna guvernanță în contractele sale cu toți intermediarii financiari selectați; invită BEI să instituie o nouă politică de impozitare responsabilă, pornind de la revizuirea politicii sale privind jurisdicțiile necooperante realizată în 2016, în dialog strâns cu societatea civilă; repetă că BEI ar trebui să-și consolideze activitățile legate de obligațiile de diligență, pentru a îmbunătăți calitatea informațiilor privind beneficiarii finali și pentru a preveni într-un mod mai eficient realizarea de tranzacții cu intermediari financiari care au un istoric negativ în ceea ce privește transparența, fraudele, corupția, criminalitatea organizată, spălarea banilor proveniți din activități ilicite sau impactul negativ asupra mediului ori impactul social sau care sunt înregistrați în centre financiare off-shore ori în paradisuri fiscale și care recurg la practici de planificare fiscală agresivă;

| 20. | solicită Comisiei să elaboreze o legislație clară privind definirea „substanței economice”, a „creării de valoare” și a „sediului permanent”, pentru a aborda în special problema societăților de tip „cutie poștală”; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să elaboreze o legislație clară privind definirea „substanței economice”, a „creării de valoare” și a „sediului permanent”, pentru a aborda în special problema societăților de tip „cutie poștală”;

Lista neagră și sancțiuni concrete pentru jurisdicțiile necooperante și impozitul reținut la sursă

| 21. | observă că, până în prezent, singura inițiativă concretă pe care a avut-o Comisia în ceea ce privește jurisdicțiile necooperante, inclusiv teritoriile de peste mări, a fost strategia externă pentru impozitarea eficace; observă că, până în prezent, criteriile folosite de OCDE pentru crearea listelor de jurisdicții necooperante nu s-au dovedit a fi eficiente în abordarea acestei probleme și nu au avut efect de descurajare; subliniază că există în continuare țări terțe care protejează averile obținute în mod ilegal, ceea ce face imposibilă recuperarea acestora de către autoritățile din UE; |
| --- | --- |

21.

observă că, până în prezent, singura inițiativă concretă pe care a avut-o Comisia în ceea ce privește jurisdicțiile necooperante, inclusiv teritoriile de peste mări, a fost strategia externă pentru impozitarea eficace; observă că, până în prezent, criteriile folosite de OCDE pentru crearea listelor de jurisdicții necooperante nu s-au dovedit a fi eficiente în abordarea acestei probleme și nu au avut efect de descurajare; subliniază că există în continuare țări terțe care protejează averile obținute în mod ilegal, ceea ce face imposibilă recuperarea acestora de către autoritățile din UE;

| 22. | solicită Comisiei să prezinte cât mai curând o definiție și o listă comune la nivelul Uniunii cu privire la jurisdicțiile necooperante (adică o „listă neagră a paradisurilor fiscale”), elaborate pe baza unor criterii solide, transparente și obiective și care să includă implementarea recomandărilor OCDE, măsuri de transparență fiscală, acțiuni BEPS și schimbul automat al standardelor de informare, existența unor practici fiscale nocive active, avantaje acordate unor persoane fizice sau entități juridice nerezidente, lipsa cerințelor de substanță economică și nedivulgarea structurii corporative a entităților juridice (inclusiv trusturi, organizații caritabile, fundații etc.) sau proprietatea asupra activelor sau a drepturilor și salută intenția Comisiei de a ajunge la un acord privind o astfel de listă în următoarele șase luni; solicită statelor membre să aprobe acest acord până la finalul anului 2016; consideră că, înainte de includerea pe listă, trebuie prevăzută o procedură de escaladare, care să pornească de la un dialog constructiv cu jurisdicția în care au fost identificate deficiențe, pentru a crea și un efect de prevenire al procesului; consideră că ar trebui instituit un mecanism care să permită scoaterea de pe listă a jurisdicțiilor dacă și o dată ce respectarea este realizată sau restabilită cu succes; consideră că această evaluare ar trebui, de asemenea, extinsă la membrii OCDE; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să prezinte cât mai curând o definiție și o listă comune la nivelul Uniunii cu privire la jurisdicțiile necooperante (adică o „listă neagră a paradisurilor fiscale”), elaborate pe baza unor criterii solide, transparente și obiective și care să includă implementarea recomandărilor OCDE, măsuri de transparență fiscală, acțiuni BEPS și schimbul automat al standardelor de informare, existența unor practici fiscale nocive active, avantaje acordate unor persoane fizice sau entități juridice nerezidente, lipsa cerințelor de substanță economică și nedivulgarea structurii corporative a entităților juridice (inclusiv trusturi, organizații caritabile, fundații etc.) sau proprietatea asupra activelor sau a drepturilor și salută intenția Comisiei de a ajunge la un acord privind o astfel de listă în următoarele șase luni; solicită statelor membre să aprobe acest acord până la finalul anului 2016; consideră că, înainte de includerea pe listă, trebuie prevăzută o procedură de escaladare, care să pornească de la un dialog constructiv cu jurisdicția în care au fost identificate deficiențe, pentru a crea și un efect de prevenire al procesului; consideră că ar trebui instituit un mecanism care să permită scoaterea de pe listă a jurisdicțiilor dacă și o dată ce respectarea este realizată sau restabilită cu succes; consideră că această evaluare ar trebui, de asemenea, extinsă la membrii OCDE;

| 23. | solicită un cadru concret de reglementare al Uniunii pentru sancțiuni împotriva jurisdicțiilor necooperante de pe lista neagră, care să includă posibilitatea de a revizui și, în ultimă instanță, de a suspenda acordurile de liber schimb, de a suspenda acordurile privind evitarea dublei impuneri și de a interzice accesul la fondurile Uniunii; ia act de faptul că scopul sancțiunilor este de a conduce la realizarea de modificări în legislația jurisdicțiilor în cauză; solicită ca sancțiunile să se aplice și companiilor, băncilor și firmelor de contabilitate și avocatură, precum și consultanților fiscali despre care s-a dovedit că sunt implicați în activități ilegale, dăunătoare sau incorecte cu aceste jurisdicții sau că au facilitat acorduri fiscale ilegale, dăunătoare sau incorecte în beneficiul companiilor, prin utilizarea de instrumente juridice în respectivele jurisdicții; |
| --- | --- |

23.

solicită un cadru concret de reglementare al Uniunii pentru sancțiuni împotriva jurisdicțiilor necooperante de pe lista neagră, care să includă posibilitatea de a revizui și, în ultimă instanță, de a suspenda acordurile de liber schimb, de a suspenda acordurile privind evitarea dublei impuneri și de a interzice accesul la fondurile Uniunii; ia act de faptul că scopul sancțiunilor este de a conduce la realizarea de modificări în legislația jurisdicțiilor în cauză; solicită ca sancțiunile să se aplice și companiilor, băncilor și firmelor de contabilitate și avocatură, precum și consultanților fiscali despre care s-a dovedit că sunt implicați în activități ilegale, dăunătoare sau incorecte cu aceste jurisdicții sau că au facilitat acorduri fiscale ilegale, dăunătoare sau incorecte în beneficiul companiilor, prin utilizarea de instrumente juridice în respectivele jurisdicții;

| 24. | invită Comisia să elaboreze legislație cu caracter obligatoriu prin care să se interzică tuturor instituțiilor UE să deschidă conturi sau să desfășoare activități în jurisdicțiile incluse pe lista comună a Uniunii a jurisdicțiilor necooperante; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să elaboreze legislație cu caracter obligatoriu prin care să se interzică tuturor instituțiilor UE să deschidă conturi sau să desfășoare activități în jurisdicțiile incluse pe lista comună a Uniunii a jurisdicțiilor necooperante;

| 25. | solicită statelor membre să își renegocieze tratatele fiscale bilaterale cu țările terțe prin intermediul unui instrument multilateral, pentru a introduce clauze suficient de solide împotriva abuzului și astfel pentru a preveni practicile de „treaty shopping” (căutarea celui mai convenabil tratat), inclusiv o distribuire a drepturilor de impozitare între țara de origine și țara de rezidență, care să reflecte substanța economică, precum și o definiție corespunzătoare a sediului permanent; subliniază, în plus, că acest proces s-ar accelera semnificativ dacă statele membre ar împuternici Comisia să negocieze astfel de tratate fiscale în numele Uniunii; invită statele membre să asigure tratamentul echitabil al țărilor în curs de dezvoltare atunci când negociază astfel de tratate; |
| --- | --- |

25.

solicită statelor membre să își renegocieze tratatele fiscale bilaterale cu țările terțe prin intermediul unui instrument multilateral, pentru a introduce clauze suficient de solide împotriva abuzului și astfel pentru a preveni practicile de „treaty shopping” (căutarea celui mai convenabil tratat), inclusiv o distribuire a drepturilor de impozitare între țara de origine și țara de rezidență, care să reflecte substanța economică, precum și o definiție corespunzătoare a sediului permanent; subliniază, în plus, că acest proces s-ar accelera semnificativ dacă statele membre ar împuternici Comisia să negocieze astfel de tratate fiscale în numele Uniunii; invită statele membre să asigure tratamentul echitabil al țărilor în curs de dezvoltare atunci când negociază astfel de tratate;

| 26. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind introducerea unui impozit cu reținere la sursă la nivelul UE, aplicat de statele membre, pentru a se asigura că profiturile generate în Uniune sunt impozitate cel puțin o dată înainte de a-i părăsi teritoriul; observă că o astfel de propunere ar trebui să includă un sistem de rambursare, pentru a preveni dubla impozitare; subliniază faptul că un astfel de sistem general de impozitare cu reținere la sursă bazat pe metoda creditului are avantajul de a preveni dubla neimpozitare și erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor, fără a crea cazuri de dublă impunere; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind introducerea unui impozit cu reținere la sursă la nivelul UE, aplicat de statele membre, pentru a se asigura că profiturile generate în Uniune sunt impozitate cel puțin o dată înainte de a-i părăsi teritoriul; observă că o astfel de propunere ar trebui să includă un sistem de rambursare, pentru a preveni dubla impozitare; subliniază faptul că un astfel de sistem general de impozitare cu reținere la sursă bazat pe metoda creditului are avantajul de a preveni dubla neimpozitare și erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor, fără a crea cazuri de dublă impunere;

| 27. | regretă că termenul asumat de Andorra și Monaco pentru a demara schimbul automat de informații este 2018, și nu 2017; subliniază că unele jurisdicții necooperante, cum ar fi Andorra, respectă standardele privind schimbul de informații, dar se pregătesc să devină jurisdicții cu niveluri scăzute de impozitare; este preocupat de faptul că, în prezent, acordul privind dubla impunere între Andorra și Spania nu asigură schimbul automat efectiv de informații; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea efectivă a schimbului automat de informații inclus în acordurile statelor membre semnate cu foste sau actuale jurisdicții necooperante; |
| --- | --- |

27.

regretă că termenul asumat de Andorra și Monaco pentru a demara schimbul automat de informații este 2018, și nu 2017; subliniază că unele jurisdicții necooperante, cum ar fi Andorra, respectă standardele privind schimbul de informații, dar se pregătesc să devină jurisdicții cu niveluri scăzute de impozitare; este preocupat de faptul că, în prezent, acordul privind dubla impunere între Andorra și Spania nu asigură schimbul automat efectiv de informații; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea efectivă a schimbului automat de informații inclus în acordurile statelor membre semnate cu foste sau actuale jurisdicții necooperante;

| 28. | consideră că tratamentul neuniform al elementelor hibride între statele membre ale UE și țările terțe în ceea ce privește desemnarea entităților, care duce la dubla neimpozitare, ar trebui vizat în mod eficient în legislația europeană, în plus față de propunerile Comisiei de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale (ATAP); |
| --- | --- |

28.

consideră că tratamentul neuniform al elementelor hibride între statele membre ale UE și țările terțe în ceea ce privește desemnarea entităților, care duce la dubla neimpozitare, ar trebui vizat în mod eficient în legislația europeană, în plus față de propunerile Comisiei de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale (ATAP);

Regimurile fiscale favorabile pentru brevete, dezvoltarea cunoștințelor și C&D

| 29. | observă că, până în prezent, regimurile fiscale favorabile pentru brevete, dezvoltarea cunoștințelor și C&D nu s-au dovedit deosebit de eficace în stimularea inovațiilor în Uniune; regretă faptul că, în schimb, acestea sunt folosite de întreprinderile multinaționale pentru transferul de profituri prin practici agresive de planificare fiscală, precum metoda bine-cunoscută numită „double Irish with a Dutch sandwich”; consideră că regimurile fiscale favorabile pentru brevete reprezintă un instrument impropriu și ineficient pentru atingerea obiectivelor economice; insistă asupra faptului că C&D pot fi promovate folosind măsuri de politică mai ample, care să promoveze inovarea pe termen lung și cercetările independente și prin subvenții, care ar trebui să fie privilegiate în raport cu regimurile fiscale favorabile pentru brevete, întrucât există un risc mai mic ca subvențiile să fie utilizate abuziv în schemele de evaziune fiscală; observă că legătura dintre regimurile fiscale favorabile pentru brevete și activitățile de C&D este frecvent arbitrară și că modelele actuale conduc la o competiție spre un nivel inferior în ceea ce privește contribuția fiscală efectivă a întreprinderilor multinaționale; |
| --- | --- |

29.

observă că, până în prezent, regimurile fiscale favorabile pentru brevete, dezvoltarea cunoștințelor și C&D nu s-au dovedit deosebit de eficace în stimularea inovațiilor în Uniune; regretă faptul că, în schimb, acestea sunt folosite de întreprinderile multinaționale pentru transferul de profituri prin practici agresive de planificare fiscală, precum metoda bine-cunoscută numită „double Irish with a Dutch sandwich”; consideră că regimurile fiscale favorabile pentru brevete reprezintă un instrument impropriu și ineficient pentru atingerea obiectivelor economice; insistă asupra faptului că C&D pot fi promovate folosind măsuri de politică mai ample, care să promoveze inovarea pe termen lung și cercetările independente și prin subvenții, care ar trebui să fie privilegiate în raport cu regimurile fiscale favorabile pentru brevete, întrucât există un risc mai mic ca subvențiile să fie utilizate abuziv în schemele de evaziune fiscală; observă că legătura dintre regimurile fiscale favorabile pentru brevete și activitățile de C&D este frecvent arbitrară și că modelele actuale conduc la o competiție spre un nivel inferior în ceea ce privește contribuția fiscală efectivă a întreprinderilor multinaționale;

| 30. | regretă faptul că, până în prezent, unele state membre, mai ales în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, au neglijat acest aspect și încă nu au propus un calendar adecvat pentru soluționarea sa; |
| --- | --- |

30.

regretă faptul că, până în prezent, unele state membre, mai ales în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, au neglijat acest aspect și încă nu au propus un calendar adecvat pentru soluționarea sa;

| 31. | solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru acte legislative cu caracter obligatoriu ale Uniunii privind regimurile fiscale favorabile pentru brevete, care să plece de la deficiențele abordării modificate a OCDE bazate pe conexiune (Modified Nexus Approach) și să depășească aceste deficiențe, cu scopul de a interzice utilizarea abuzivă a regimurilor fiscale favorabile pentru brevete și pentru a garanta că orice utilizare a acestora este corelată cu activități economice reale; subliniază că propunerea Comisiei ar trebui să se aplice tuturor noilor regimuri fiscale favorabile pentru brevete instituite de statele membre și că toate regimurile fiscale favorabile pentru brevete care sunt încă în vigoare trebuie modificate în consecință; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să prezinte propuneri pentru acte legislative cu caracter obligatoriu ale Uniunii privind regimurile fiscale favorabile pentru brevete, care să plece de la deficiențele abordării modificate a OCDE bazate pe conexiune (Modified Nexus Approach) și să depășească aceste deficiențe, cu scopul de a interzice utilizarea abuzivă a regimurilor fiscale favorabile pentru brevete și pentru a garanta că orice utilizare a acestora este corelată cu activități economice reale; subliniază că propunerea Comisiei ar trebui să se aplice tuturor noilor regimuri fiscale favorabile pentru brevete instituite de statele membre și că toate regimurile fiscale favorabile pentru brevete care sunt încă în vigoare trebuie modificate în consecință;

| 32. | solicită statelor membre să integreze în Directiva privind dobânzile și redevențele, precum și în Directiva privind societățile-mamă și filialele acestora o clauză privind impozitarea efectivă minimă și să se asigure că nu sunt acordate scutiri de către Consiliu; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre să integreze în Directiva privind dobânzile și redevențele, precum și în Directiva privind societățile-mamă și filialele acestora o clauză privind impozitarea efectivă minimă și să se asigure că nu sunt acordate scutiri de către Consiliu;

Băncile, consultanții fiscali și intermediarii

| 33. | regretă profund faptul că unele bănci, consultanți fiscali, firme de avocatură și de contabilitate și alți intermediari au jucat un rol fundamental în conceperea de scheme agresive de planificare fiscală pentru clienții lor și că, de asemenea, au ajutat guvernele naționale să își conceapă codurile și legile fiscale, creând un conflict de interese major; |
| --- | --- |

33.

regretă profund faptul că unele bănci, consultanți fiscali, firme de avocatură și de contabilitate și alți intermediari au jucat un rol fundamental în conceperea de scheme agresive de planificare fiscală pentru clienții lor și că, de asemenea, au ajutat guvernele naționale să își conceapă codurile și legile fiscale, creând un conflict de interese major;

| 34. | este îngrijorat de lipsa de transparență și de documentație adecvată la nivelul instituțiilor financiare, în rândul consilierilor și al firmelor de avocatură referitoare la modelele specifice de proprietate și control al întreprinderilor, recomandate de consultanți fiscali, financiari și juridici, după cum au confirmat recentele dezvăluiri „Panama Papers”; recomandă, cu scopul de a aborda chestiunea societăților-fantomă, să se consolideze cerințele de transparență pentru înființarea societăților private; |
| --- | --- |

34.

este îngrijorat de lipsa de transparență și de documentație adecvată la nivelul instituțiilor financiare, în rândul consilierilor și al firmelor de avocatură referitoare la modelele specifice de proprietate și control al întreprinderilor, recomandate de consultanți fiscali, financiari și juridici, după cum au confirmat recentele dezvăluiri „Panama Papers”; recomandă, cu scopul de a aborda chestiunea societăților-fantomă, să se consolideze cerințele de transparență pentru înființarea societăților private;

| 35. | este preocupat de lipsa de transparență și de documentație adecvată din cadrul administrațiilor fiscale naționale cu privire la efectele în materie de concurență ale deciziilor referitoare la prețurile de transfer, configurarea regimului fiscal favorabil pentru brevete, deciziile fiscale și alte elemente de impozitare discreționară a societăților comerciale; |
| --- | --- |

35.

este preocupat de lipsa de transparență și de documentație adecvată din cadrul administrațiilor fiscale naționale cu privire la efectele în materie de concurență ale deciziilor referitoare la prețurile de transfer, configurarea regimului fiscal favorabil pentru brevete, deciziile fiscale și alte elemente de impozitare discreționară a societăților comerciale;

| 36. | solicită consolidarea codurilor de conduită existente pentru sectorul consilierii fiscale, în special în scopul de a se ține seama de potențialele conflicte de interese, astfel încât acestea să fie comunicate în mod clar și ușor de înțeles; îndeamnă Comisia să propună un cod de conduită al Uniunii pentru toate serviciile de consiliere, care să prevadă comunicarea clară a situațiilor de potențiale conflicte de interese; consideră că acest cod ar trebui să prevadă un regim de incompatibilitate la nivelul Uniunii pentru consultanții fiscali, pentru a-i împiedica pe aceștia să ofere consiliere concomitent în sectorul public și în sectorul privat și pentru a preveni alte conflicte de interese; |
| --- | --- |

36.

solicită consolidarea codurilor de conduită existente pentru sectorul consilierii fiscale, în special în scopul de a se ține seama de potențialele conflicte de interese, astfel încât acestea să fie comunicate în mod clar și ușor de înțeles; îndeamnă Comisia să propună un cod de conduită al Uniunii pentru toate serviciile de consiliere, care să prevadă comunicarea clară a situațiilor de potențiale conflicte de interese; consideră că acest cod ar trebui să prevadă un regim de incompatibilitate la nivelul Uniunii pentru consultanții fiscali, pentru a-i împiedica pe aceștia să ofere consiliere concomitent în sectorul public și în sectorul privat și pentru a preveni alte conflicte de interese;

| 37. | atrage atenția asupra riscurilor de conflicte de interese care decurg din furnizarea de servicii de consultanță juridică, fiscală și de servicii de audit în cadrul acelorași firme de consultanță; subliniază, prin urmare, importanța unei separări clare între aceste servicii; solicită Comisiei să asigure monitorizarea și punerea în aplicare corespunzătoare a legislației menite să prevină astfel de conflicte și să analizeze necesitatea revizuirii directivei privind auditul, în special a dispozițiilor articolului 22, precum și revizuirea regulamentului privind auditul, în special a dispozițiilor articolului 5 și a definiției „efectului semnificativ” al serviciilor care nu sunt de audit; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra riscurilor de conflicte de interese care decurg din furnizarea de servicii de consultanță juridică, fiscală și de servicii de audit în cadrul acelorași firme de consultanță; subliniază, prin urmare, importanța unei separări clare între aceste servicii; solicită Comisiei să asigure monitorizarea și punerea în aplicare corespunzătoare a legislației menite să prevină astfel de conflicte și să analizeze necesitatea revizuirii directivei privind auditul, în special a dispozițiilor articolului 22, precum și revizuirea regulamentului privind auditul, în special a dispozițiilor articolului 5 și a definiției „efectului semnificativ” al serviciilor care nu sunt de audit;

| 38. | solicită Comisiei să investigheze legătura dintre mediul academic și cel al consultanței fiscale și să abordeze cel puțin problemele privind conflictele de interese; |
| --- | --- |

38.

solicită Comisiei să investigheze legătura dintre mediul academic și cel al consultanței fiscale și să abordeze cel puțin problemele privind conflictele de interese;

| 39. | invită statele membre să instituie sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive, inclusiv sancțiuni penale, pentru managerii societăților implicate în evaziune fiscală și să prevadă posibilitatea revocării licențelor profesionale pentru persoanele și întreprinderile despre care s-a dovedit că sunt implicate în conceperea de scheme ilegale de planificare și evaziune fiscală, în consilierea cu privire la utilizarea unor astfel de scheme sau în utilizarea acestora; solicită Comisiei să evalueze fezabilitatea introducerii unei răspunderi financiare proporționale pentru consultanții fiscali implicați în practici fiscale ilegale; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre să instituie sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive, inclusiv sancțiuni penale, pentru managerii societăților implicate în evaziune fiscală și să prevadă posibilitatea revocării licențelor profesionale pentru persoanele și întreprinderile despre care s-a dovedit că sunt implicate în conceperea de scheme ilegale de planificare și evaziune fiscală, în consilierea cu privire la utilizarea unor astfel de scheme sau în utilizarea acestora; solicită Comisiei să evalueze fezabilitatea introducerii unei răspunderi financiare proporționale pentru consultanții fiscali implicați în practici fiscale ilegale;

| 40. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea introducerii unei răspunderi financiare proporționale pentru băncile și instituțiile financiare care facilitează transferurile către paradisuri fiscale cunoscute, astfel cum sunt definite în viitoarea listă comună a Uniunii privind paradisurile fiscale și jurisdicțiile fiscale necooperante; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să analizeze posibilitatea introducerii unei răspunderi financiare proporționale pentru băncile și instituțiile financiare care facilitează transferurile către paradisuri fiscale cunoscute, astfel cum sunt definite în viitoarea listă comună a Uniunii privind paradisurile fiscale și jurisdicțiile fiscale necooperante;

| 41. | solicită Comisiei să consolideze cerințele ca băncile să raporteze autorităților fiscale din statele membre transferurile către și din jurisdicții incluse pe lista comună a Uniunii privind paradisurile fiscale și jurisdicțiile fiscale necooperante; invită statele membre să se asigure că băncile și alte instituții financiare furnizează informații similare autorităților de reglementare și autorităților fiscale; invită statele membre să consolideze capacitatea administrațiilor lor fiscale de a investiga cazurile de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să consolideze cerințele ca băncile să raporteze autorităților fiscale din statele membre transferurile către și din jurisdicții incluse pe lista comună a Uniunii privind paradisurile fiscale și jurisdicțiile fiscale necooperante; invită statele membre să se asigure că băncile și alte instituții financiare furnizează informații similare autorităților de reglementare și autorităților fiscale; invită statele membre să consolideze capacitatea administrațiilor lor fiscale de a investiga cazurile de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale;

| 42. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de introducere a unei cerințe de informare obligatorie pentru bănci, consultanți fiscali și alți intermediari în ceea ce privește structurile complexe și serviciile speciale care sunt legate de jurisdicții incluse pe lista comună a UE a paradisurilor fiscale și a jurisdicțiilor necooperante, care sunt concepute pentru clienți și utilizate de aceștia pentru a facilita evaziunea fiscală, frauda fiscală, spălarea de bani sau finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de introducere a unei cerințe de informare obligatorie pentru bănci, consultanți fiscali și alți intermediari în ceea ce privește structurile complexe și serviciile speciale care sunt legate de jurisdicții incluse pe lista comună a UE a paradisurilor fiscale și a jurisdicțiilor necooperante, care sunt concepute pentru clienți și utilizate de aceștia pentru a facilita evaziunea fiscală, frauda fiscală, spălarea de bani sau finanțarea terorismului;

| 43. | invită Comisia (31) să introducă norme minime comune specifice împotriva abuzului care vizează contestarea beneficiilor generate de anumite transferuri neuniforme de active (32), al căror efect este adesea deducerea veniturilor într-un stat fără includerea acestora în baza de impozitare a celuilalt stat sau generarea de tranzacții de credit fiscal extern abuzive; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia (31) să introducă norme minime comune specifice împotriva abuzului care vizează contestarea beneficiilor generate de anumite transferuri neuniforme de active (32), al căror efect este adesea deducerea veniturilor într-un stat fără includerea acestora în baza de impozitare a celuilalt stat sau generarea de tranzacții de credit fiscal extern abuzive;

Denunțătorii

| 44. | reiterează rolul esențial al denunțătorilor în dezvăluirea comportamentelor necorespunzătoare, inclusiv a practicilor ilegale sau incorecte; consideră că astfel de dezvăluiri, ce fac lumină cu privire la amploarea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării de bani, sunt în mod clar în interesul public, după cum au demonstrat recentele dezvăluiri „LuxLeaks” și „Panama Papers”, care au arătat dimensiunea fenomenului transferului de active către jurisdicții cu rate de impozitare scăzute; reamintește că posibilitatea de a detecta și a urmări penal persoanele care încalcă obligațiile fiscale depinde în mod esențial de disponibilitatea și de calitatea datelor; |
| --- | --- |

44.

reiterează rolul esențial al denunțătorilor în dezvăluirea comportamentelor necorespunzătoare, inclusiv a practicilor ilegale sau incorecte; consideră că astfel de dezvăluiri, ce fac lumină cu privire la amploarea evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale și a spălării de bani, sunt în mod clar în interesul public, după cum au demonstrat recentele dezvăluiri „LuxLeaks” și „Panama Papers”, care au arătat dimensiunea fenomenului transferului de active către jurisdicții cu rate de impozitare scăzute; reamintește că posibilitatea de a detecta și a urmări penal persoanele care încalcă obligațiile fiscale depinde în mod esențial de disponibilitatea și de calitatea datelor;

| 45. | regretă faptul că Comisia își limitează acțiunile la monitorizarea evoluțiilor din diferite domenii de competență ale Uniunii, fără să intenționeze să ia măsuri concrete în vederea abordării problemei; este preocupat că această lipsă de protecție ar putea pune în pericol publicarea unor noi dezvăluiri, existând astfel riscul ca statele membre să piardă venituri fiscale legitime; regretă profund faptul că Comisia nu a prezentat un răspuns satisfăcător la solicitările de la punctele 144 și 145 din Rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2015 sau la recomandările din Rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015, în special, la solicitarea de a prezenta un cadru juridic clar privind protecția denunțătorilor și a altor categorii similare, până la sfârșitul anului 2016; |
| --- | --- |

45.

regretă faptul că Comisia își limitează acțiunile la monitorizarea evoluțiilor din diferite domenii de competență ale Uniunii, fără să intenționeze să ia măsuri concrete în vederea abordării problemei; este preocupat că această lipsă de protecție ar putea pune în pericol publicarea unor noi dezvăluiri, existând astfel riscul ca statele membre să piardă venituri fiscale legitime; regretă profund faptul că Comisia nu a prezentat un răspuns satisfăcător la solicitările de la punctele 144 și 145 din Rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2015 sau la recomandările din Rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015, în special, la solicitarea de a prezenta un cadru juridic clar privind protecția denunțătorilor și a altor categorii similare, până la sfârșitul anului 2016;

| 46. | repetă apelul adresat Comisiei de a propune cât mai curând un cadru juridic clar, care să garanteze protecția efectivă a denunțătorilor, dar și a jurnaliștilor și a altor persoane cu legături cu presa, care îi ajută și le facilitează activitatea; solicită statelor membre să își revizuiască legislația actuală privind protecția denunțătorilor, pentru a include posibilitatea de neurmărire penală în situații în care denunțătorii au acționat în interes public; invită Comisia să aibă drept model cele mai bune exemple de acte legislative în ceea ce privește protecția denunțătorilor deja în vigoare în unele state membre; |
| --- | --- |

46.

repetă apelul adresat Comisiei de a propune cât mai curând un cadru juridic clar, care să garanteze protecția efectivă a denunțătorilor, dar și a jurnaliștilor și a altor persoane cu legături cu presa, care îi ajută și le facilitează activitatea; solicită statelor membre să își revizuiască legislația actuală privind protecția denunțătorilor, pentru a include posibilitatea de neurmărire penală în situații în care denunțătorii au acționat în interes public; invită Comisia să aibă drept model cele mai bune exemple de acte legislative în ceea ce privește protecția denunțătorilor deja în vigoare în unele state membre;

Grupul de lucru pentru codul de conduită și aspecte interinstituționale

| 47. | regretă că, deși prima și a doua sa comisie specială (TAXE 1 și TAXE 2) au solicitat în repetate rânduri acces complet la documentele și procesele-verbale ale Grupului de lucru pentru codul de conduită, doar un număr limitat de documente noi au fost puse la dispoziție pentru a fi consultate de deputații în Parlamentul European cu ușile închise, iar acest lucru s-a reușit abia la cinci luni de la începerea mandatului Comisiei TAXE 2; subliniază faptul că o parte din aceste documente ar fi trebuit să fie făcute publice pentru a permite controlul public și o dezbatere politică deschisă cu privire la conținutul lor; observă, de asemenea, faptul că disponibilitatea Consiliului de a răspunde acestor solicitări rămâne nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

47.

regretă că, deși prima și a doua sa comisie specială (TAXE 1 și TAXE 2) au solicitat în repetate rânduri acces complet la documentele și procesele-verbale ale Grupului de lucru pentru codul de conduită, doar un număr limitat de documente noi au fost puse la dispoziție pentru a fi consultate de deputații în Parlamentul European cu ușile închise, iar acest lucru s-a reușit abia la cinci luni de la începerea mandatului Comisiei TAXE 2; subliniază faptul că o parte din aceste documente ar fi trebuit să fie făcute publice pentru a permite controlul public și o dezbatere politică deschisă cu privire la conținutul lor; observă, de asemenea, faptul că disponibilitatea Consiliului de a răspunde acestor solicitări rămâne nesatisfăcătoare;

| 48. | regretă faptul că, deși a furnizat anumite procese-verbale interne ale reuniunilor Grupului de lucru pentru codul de conduită, Comisia nu a putut ține evidența tuturor documentelor distribuite; consideră că este obligația Comisiei să țină evidența tuturor informațiilor și documentelor transmise în cadrul mandatului Grupului de lucru pentru codul de conduită, pentru a evalua conformitatea măsurilor adoptate de statele membre în baza tratatului; solicită Comisiei să ia urgent măsuri pentru îmbunătățirea acestei situații, prin recuperarea tuturor documentelor; solicită Consiliului și statelor membre să coopereze cu Comisia în această privință; |
| --- | --- |

48.

regretă faptul că, deși a furnizat anumite procese-verbale interne ale reuniunilor Grupului de lucru pentru codul de conduită, Comisia nu a putut ține evidența tuturor documentelor distribuite; consideră că este obligația Comisiei să țină evidența tuturor informațiilor și documentelor transmise în cadrul mandatului Grupului de lucru pentru codul de conduită, pentru a evalua conformitatea măsurilor adoptate de statele membre în baza tratatului; solicită Comisiei să ia urgent măsuri pentru îmbunătățirea acestei situații, prin recuperarea tuturor documentelor; solicită Consiliului și statelor membre să coopereze cu Comisia în această privință;

| 49. | îndeamnă statele membre să îmbunătățească transparența și eficiența metodelor de lucru ale Grupului de lucru pentru codul de conduită, deoarece acestea sunt unul dintre factorii care împiedică o eventuală îmbunătățire concretă a abordării practicilor fiscale nocive; regretă faptul că nu a primit mai multe documente interne de la Grupul de lucru pentru codul de conduită provenind de la Consiliu sau de la statele membre, documente care sunt esențiale pentru buna punere în aplicare a mandatului comisiei speciale; solicită publicarea regulată a rezultatelor acțiunilor sale de supraveghere în ceea ce privește gradul în care statele membre respectă recomandările efectuate; solicită Grupului de lucru pentru codul de conduită să prezinte un raport anual accesibil public, în care să identifice și să descrie cele mai dăunătoare practici fiscale folosite de statele membre pe parcursul anului respectiv; reamintește apelul adresat Consiliului în 2015 de a institui, la nivel politic, un „comitet pentru taxe”; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă statele membre să îmbunătățească transparența și eficiența metodelor de lucru ale Grupului de lucru pentru codul de conduită, deoarece acestea sunt unul dintre factorii care împiedică o eventuală îmbunătățire concretă a abordării practicilor fiscale nocive; regretă faptul că nu a primit mai multe documente interne de la Grupul de lucru pentru codul de conduită provenind de la Consiliu sau de la statele membre, documente care sunt esențiale pentru buna punere în aplicare a mandatului comisiei speciale; solicită publicarea regulată a rezultatelor acțiunilor sale de supraveghere în ceea ce privește gradul în care statele membre respectă recomandările efectuate; solicită Grupului de lucru pentru codul de conduită să prezinte un raport anual accesibil public, în care să identifice și să descrie cele mai dăunătoare practici fiscale folosite de statele membre pe parcursul anului respectiv; reamintește apelul adresat Consiliului în 2015 de a institui, la nivel politic, un „comitet pentru taxe”;

| 50. | stabilește, pe baza informațiilor publice, că între anii 1998 și 2014 Grupul de lucru pentru codul de conduită a analizat 421 de măsuri, dintre care 111 au fost considerat nocive (26 %), dar două treimi dintre aceste măsuri au fost examinate în cursul primilor cinci ani de existență a grupului; observă că statele membre au relaxat controlul măsurilor de-a lungul anilor, doar 5 % din totalul măsurilor fiind examinate în 2014, și regretă faptul că, din noiembrie 2012, grupul nu a constatat nicio măsură fiscală nocivă; concluzionează că, în ultimii zece ani, Grupul de lucru pentru codul de conduită nu a fost pe deplin operațional și că guvernanța și mandatul acestuia necesită o revizuire urgentă; |
| --- | --- |

50.

stabilește, pe baza informațiilor publice, că între anii 1998 și 2014 Grupul de lucru pentru codul de conduită a analizat 421 de măsuri, dintre care 111 au fost considerat nocive (26 %), dar două treimi dintre aceste măsuri au fost examinate în cursul primilor cinci ani de existență a grupului; observă că statele membre au relaxat controlul măsurilor de-a lungul anilor, doar 5 % din totalul măsurilor fiind examinate în 2014, și regretă faptul că, din noiembrie 2012, grupul nu a constatat nicio măsură fiscală nocivă; concluzionează că, în ultimii zece ani, Grupul de lucru pentru codul de conduită nu a fost pe deplin operațional și că guvernanța și mandatul acestuia necesită o revizuire urgentă;

| 51. | reiterează apelul său adresat Comisiei în 2015 de a actualiza raportul Simmons & Simmons din 1999 privind practicile administrative menționate la punctul 26 din raportul din 1999 al Grupului de lucru pentru codul de conduită [raportul Primarolo (SN 4901/99)]; |
| --- | --- |

51.

reiterează apelul său adresat Comisiei în 2015 de a actualiza raportul Simmons & Simmons din 1999 privind practicile administrative menționate la punctul 26 din raportul din 1999 al Grupului de lucru pentru codul de conduită [raportul Primarolo (SN 4901/99)];

| 52. | subliniază că, deși codul de conduită a permis realizarea unor îmbunătățiri, auto-notificarea măsurilor potențial nocive de către statele membre nu este eficientă, criteriile de identificare a măsurilor nocive sunt depășite, iar principiul unanimității pentru a lua decizii privind caracterul nociv nu s-a dovedit eficient; regretă că mai multe state membre se opun unei reforme necesare a Grupului de lucru pentru codul de conduită; îndeamnă Comisia și statele membre, prin urmare, să ia măsurile necesare pentru a reforma, cât mai curând, criteriile de identificare a măsurilor dăunătoare și a aspectelor legate de guvernanță ale Grupului de lucru pentru codul de conduită (inclusiv structura decizională și monitorizarea procedurilor convenite de lichidare și statu-quo, evitarea potențialelor amânări, sancțiunile în caz de nerespectare), cu scopul de a consolida transparența publică și responsabilitatea grupului și pentru a asigura implicarea puternică a Parlamentului și accesul său la informații; subliniază deficiențele și alte informații relevante menționate în Anexa 3; constată, de asemenea, că atunci când se compară lista Comisiei conținând toate regimurile fiscale evaluate în mod oficial de către Grupul de lucru pentru codul de conduită cu documentele reuniunii respective din momentul adoptării deciziei și ulterior, în multe cazuri este, pe de o parte, neclar modul în care s-a ajuns la o decizie, de exemplu, cum se explică faptul că regimuri în cazul cărora existau motive pentru a presupune că ar fi nocive au fost declarate în cele din urmă nedăunătoare și, pe de altă parte, în ceea ce privește cazurile în care nocivitatea dovedită a fost rezultatul evaluării, dacă procedurile de lichidare implicite au fost finalizate în mod satisfăcător de către statele membre; prin urmare, subliniază că statele membre nu și-au îndeplinit obligațiile prevăzute în Directivele 77/799/CEE și 2011/16/UE ale Consiliului, deoarece nu au făcut schimb spontan de informații fiscale, nici măcar în cazurile în care existau motive clare, în ciuda marjei de discreție lăsate de aceste directive, pentru a presupune că ar putea surveni pierderi fiscale în alte state membre sau că transferurile artificiale de profituri în interiorul grupurilor ar putea genera economii fiscale; subliniază faptul că Comisia nu și-a îndeplinit rolul de gardian al tratatelor, prevăzut la articolul 17 alineatul (1) din TUE, prin faptul că nu a acționat în această privință și nu a luat toate măsurile necesare pentru a se asigura că statele membre își respectă obligațiile care le revin, în special cele prevăzute în Directivele 77/799/CEE și 2011/16/UE ale Consiliului, în ciuda dovezilor contrare; |
| --- | --- |

52.

subliniază că, deși codul de conduită a permis realizarea unor îmbunătățiri, auto-notificarea măsurilor potențial nocive de către statele membre nu este eficientă, criteriile de identificare a măsurilor nocive sunt depășite, iar principiul unanimității pentru a lua decizii privind caracterul nociv nu s-a dovedit eficient; regretă că mai multe state membre se opun unei reforme necesare a Grupului de lucru pentru codul de conduită; îndeamnă Comisia și statele membre, prin urmare, să ia măsurile necesare pentru a reforma, cât mai curând, criteriile de identificare a măsurilor dăunătoare și a aspectelor legate de guvernanță ale Grupului de lucru pentru codul de conduită (inclusiv structura decizională și monitorizarea procedurilor convenite de lichidare și statu-quo, evitarea potențialelor amânări, sancțiunile în caz de nerespectare), cu scopul de a consolida transparența publică și responsabilitatea grupului și pentru a asigura implicarea puternică a Parlamentului și accesul său la informații; subliniază deficiențele și alte informații relevante menționate în Anexa 3; constată, de asemenea, că atunci când se compară lista Comisiei conținând toate regimurile fiscale evaluate în mod oficial de către Grupul de lucru pentru codul de conduită cu documentele reuniunii respective din momentul adoptării deciziei și ulterior, în multe cazuri este, pe de o parte, neclar modul în care s-a ajuns la o decizie, de exemplu, cum se explică faptul că regimuri în cazul cărora existau motive pentru a presupune că ar fi nocive au fost declarate în cele din urmă nedăunătoare și, pe de altă parte, în ceea ce privește cazurile în care nocivitatea dovedită a fost rezultatul evaluării, dacă procedurile de lichidare implicite au fost finalizate în mod satisfăcător de către statele membre; prin urmare, subliniază că statele membre nu și-au îndeplinit obligațiile prevăzute în Directivele 77/799/CEE și 2011/16/UE ale Consiliului, deoarece nu au făcut schimb spontan de informații fiscale, nici măcar în cazurile în care existau motive clare, în ciuda marjei de discreție lăsate de aceste directive, pentru a presupune că ar putea surveni pierderi fiscale în alte state membre sau că transferurile artificiale de profituri în interiorul grupurilor ar putea genera economii fiscale; subliniază faptul că Comisia nu și-a îndeplinit rolul de gardian al tratatelor, prevăzut la articolul 17 alineatul (1) din TUE, prin faptul că nu a acționat în această privință și nu a luat toate măsurile necesare pentru a se asigura că statele membre își respectă obligațiile care le revin, în special cele prevăzute în Directivele 77/799/CEE și 2011/16/UE ale Consiliului, în ciuda dovezilor contrare;

| 53. | ia act de faptul că Comisia specială a remarcat o practică a unor state membre de obstrucționare sistematică a oricărui progres în ceea ce privește combaterea evitării obligațiilor fiscale; constată că Grupul de lucru pentru codul de conduită poartă discuții cu privire la practicile administrative (decizii) de aproape două decenii; condamnă faptul că unele state membre s-au arătat reticente în a aproba schimburile de informații legate de deciziile lor fiscale înainte de scandalul LuxLeaks și că în continuare ezită să pună în aplicare în legislația națională modelul de instrucțiuni elaborat în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, în ciuda angajamentelor luate după dezvăluirile din cazul LuxLeaks; |
| --- | --- |

53.

ia act de faptul că Comisia specială a remarcat o practică a unor state membre de obstrucționare sistematică a oricărui progres în ceea ce privește combaterea evitării obligațiilor fiscale; constată că Grupul de lucru pentru codul de conduită poartă discuții cu privire la practicile administrative (decizii) de aproape două decenii; condamnă faptul că unele state membre s-au arătat reticente în a aproba schimburile de informații legate de deciziile lor fiscale înainte de scandalul LuxLeaks și că în continuare ezită să pună în aplicare în legislația națională modelul de instrucțiuni elaborat în cadrul Grupului de lucru pentru codul de conduită, în ciuda angajamentelor luate după dezvăluirile din cazul LuxLeaks;

| 54. | solicită Comisiei să acorde Parlamentului acces permanent, prompt și regulat la documentele interne și la procesele-verbale ale grupurilor de lucru ale Consiliului în materie fiscală, inclusiv Codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, Grupul de lucru la nivel înalt și Grupul de lucru pentru chestiuni fiscale; recomandă Comisiei să utilizeze ca exemplu în acest sens acordul încheiat cu Parlamentul privind accesul la procesele-verbale ale mecanismului unic de supraveghere (MUS) / BCE; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să acorde Parlamentului acces permanent, prompt și regulat la documentele interne și la procesele-verbale ale grupurilor de lucru ale Consiliului în materie fiscală, inclusiv Codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, Grupul de lucru la nivel înalt și Grupul de lucru pentru chestiuni fiscale; recomandă Comisiei să utilizeze ca exemplu în acest sens acordul încheiat cu Parlamentul privind accesul la procesele-verbale ale mecanismului unic de supraveghere (MUS) / BCE;

| 55. | solicită Comisiei ca, în cazul unei reacții nesatisfăcătoare din partea statelor membre, să prezinte o propunere legislativă, preferabil în temeiul articolului 116 din TFUE sau al articolului 352 din TFUE sau în cadrul procedurii de cooperare consolidată, pentru a îmbunătăți eficacitatea Grupului de lucru pentru codul de conduită; |
| --- | --- |

55.

solicită Comisiei ca, în cazul unei reacții nesatisfăcătoare din partea statelor membre, să prezinte o propunere legislativă, preferabil în temeiul articolului 116 din TFUE sau al articolului 352 din TFUE sau în cadrul procedurii de cooperare consolidată, pentru a îmbunătăți eficacitatea Grupului de lucru pentru codul de conduită;

| 56. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să ia măsuri urgente împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a planificării fiscale agresive, în ceea ce privește cererea și oferta deopotrivă; regretă faptul că, timp de mai mulți ani, Consiliul și în special unele state membre nu a luat măsuri decisive în aceste chestiuni și reamintește statelor membre că au posibilitatea de a crea sisteme de cooperare consolidată (între cel puțin nouă state membre), pentru a accelera acțiunile de combatere a practicilor fiscale nocive și ilegale; |
| --- | --- |

56.

solicită instituțiilor UE și statelor membre să ia măsuri urgente împotriva fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale și a planificării fiscale agresive, în ceea ce privește cererea și oferta deopotrivă; regretă faptul că, timp de mai mulți ani, Consiliul și în special unele state membre nu a luat măsuri decisive în aceste chestiuni și reamintește statelor membre că au posibilitatea de a crea sisteme de cooperare consolidată (între cel puțin nouă state membre), pentru a accelera acțiunile de combatere a practicilor fiscale nocive și ilegale;

| 57. | solicită crearea, în cadrul structurii Comisiei, a unui nou Centru pentru coerența și coordonarea politicilor fiscale ale Uniunii, care să asigure funcționarea corespunzătoare și coerentă a pieței unice și punerea în aplicare a standardelor internaționale; consideră că acest nou centru ar trebui să fie însărcinat cu evaluarea și monitorizarea politicilor fiscale ale statelor membre la nivelul Uniunii, asigurându-se că statele membre nu pun în aplicare noi măsuri fiscale nocive, să monitorizeze respectarea listei comune a Uniunii privind jurisdicțiile necooperante de către statele membre, să asigure și să stimuleze cooperarea între administrațiile fiscale naționale (de exemplu prin formare și prin schimbul de bune practici) și să inițieze programe academice în acest domeniu; consideră că, astfel, acest centru ar putea contribui la prevenirea unor noi lacune fiscale care apar din cauza necoordonării inițiativelor de politică între statele membre și ar contracara practicile și standardele fiscale care afectează, obstrucționează sau interferează cu funcționarea corespunzătoare și cu mecanismul pieței unice; consideră că acest centru ar putea funcționa și ca punct de contact pentru denunțători, în cazul în care statele membre și administrațiile fiscale naționale nu reacționează la dezvăluirile cazurilor de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale sau nu investighează în mod adecvat aceste cazuri; consideră că acest centru ar putea beneficia de punerea în comun a expertizei la nivelul Uniunii și la nivel național, pentru a reduce sarcina contribuabililor; |
| --- | --- |

57.

solicită crearea, în cadrul structurii Comisiei, a unui nou Centru pentru coerența și coordonarea politicilor fiscale ale Uniunii, care să asigure funcționarea corespunzătoare și coerentă a pieței unice și punerea în aplicare a standardelor internaționale; consideră că acest nou centru ar trebui să fie însărcinat cu evaluarea și monitorizarea politicilor fiscale ale statelor membre la nivelul Uniunii, asigurându-se că statele membre nu pun în aplicare noi măsuri fiscale nocive, să monitorizeze respectarea listei comune a Uniunii privind jurisdicțiile necooperante de către statele membre, să asigure și să stimuleze cooperarea între administrațiile fiscale naționale (de exemplu prin formare și prin schimbul de bune practici) și să inițieze programe academice în acest domeniu; consideră că, astfel, acest centru ar putea contribui la prevenirea unor noi lacune fiscale care apar din cauza necoordonării inițiativelor de politică între statele membre și ar contracara practicile și standardele fiscale care afectează, obstrucționează sau interferează cu funcționarea corespunzătoare și cu mecanismul pieței unice; consideră că acest centru ar putea funcționa și ca punct de contact pentru denunțători, în cazul în care statele membre și administrațiile fiscale naționale nu reacționează la dezvăluirile cazurilor de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale sau nu investighează în mod adecvat aceste cazuri; consideră că acest centru ar putea beneficia de punerea în comun a expertizei la nivelul Uniunii și la nivel național, pentru a reduce sarcina contribuabililor;

Dimensiunea externă

| 58. | salută reînnoirea interesului G8 și G20 pentru problemele fiscale, ceea ce ar trebui să conducă la noi recomandări; solicită Comisiei să păstreze o poziție coerentă, în numele Uniunii, în cadrul viitoarelor reuniuni și simpozioane ad hoc ale G20; solicită Comisiei să informeze periodic Parlamentul cu privire la constatările și posibilele consecințe ale deciziilor G20 asupra combaterii erodării bazei de impozitare a întreprinderilor, practicilor agresive de planificare fiscală și a oricăror fluxuri financiare ilegale; |
| --- | --- |

58.

salută reînnoirea interesului G8 și G20 pentru problemele fiscale, ceea ce ar trebui să conducă la noi recomandări; solicită Comisiei să păstreze o poziție coerentă, în numele Uniunii, în cadrul viitoarelor reuniuni și simpozioane ad hoc ale G20; solicită Comisiei să informeze periodic Parlamentul cu privire la constatările și posibilele consecințe ale deciziilor G20 asupra combaterii erodării bazei de impozitare a întreprinderilor, practicilor agresive de planificare fiscală și a oricăror fluxuri financiare ilegale;

| 59. | solicită Uniunii, G20, OCDE și ONU să coopereze mai mult pentru a promova orientări globale, care vor fi benefice și pentru țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

59.

solicită Uniunii, G20, OCDE și ONU să coopereze mai mult pentru a promova orientări globale, care vor fi benefice și pentru țările în curs de dezvoltare;

| 60. | sprijină crearea unui organism global în cadrul ONU, bine echipat și dotat cu resurse suplimentare suficiente, care să garanteze că toate țările pot participa pe picior de egalitate la elaborarea și reformarea politicilor fiscale globale; invită UE și statele membre să înceapă demersurile pentru organizarea unui summit ambițios privind sistemul fiscal global, cu scopul de a crea un astfel de organism; |
| --- | --- |

60.

sprijină crearea unui organism global în cadrul ONU, bine echipat și dotat cu resurse suplimentare suficiente, care să garanteze că toate țările pot participa pe picior de egalitate la elaborarea și reformarea politicilor fiscale globale; invită UE și statele membre să înceapă demersurile pentru organizarea unui summit ambițios privind sistemul fiscal global, cu scopul de a crea un astfel de organism;

| 61. | invită forumurile internaționale să convină asupra unei definiții mai stricte și mai precise a proprietății efective pentru a asigura o transparență mai mare; |
| --- | --- |

61.

invită forumurile internaționale să convină asupra unei definiții mai stricte și mai precise a proprietății efective pentru a asigura o transparență mai mare;

| 62. | invită Comisia și statele membre să analizeze, dacă este cazul, efectele colaterale ale politicilor fiscale naționale și europene, pentru a evalua impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia și statele membre să analizeze, dacă este cazul, efectele colaterale ale politicilor fiscale naționale și europene, pentru a evalua impactul asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 63. | subliniază că scurgerile ilicite de capital explică în foarte mare măsură acumularea datoriei unei țări, în timp ce planificarea fiscală agresivă este contrară principiilor responsabilității sociale a întreprinderilor; |
| --- | --- |

63.

subliniază că scurgerile ilicite de capital explică în foarte mare măsură acumularea datoriei unei țări, în timp ce planificarea fiscală agresivă este contrară principiilor responsabilității sociale a întreprinderilor;

| 64. | invită Comisia să includă în toate acordurile comerciale și de parteneriat clauze privind buna guvernare fiscală, care să se refere în special la respectarea recomandărilor OCDE relevante din domeniul fiscal (de exemplu, inițiativa BEPS) și să asigure faptul că acordurile comerciale și de parteneriat nu pot fi folosite abuziv de societăți sau de intermediari în scopul eludării și evaziunii fiscale ori pentru a spăla banii proveniți din activități ilegale; |
| --- | --- |

64.

invită Comisia să includă în toate acordurile comerciale și de parteneriat clauze privind buna guvernare fiscală, care să se refere în special la respectarea recomandărilor OCDE relevante din domeniul fiscal (de exemplu, inițiativa BEPS) și să asigure faptul că acordurile comerciale și de parteneriat nu pot fi folosite abuziv de societăți sau de intermediari în scopul eludării și evaziunii fiscale ori pentru a spăla banii proveniți din activități ilegale;

| 65. | solicită OCDE și altor organisme internaționale să înceapă lucrările pentru plan de acțiune ambițios privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS II), care să se bazeze, în principal, pe standarde minime și pe obiective concrete de implementare; |
| --- | --- |

65.

solicită OCDE și altor organisme internaționale să înceapă lucrările pentru plan de acțiune ambițios privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS II), care să se bazeze, în principal, pe standarde minime și pe obiective concrete de implementare;

| 66. | subliniază că ar trebui îmbunătățită coordonarea între Comisie și statele membre care fac parte din Grupul de acțiune financiară internațională (GAFI) pentru ca UE să își facă auzită vocea; subliniază că este necesar să se elaboreze orientări detaliate privind implementarea, destinate în special țărilor în curs de dezvoltare, precum și să se monitorizeze elaborarea unor noi măsuri fiscale nocive; |
| --- | --- |

66.

subliniază că ar trebui îmbunătățită coordonarea între Comisie și statele membre care fac parte din Grupul de acțiune financiară internațională (GAFI) pentru ca UE să își facă auzită vocea; subliniază că este necesar să se elaboreze orientări detaliate privind implementarea, destinate în special țărilor în curs de dezvoltare, precum și să se monitorizeze elaborarea unor noi măsuri fiscale nocive;

| 67. | în acest sens, solicită crearea unui grup parlamentar de monitorizare la nivelul OCDE, care să observe și să evalueze formularea și implementarea acestei inițiative; |
| --- | --- |

67.

în acest sens, solicită crearea unui grup parlamentar de monitorizare la nivelul OCDE, care să observe și să evalueze formularea și implementarea acestei inițiative;

| 68. | solicită stabilirea unui dialog structurat între Parlamentul European și Congresul SUA în chestiunile fiscale internaționale; recomandă înființarea unui forum oficial interparlamentar care să ocupe de aceste chestiuni, dar și de folosirea în acest sens a cadrului existent al Dialogului transatlantic al legiuitorilor; încurajează UE și SUA să coopereze pentru implementarea proiectului de Plan de acțiune al OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor; ia act de lipsa de reciprocitate semnificativă care se manifestă între SUA și UE în cadrul acordului interguvernamental FATCA; încurajează consolidarea cooperării între SUA și UE în cadrul acordului interguvernamental FATCA pentru a garanta reciprocitatea și invită toate părțile implicate să participe activ la implementarea cordului; |
| --- | --- |

68.

solicită stabilirea unui dialog structurat între Parlamentul European și Congresul SUA în chestiunile fiscale internaționale; recomandă înființarea unui forum oficial interparlamentar care să ocupe de aceste chestiuni, dar și de folosirea în acest sens a cadrului existent al Dialogului transatlantic al legiuitorilor; încurajează UE și SUA să coopereze pentru implementarea proiectului de Plan de acțiune al OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor; ia act de lipsa de reciprocitate semnificativă care se manifestă între SUA și UE în cadrul acordului interguvernamental FATCA; încurajează consolidarea cooperării între SUA și UE în cadrul acordului interguvernamental FATCA pentru a garanta reciprocitatea și invită toate părțile implicate să participe activ la implementarea cordului;

| 69. | salută proiectul pilot privind schimbul automat de informații referitoare la proprietatea efectivă între autoritățile fiscale, proiect lansat în aprilie 2016 de către cele mai mari cinci state membre ale UE; cere, conform intenției declarate a celor cinci țări, ca această inițiativă să fie extinsă și să constituie baza unui standard general pentru schimburile de informații, asemănător cu cel care există pentru informațiile privind conturile financiare; |
| --- | --- |

69.

salută proiectul pilot privind schimbul automat de informații referitoare la proprietatea efectivă între autoritățile fiscale, proiect lansat în aprilie 2016 de către cele mai mari cinci state membre ale UE; cere, conform intenției declarate a celor cinci țări, ca această inițiativă să fie extinsă și să constituie baza unui standard general pentru schimburile de informații, asemănător cu cel care există pentru informațiile privind conturile financiare;

| 70. | solicită, ca etapă următoare în procesul de consolidare a disponibilității informațiilor referitoare la proprietatea efectivă și a eficacității schimburilor de informații de acest tip, crearea unui registru public al proprietății efective la nivelul Uniunii, inclusiv standarde uniformizate de acces la informațiile privind proprietatea efectivă și prezentarea tuturor garanțiilor necesare pentru protecția datelor, care vor sta la baza unei inițiative globale în acest sens; subliniază rolul vital în această privință al instituțiilor precum OCDE și ONU; |
| --- | --- |

70.

solicită, ca etapă următoare în procesul de consolidare a disponibilității informațiilor referitoare la proprietatea efectivă și a eficacității schimburilor de informații de acest tip, crearea unui registru public al proprietății efective la nivelul Uniunii, inclusiv standarde uniformizate de acces la informațiile privind proprietatea efectivă și prezentarea tuturor garanțiilor necesare pentru protecția datelor, care vor sta la baza unei inițiative globale în acest sens; subliniază rolul vital în această privință al instituțiilor precum OCDE și ONU;

| 71. | solicită realizarea unui studiu privind fezabilitatea unui registru global al tuturor activelor financiare deținute de persoane fizice, societăți și de toate entitățile, precum fonduri fiduciare și fundații, la care autoritățile fiscale să aibă acces deplin și care să includă garanții adecvate pentru protejarea confidențialității informațiilor cuprinse în registru; |
| --- | --- |

71.

solicită realizarea unui studiu privind fezabilitatea unui registru global al tuturor activelor financiare deținute de persoane fizice, societăți și de toate entitățile, precum fonduri fiduciare și fundații, la care autoritățile fiscale să aibă acces deplin și care să includă garanții adecvate pentru protejarea confidențialității informațiilor cuprinse în registru;

| 72. | subliniază necesitatea unei abordări comune și cuprinzătoare a UE și SUA privind punerea în aplicare a standardelor OCDE și proprietatea efectivă; subliniază de asemenea, că ar trebui incluse clauze privind buna guvernare fiscală în toate tratatele comerciale viitoare, pentru a asigura condiții de concurență echitabile, pentru a crea valoare adăugată pentru societate în ansamblu și pentru a combate evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale, precum și pentru ca partenerii transatlantici să joace un rol de lider în promovarea bunei guvernări fiscale; |
| --- | --- |

72.

subliniază necesitatea unei abordări comune și cuprinzătoare a UE și SUA privind punerea în aplicare a standardelor OCDE și proprietatea efectivă; subliniază de asemenea, că ar trebui incluse clauze privind buna guvernare fiscală în toate tratatele comerciale viitoare, pentru a asigura condiții de concurență echitabile, pentru a crea valoare adăugată pentru societate în ansamblu și pentru a combate evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale, precum și pentru ca partenerii transatlantici să joace un rol de lider în promovarea bunei guvernări fiscale;

Alte recomandări

| 73. | solicită tuturor parlamentelor naționale să colaboreze pentru a asigura controlul corespunzător și coerența sistemelor fiscale între statele membre; solicită parlamentelor naționale să rămână vigilente în ceea ce privește deciziile propriilor guverne în acest sens și să își intensifice angajamentul față de activitatea forumurilor interparlamentare în chestiuni fiscale; |
| --- | --- |

73.

solicită tuturor parlamentelor naționale să colaboreze pentru a asigura controlul corespunzător și coerența sistemelor fiscale între statele membre; solicită parlamentelor naționale să rămână vigilente în ceea ce privește deciziile propriilor guverne în acest sens și să își intensifice angajamentul față de activitatea forumurilor interparlamentare în chestiuni fiscale;

| 74. | invită Comisia să investigheze toate cazurile de ajutoare de stat ilegale care i-au fost aduse la cunoștință, pentru a garanta egalitatea de tratament în fața legislației Uniunii; invită Comisia să adopte o decizie care să dispună recuperarea sumelor în toate cazurile în care presupusul avantaj fiscal este considerat ajutor de stat ilegal; este preocupat de acuzele aduse Luxemburgului că ar oferi decizii fiscale verbale cu scopul de a se sustrage obligației privind schimbul de informații în temeiul Directivei privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze dacă statele membre înlocuiesc o practică fiscală nocivă cu o alta după ce s-au realizat progrese legislative la nivelul Uniunii; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze orice caz de denaturare a pieței cauzată de acordarea unor avantaje fiscale specifice; |
| --- | --- |

74.

invită Comisia să investigheze toate cazurile de ajutoare de stat ilegale care i-au fost aduse la cunoștință, pentru a garanta egalitatea de tratament în fața legislației Uniunii; invită Comisia să adopte o decizie care să dispună recuperarea sumelor în toate cazurile în care presupusul avantaj fiscal este considerat ajutor de stat ilegal; este preocupat de acuzele aduse Luxemburgului că ar oferi decizii fiscale verbale cu scopul de a se sustrage obligației privind schimbul de informații în temeiul Directivei privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze dacă statele membre înlocuiesc o practică fiscală nocivă cu o alta după ce s-au realizat progrese legislative la nivelul Uniunii; invită Comisia să monitorizeze și să raporteze orice caz de denaturare a pieței cauzată de acordarea unor avantaje fiscale specifice;

| 75. | subliniază potențialul soluțiilor digitale pentru colectarea eficientă a impozitelor prin obținerea de date fiscale direct din operațiile făcute în economia colaborativă și prin reducerea generală a volumului de muncă a autorităților fiscale ale statelor membre; |
| --- | --- |

75.

subliniază potențialul soluțiilor digitale pentru colectarea eficientă a impozitelor prin obținerea de date fiscale direct din operațiile făcute în economia colaborativă și prin reducerea generală a volumului de muncă a autorităților fiscale ale statelor membre;

| 76. | ia act de revelațiile din scandalul „Panama Papers”, care au documentat folosirea sistematică a societăților fantomă de către firme, dar și de către cetățeni privați pentru a ascunde activele impozabile și veniturile obținute din corupție și crimă organizată; salută decizia Parlamentului de a crea o comisie de anchetă în această privință și de a continua lucrările privind evaziunea fiscală, evitarea obligațiilor fiscale și spălarea de bani; subliniază importanța politică imensă a unei analize a modului de operare al autorităților fiscale și al firmelor implicate în practicile descrise, pentru a rezolva lacunele legislative; |
| --- | --- |

76.

ia act de revelațiile din scandalul „Panama Papers”, care au documentat folosirea sistematică a societăților fantomă de către firme, dar și de către cetățeni privați pentru a ascunde activele impozabile și veniturile obținute din corupție și crimă organizată; salută decizia Parlamentului de a crea o comisie de anchetă în această privință și de a continua lucrările privind evaziunea fiscală, evitarea obligațiilor fiscale și spălarea de bani; subliniază importanța politică imensă a unei analize a modului de operare al autorităților fiscale și al firmelor implicate în practicile descrise, pentru a rezolva lacunele legislative;

| 77. | observă că se impun mai multe măsuri privind accesul la documentele statelor membre, ale Comisiei și ale Grupului de lucru pentru codul de conduită; susține din nou că este necesară o analiză suplimentară a documentelor puse deja la dispoziția Parlamentului, pentru a evalua în mod corespunzător necesitatea unor acțiuni politice și a unor inițiative de politică suplimentare; invită viitoarea comisie de anchetă să continue aceste demersuri și să adopte un format diferit de cel al Comisiei speciale, care să fie mai apropiat de cel al unei comisii care adresează întrebări, ca de exemplu „Public Accounts Committee” (Comitetul pentru finanțele publice) din Regatul Unit; |
| --- | --- |

77.

observă că se impun mai multe măsuri privind accesul la documentele statelor membre, ale Comisiei și ale Grupului de lucru pentru codul de conduită; susține din nou că este necesară o analiză suplimentară a documentelor puse deja la dispoziția Parlamentului, pentru a evalua în mod corespunzător necesitatea unor acțiuni politice și a unor inițiative de politică suplimentare; invită viitoarea comisie de anchetă să continue aceste demersuri și să adopte un format diferit de cel al Comisiei speciale, care să fie mai apropiat de cel al unei comisii care adresează întrebări, ca de exemplu „Public Accounts Committee” (Comitetul pentru finanțele publice) din Regatul Unit;

| 78. | invită Consiliul să folosească optim procedura de consultare cu Parlamentul, care implică în special că pentru orice acord politic se așteaptă opinia Parlamentului și se urmărește să se țină cont de poziția exprimată de Parlament; |
| --- | --- |

78.

invită Consiliul să folosească optim procedura de consultare cu Parlamentul, care implică în special că pentru orice acord politic se așteaptă opinia Parlamentului și se urmărește să se țină cont de poziția exprimată de Parlament;

| 79. | își asumă angajamentul de a continua munca depusă de comisia sa specială, rezolvând obstacolele întâlnite în îndeplinirea mandatului, și de a da curs în mod corespunzător recomandărilor sale; solicită autorităților sale competente să identifice cel mai bun cadru instituțional pentru a realiza acest lucru; |
| --- | --- |

79.

își asumă angajamentul de a continua munca depusă de comisia sa specială, rezolvând obstacolele întâlnite în îndeplinirea mandatului, și de a da curs în mod corespunzător recomandărilor sale; solicită autorităților sale competente să identifice cel mai bun cadru instituțional pentru a realiza acest lucru;

| 80. | invită comisia responsabilă din PE să dea curs acestor recomandări în viitorul său raport legislativ din proprie inițiativă pe această temă; |
| --- | --- |

80.

invită comisia responsabilă din PE să dea curs acestor recomandări în viitorul său raport legislativ din proprie inițiativă pe această temă;

o

o o

| 81. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Comisiei, statelor membre, parlamentelor naționale, ONU, G20 și OCDE. |
| --- | --- |

81.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Comisiei, statelor membre, parlamentelor naționale, ONU, G20 și OCDE.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0420.

(2)  Directiva (UE) 2015/2376 a Consiliului din 8 decembrie 2015 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (JO L 332, 18.12.2015, p. 1).

(3)  Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1) privind asistența reciprocă acordată de autoritățile competente din statele membre în domeniul impozitării directe.

(4)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

(5)  JO L 336, 27.12.1977, p. 15.

(6)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(7)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată Pachetul antievaziune: pașii următori spre realizarea impozitării efective și spre creșterea transparenței fiscale în UE (COM(2016)0023).

(8)  Propunere de Directivă a Consiliului de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care afectează în mod direct funcționarea pieței interne (COM(2016)0026).

(9)  Propunere de Directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2016)0025).

(10)  Recomandarea Comisiei din 28 ianuarie 2016 privind punerea în aplicare a măsurilor împotriva abuzurilor în ceea ce privește tratatele fiscale (C(2016)0271).

(11)  Studiu privind structurile de planificare fiscală agresivă și indicatorii, Uniunea Europeană, 2016.

(12)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 134.

(13)  JO C 2, 6.1.1998, p. 2.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0257.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0457.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0408.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0265.

(18)  SA.38375 – Ajutorul de stat acordat de Luxemburg companiei Fiat.

(19)  SA.38374 – Ajutorul de stat acordat de Țările de Jos companiei Starbucks.

(20)  Decizia Comisiei (UE) 2016/1699 din 11 ianuarie 2016 privind schema de ajutor de stat pentru exceptarea de la dispozițiile referitoare la profitul excedentar SA.37667 (2015/C) (ex 2015/NN) pusă în aplicare de Belgia (notificată cu numărul C(2015)9837) (JO L 260, 27.9.2016, p. 61).

(21)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/tax_fraud_evasion/a_huge_problem/index_en.htm, Comisia Europeană, 10 mai 2016.

(22)  Măsurarea și monitorizarea erodării bazei de impunere și a transferului profiturilor, raport final pe acțiunea 11 – 2015, proiectul OCDE/G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor.

(23)  Raport privind investițiile mondiale 2015 – Reforma sistemului de guvernanță a investițiilor internaționale, UNCTAD, 2015.

(24)  http://gabriel-zucman.eu/files/JohannesenZucman2014

(25)  BRI 2016 – statistici privind localizarea conturilor bancare.

(26)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/webdiaeia2016d2_en.pdf

(27)  http://ec.europa.eu/growth/smes/, Comisia Europeană, 10 mai 2016.

(28)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1351_en.htm#_ftnref8 și Egger, P., W. Eggert și H. Winner (2010), „Saving Taxes Through Foreign Plant Ownership” (Reducerea fiscalității prin deținerea de societăți străine), Journal of International Economics 81, p. 99-108. Finke, K. (2013), „Tax Avoidance of German Multinationals and Implications for Tax Revenue Evidence from a Propensity Score Matching Approach”, mimeo.

(29)  https://polcms.secure.europarl.europa.eu/cmsdata/upload/a0cf64ee-8e0d-4b5f-b145-6ffbaa940e10/TheRoleFinancialSectorTaxPlanning_Draft_210316.pdf

(30)  OCDE, 2008, „Studiu privind rolul intermediarilor fiscali”; http://www.oecd.org/tax/administration/39882938.pdf

(31)  Serviciile Comisiei au confirmat, într-adevăr, că articolul 10 („Tratamentul neuniform al elementelor hibride”) din propunerea sa din 28 ianuarie 2016 privind ATAD „s-a bazat pe recunoașterea reciprocă în vederea soluționării diferențelor de încadrare juridică a entităților hibride și a instrumentelor financiare hibride, dar nu a acoperit transferurile de active hibride care nu privesc nepotrivirile în materie de încadrare juridică”.

(32)  OCDE definește „transferurile hibride” ca „aranjamente care sunt tratate ca transfer de proprietate asupra unui activ în scopuri fiscale ale unei țări, dar nu în scopuri fiscale ale unei alte țări, care implică, în general, un credit garantat” . A se vedea OCDE, martie 2012, „Hybrid Mismatch Arrangements: Tax Policy and Compliance Issues”, http://www.oecd.org/

---

ANEXA 1

LISTA PERSOANELOR CU CARE AU AVUT LOC ÎNTÂLNIRI (ÎNTÂLNIRI ALE COMISIEI, COORDONATORI ȘI MISIUNI)

| Data | Au intervenit |
| --- | --- |
| 11.1.2016 | — | Pierre Moscovici, comisar pentru afaceri economice și financiare, impozitare și uniune vamală |

Data

Au intervenit

11.1.2016

—

Pierre Moscovici, comisar pentru afaceri economice și financiare, impozitare și uniune vamală

17.2.2016

| — | Pierre Moscovici, comisar pentru afaceri economice și financiare, impozitare și uniune vamală |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, comisar pentru afaceri economice și financiare, impozitare și uniune vamală

29.2.2016

Schimb de opinii cu Președinția Consiliului

În prezența lui Eric Wiebes, secretar de stat pentru finanțe în Țările de Jos

14-15.3.2016

Schimb de opinii cu jurisdicțiile

| | Rob Gray, director Income Tax, Guernsey; |
| --- | --- |

Rob Gray, director Income Tax, Guernsey;

| | Colin Powell, consilier ministerial pentru afaceri internaționale, Jersey; |
| --- | --- |

Colin Powell, consilier ministerial pentru afaceri internaționale, Jersey;

| | Clàudia Cornella Durany, secretar de stat pentru afaceri financiare internaționale, Andorra; |
| --- | --- |

Clàudia Cornella Durany, secretar de stat pentru afaceri financiare internaționale, Andorra;

| | Katja Gey, directoare pentru afaceri financiare internaționale, Liechtenstein; |
| --- | --- |

Katja Gey, directoare pentru afaceri financiare internaționale, Liechtenstein;

| | Jean Castellini, ministrul finanțelor și economiei, Monaco. |
| --- | --- |

Jean Castellini, ministrul finanțelor și economiei, Monaco.

Schimb de opinii cu societățile multinaționale

| | Cathy Kearney, vicepreședintă pentru operațiuni europene, Apple |
| --- | --- |

Cathy Kearney, vicepreședintă pentru operațiuni europene, Apple

| | Julia Macrae, directoare pentru chestiuni fiscale la EMEIA, Apple; |
| --- | --- |

Julia Macrae, directoare pentru chestiuni fiscale la EMEIA, Apple;

| | Adam Cohen, șeful departamentului de politici economice (EMEA), Google; |
| --- | --- |

Adam Cohen, șeful departamentului de politici economice (EMEA), Google;

| | Søren Hansen, director executiv, Inter-Ikea Group |
| --- | --- |

Søren Hansen, director executiv, Inter-Ikea Group

| | Anders Bylund, director de comunicare; Grupul Inter-IKEA: |
| --- | --- |

Anders Bylund, director de comunicare; Grupul Inter-IKEA:

| | Irene Yates, vicepreședintă responsabilă de chestiunile fiscale; McDonald's. |
| --- | --- |

Irene Yates, vicepreședintă responsabilă de chestiunile fiscale; McDonald's.

Schimb de opinii cu jurnaliști de investigație – cu ușile închise

| | Véronique Poujol, Paperjam; |
| --- | --- |

Véronique Poujol, Paperjam;

| | Markus Becker, Der Spiegel. |
| --- | --- |

Markus Becker, Der Spiegel.

21.3.2016

Schimb de opinii cu băncile europene (partea I)

| | Jean-Charles Balat, director financiar, Crédit Agricole SA; |
| --- | --- |

Jean-Charles Balat, director financiar, Crédit Agricole SA;

| | Rob Schipper, responsabil global pentru fiscalitate, ING; |
| --- | --- |

Rob Schipper, responsabil global pentru fiscalitate, ING;

| | Eva Jigvall, responsabil pentru fiscalitate, Nordea; |
| --- | --- |

Eva Jigvall, responsabil pentru fiscalitate, Nordea;

| | Monica Lopez-Monís, responsabil pentru conformitate și prim-vicepreședinte, Banco Santander; |
| --- | --- |

Monica Lopez-Monís, responsabil pentru conformitate și prim-vicepreședinte, Banco Santander;

| | Christopher St. Victor de Pinho, director executiv, responsabil fiscal global, UBS Group AG; |
| --- | --- |

Christopher St. Victor de Pinho, director executiv, responsabil fiscal global, UBS Group AG;

| | Stefano Ceccacci, director pentru fiscalitatea grupului, Unicredit. |
| --- | --- |

Stefano Ceccacci, director pentru fiscalitatea grupului, Unicredit.

4.4.2016

| — | Margrethe Vestager, comisar pentru concurență |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, comisar pentru concurență

Schimb de opinii cu băncile europene (partea a II-a)

| | Brigitte Bomm, director executiv, responsabil global pentru fiscalitate, Deutsche Bank AG |
| --- | --- |

Brigitte Bomm, director executiv, responsabil global pentru fiscalitate, Deutsche Bank AG

| | Grant Jamieson, responsabil afaceri fiscale, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Grant Jamieson, responsabil afaceri fiscale, Royal Bank of Scotland

| | Graeme Johnston, responsabil pentru afaceri fiscale internaționale, Royal Bank of Scotland |
| --- | --- |

Graeme Johnston, responsabil pentru afaceri fiscale internaționale, Royal Bank of Scotland

15.4.2016

Misiunea în Cipru

| | Ioannis Kasoulides, ministrul afacerilor externe; |
| --- | --- |

Ioannis Kasoulides, ministrul afacerilor externe;

| | Michael Kammas, director general, Aristio Stylianou, președinte și George Appios, vicepreședinte al Asociației Băncilor din Cipru; |
| --- | --- |

Michael Kammas, director general, Aristio Stylianou, președinte și George Appios, vicepreședinte al Asociației Băncilor din Cipru;

| | Christos Patsalides, secretar permanent al Ministerului de Finanțe; |
| --- | --- |

Christos Patsalides, secretar permanent al Ministerului de Finanțe;

| | George Panteli, responsabil politică fiscală, Ministerul de Finanțe; |
| --- | --- |

George Panteli, responsabil politică fiscală, Ministerul de Finanțe;

| | Yannakis Tsangaris, comisar fiscal; |
| --- | --- |

Yannakis Tsangaris, comisar fiscal;

| | Alexander Apostolides, Universitatea din Cipru; |
| --- | --- |

Alexander Apostolides, Universitatea din Cipru;

| | Maria Krambia-Kapardis, președintele comitetului executiv al Transparency International; |
| --- | --- |

Maria Krambia-Kapardis, președintele comitetului executiv al Transparency International;

| | Costas Markides, membru în Consiliul de administrație, fiscalitate internațională, KPMG Limited și Asociația Fondurilor de Investiții din Cipru; |
| --- | --- |

Costas Markides, membru în Consiliul de administrație, fiscalitate internațională, KPMG Limited și Asociația Fondurilor de Investiții din Cipru;

| | Natasa Pilides, director general, Agenția pentru Promovarea Investițiilor din Cipru; |
| --- | --- |

Natasa Pilides, director general, Agenția pentru Promovarea Investițiilor din Cipru;

| | Kyriakos Iordanou, director general, dl Pieris Marcou, dl Panicos Kaouris, dl George Markides, Institutul Contabililor Publici Autorizați din Cipru |
| --- | --- |

Kyriakos Iordanou, director general, dl Pieris Marcou, dl Panicos Kaouris, dl George Markides, Institutul Contabililor Publici Autorizați din Cipru

| | Christos Karidis, director pentru cercetări economice al Departamentului Confederației și secretarul Asociației Consumatorilor Angajați; |
| --- | --- |

Christos Karidis, director pentru cercetări economice al Departamentului Confederației și secretarul Asociației Consumatorilor Angajați;

| | Nikos Grigoriou, directorul Departamentului de politică economică și socială din cadrul Federației pan-cipriote pentru forța de muncă. |
| --- | --- |

Nikos Grigoriou, directorul Departamentului de politică economică și socială din cadrul Federației pan-cipriote pentru forța de muncă.

18.4.2016

Întâlnire interparlamentară privind „Pachetul privind evitarea obligațiilor fiscale și alte evoluții la nivelul UE și la nivel internațional: analiză și control democratic exercitate de parlamentele naționale”

Schimb de opinii cu jurisdicțiile (partea a II-a) – cu ușile închise

| | Wayne Panton, ministrul serviciilor financiare, al comerțului și al mediului înconjurător, Insulele Cayman |
| --- | --- |

Wayne Panton, ministrul serviciilor financiare, al comerțului și al mediului înconjurător, Insulele Cayman

20.4.2016

Întâlnirea comună ECON/JURI/TAXE

| — | Jonathan Hill, comisar pentru stabilitate financiară, servicii financiare și uniunea piețelor de capital |
| --- | --- |

—

Jonathan Hill, comisar pentru stabilitate financiară, servicii financiare și uniunea piețelor de capital

2.5.2016

Reuniunea la nivel înalt a grupului parlamentar al OCDE privind impozitarea, în asociere cu Comisia specială pentru deciziile fiscale a Parlamentului European, Paris

| | Pascal Saint-Amans, director Centrului pentru politică și administrare fiscală, OCDE; |
| --- | --- |

Pascal Saint-Amans, director Centrului pentru politică și administrare fiscală, OCDE;

| | Valère Moutarlier, director, Direcția Generală Impozitare și Vămi, Comisia Europeană; |
| --- | --- |

Valère Moutarlier, director, Direcția Generală Impozitare și Vămi, Comisia Europeană;

| | Michèle André, președinta Comisiei pentru finanțe a Senatului; |
| --- | --- |

Michèle André, președinta Comisiei pentru finanțe a Senatului;

| | Meg Hillier, președinta Comisiei pentru finanțe publice. |
| --- | --- |

Meg Hillier, președinta Comisiei pentru finanțe publice.

17-20.5.2015

Misiunea în Statele Unite ale Americii (Washington DC)

| | David O'Sullivan, Ambasador la UE; |
| --- | --- |

David O'Sullivan, Ambasador la UE;

| | Elise Bean, fostă directoare și consilieră șefă la Subcomisia permanentă pentru investigații; |
| --- | --- |

Elise Bean, fostă directoare și consilieră șefă la Subcomisia permanentă pentru investigații;

| | Orrin Grant Hatch, președintele Comisiei pentru finanțe, Senat, președintele Pro Tempore al Senatului; |
| --- | --- |

Orrin Grant Hatch, președintele Comisiei pentru finanțe, Senat, președintele Pro Tempore al Senatului;

| | Dr Charles Boustany, președintele Subcomisiei pentru politica fiscală; |
| --- | --- |

Dr Charles Boustany, președintele Subcomisiei pentru politica fiscală;

| | Sander Levin, membru al Congresului, membru la nivel înalt al Comisiei pentru fiscalitate (Ways and Means Committe) din Camera Reprezentanților; |
| --- | --- |

Sander Levin, membru al Congresului, membru la nivel înalt al Comisiei pentru fiscalitate (Ways and Means Committe) din Camera Reprezentanților;

| | Richard Neal, membru de nivel înalt al Subcomisiei pentru politica fiscală; |
| --- | --- |

Richard Neal, membru de nivel înalt al Subcomisiei pentru politica fiscală;

| | Earl Blumenauer, membru al Comisiei pentru fiscalitate din Camera Reprezentanților; |
| --- | --- |

Earl Blumenauer, membru al Comisiei pentru fiscalitate din Camera Reprezentanților;

| | Lloyd Doggett, membru al Comisiei pentru fiscalitate, membru al Subcomisiei pentru resurse umane (și, eventual, alți membrii democrați); |
| --- | --- |

Lloyd Doggett, membru al Comisiei pentru fiscalitate, membru al Subcomisiei pentru resurse umane (și, eventual, alți membrii democrați);

| | Anders Aslund, cercetător rezident, Centrul Eurasia Dinu Patriciu, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Anders Aslund, cercetător rezident, Centrul Eurasia Dinu Patriciu, Consiliul Atlantic;

| | Giovanni Di Gianni, președinte al Eni, SUA, R&M, Eni; |
| --- | --- |

Giovanni Di Gianni, președinte al Eni, SUA, R&M, Eni;

| | Boyden Gray, partener fondator, Boyden Gray& Associates; |
| --- | --- |

Boyden Gray, partener fondator, Boyden Gray& Associates;

| | Jillian Fitzpatrick, director, Afaceri guvernamentale și politici publice, S&P Global; |
| --- | --- |

Jillian Fitzpatrick, director, Afaceri guvernamentale și politici publice, S&P Global;

| | Marie Kasparek, directoare adjunctă, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Marie Kasparek, directoare adjunctă, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic;

| | Benjamin Knudsen, Intern, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Benjamin Knudsen, Intern, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic;

| | Jennifer Mccloskey, directoare, Afaceri guvernamentale, Information Technology Industry Council; |
| --- | --- |

Jennifer Mccloskey, directoare, Afaceri guvernamentale, Information Technology Industry Council;

| | Susan Molinari, vicepreședintă, Politici publice și afaceri guvernamentale, Google; |
| --- | --- |

Susan Molinari, vicepreședintă, Politici publice și afaceri guvernamentale, Google;

| | Andrea Montanino, directoare, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Andrea Montanino, directoare, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic;

| | Álvaro Morales Salto-Weis, stagiară, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Álvaro Morales Salto-Weis, stagiară, Programul privind economia și comerțul global, Consiliul Atlantic;

| | Earl Anthony Wayne, cercetător nerezident, Consiliul Atlantic; |
| --- | --- |

Earl Anthony Wayne, cercetător nerezident, Consiliul Atlantic;

| | Alexander Privitera, cercetător principal, Universitatea Johns Hopkins; |
| --- | --- |

Alexander Privitera, cercetător principal, Universitatea Johns Hopkins;

| | Bill Rys, director, Afaceri guvernamentale federale, Citigroup; |
| --- | --- |

Bill Rys, director, Afaceri guvernamentale federale, Citigroup;

| | Pete Scheschuk, vicepreședinte executiv, Impozite, S&P Global; |
| --- | --- |

Pete Scheschuk, vicepreședinte executiv, Impozite, S&P Global;

| | Garret Workman, director, Afaceri europene, Camera de Comerț a SUA; |
| --- | --- |

Garret Workman, director, Afaceri europene, Camera de Comerț a SUA;

| | Caroline D. Ciraolo, procuroare generală adjunctă interimară responsabilă de Divizia fiscală, Ministerul Justiției; |
| --- | --- |

Caroline D. Ciraolo, procuroare generală adjunctă interimară responsabilă de Divizia fiscală, Ministerul Justiției;

| | Thomas Sawyer, consultant principal litigii în domeniul chestiunilor fiscale internaționale; |
| --- | --- |

Thomas Sawyer, consultant principal litigii în domeniul chestiunilor fiscale internaționale;

| | Todd Kostyshak, consilier, procuror general adjunct pentru infracțiuni fiscale, Ministerul Justiției (DoJ); |
| --- | --- |

Todd Kostyshak, consilier, procuror general adjunct pentru infracțiuni fiscale, Ministerul Justiției (DoJ);

| | Mark J. Mazur, secretar adjunct (politica fiscală) – Departamentul de Trezorerie al SUA; |
| --- | --- |

Mark J. Mazur, secretar adjunct (politica fiscală) – Departamentul de Trezorerie al SUA;

| | Robert Stack, vicesecretar adjunct (pentru chestiuni fiscale internaționale) – Departamentul de Trezorerie al SUA; |
| --- | --- |

Robert Stack, vicesecretar adjunct (pentru chestiuni fiscale internaționale) – Departamentul de Trezorerie al SUA;

| | Scott A. Hodge, președintele Tax Foundation – Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott A. Hodge, președintele Tax Foundation – Tax Foundation;

| | Gavin Ekins, economist cercetător – Tax Foundation; |
| --- | --- |

Gavin Ekins, economist cercetător – Tax Foundation;

| | Stephen J. Entin, membru principal – Tax Foundation; |
| --- | --- |

Stephen J. Entin, membru principal – Tax Foundation;

| | Scott Greenberg, analist – Tax Foundation; |
| --- | --- |

Scott Greenberg, analist – Tax Foundation;

| | John C. Fortier, director, Proiectul pentru democrație, Bipartisan Policy Center; |
| --- | --- |

John C. Fortier, director, Proiectul pentru democrație, Bipartisan Policy Center;

| | Shai Akabas, director asociat al Bipartisan Policy Center, Proiectul de politică economică; |
| --- | --- |

Shai Akabas, director asociat al Bipartisan Policy Center, Proiectul de politică economică;

| | Eric Toder, codirector, Urban-Brookings, Centrul pentru politici fiscale; |
| --- | --- |

Eric Toder, codirector, Urban-Brookings, Centrul pentru politici fiscale;

| | Gawain Kripke, director pentru politici și cercetare – OXFAM America; |
| --- | --- |

Gawain Kripke, director pentru politici și cercetare – OXFAM America;

| | Didier Jacobs, economist principal, OXFAM America; |
| --- | --- |

Didier Jacobs, economist principal, OXFAM America;

| | Nick Galass, responsabil de cercetări privind inegalitățile economice, OXAFM America; |
| --- | --- |

Nick Galass, responsabil de cercetări privind inegalitățile economice, OXAFM America;

| | Robbie Silverman, consilier principal, OXAFM America; |
| --- | --- |

Robbie Silverman, consilier principal, OXAFM America;

| | Vicki Perry, director adjunct, Departamentul de afaceri fiscale și șef de divizie al Diviziei politici fiscale, FMI; |
| --- | --- |

Vicki Perry, director adjunct, Departamentul de afaceri fiscale și șef de divizie al Diviziei politici fiscale, FMI;

| | Ruud de Mooij, șef adjunct de divizie, Divizia politici fiscale, (FMI); |
| --- | --- |

Ruud de Mooij, șef adjunct de divizie, Divizia politici fiscale, (FMI);

| | Hamish Boland-Rudder, editor online al ICIJ; |
| --- | --- |

Hamish Boland-Rudder, editor online al ICIJ;

| | Jim Brumby, director, Serviciul public și performanță, Global Practice on Governance; |
| --- | --- |

Jim Brumby, director, Serviciul public și performanță, Global Practice on Governance;

| | Marijn Verhoeven, economistă, Global Practice on Governance; |
| --- | --- |

Marijn Verhoeven, economistă, Global Practice on Governance;

| | Guggi Laryea, European Civil Society and European Parliament Relations Lead External and Corporate Relations; |
| --- | --- |

Guggi Laryea, European Civil Society and European Parliament Relations Lead External and Corporate Relations;

| | Rajul Awasthi, specialist principal în sectorul public, Governance Global Practice; |
| --- | --- |

Rajul Awasthi, specialist principal în sectorul public, Governance Global Practice;

| | Xavier Becerra, membru al Congresului, președinte al Conferinței democratice, Camera Reprezentanților |
| --- | --- |

Xavier Becerra, membru al Congresului, președinte al Conferinței democratice, Camera Reprezentanților

| | Ron Kind, membru al Ways and Means Committe, Camera Reprezentanților. |
| --- | --- |

Ron Kind, membru al Ways and Means Committe, Camera Reprezentanților.

24.5.2015

Audiere publică comună a comisiilor TAXE și DEVE privind Consecințele practicilor fiscale agresive pentru țările în curs de dezvoltare

| | dr. Attiya Waris, conferențiar, Facultatea de drept, Universitatea din Nairobi; |
| --- | --- |

dr. Attiya Waris, conferențiar, Facultatea de drept, Universitatea din Nairobi;

| | dr. Manuel Montes, consilier principal pentru finanțe și dezvoltare, The South Centre; |
| --- | --- |

dr. Manuel Montes, consilier principal pentru finanțe și dezvoltare, The South Centre;

| | dna Aurore Chardonnet, consultant pentru politica UE privind fiscalitatea și combaterea inegalităților, OXFAM; |
| --- | --- |

dna Aurore Chardonnet, consultant pentru politica UE privind fiscalitatea și combaterea inegalităților, OXFAM;

| | dl Savior Mwambwa, ActionAid International, responsabil al campaniei „Tax Power”; |
| --- | --- |

dl Savior Mwambwa, ActionAid International, responsabil al campaniei „Tax Power”;

| | dna Tove Ryding, EURODAD, responsabilă de politici și promovare, Tax Justice; |
| --- | --- |

dna Tove Ryding, EURODAD, responsabilă de politici și promovare, Tax Justice;

| | dl Sol Picciotto, profesor, Universitatea din Lancaster. |
| --- | --- |

dl Sol Picciotto, profesor, Universitatea din Lancaster.

---

ANEXA 2:

SOCIETĂȚILE MULTINAȚIONALE ȘI BĂNCILE INVITATE SĂ PARTICIPE LA REUNIUNILE COMISIEI

Anexa 2.1: Lista societăților multinaționale invitate

| Societate | Invitat/Reprezentanți | Situația (11.3.2016) |
| --- | --- | --- |
| Apple Inc. | Timothy D. Cook
  director executiv | Participanți

  Cathy Kearney, vicepreședintă pentru operațiuni europene
  Julia Macrae, directoare departamentul impozite, EMEIA |
| Google Inc. | Nicklas Lundblad
  director general pentru politici publice și relații guvernamentale, EMEA | Participanți

  Adam Cohen, responsabil pentru politica economică, EMEA |
| Fiat Chrysler
  Automobile | Sergio Marchionne
  director executiv | A refuzat la 11.3.2015:


  „După cum probabil știți, la 29 decembrie 2015 am introdus un recurs la Curtea Generală a UE, contestând decizia Comisiei, care a constatat că una dintre societățile noastre din Luxemburg primise ajutor de stat. Și Luxemburgul contestă această decizie înaintea Curții Generale. Deși suntem convinși că nu am primit niciun fel de ajutor de stat în Luxemburg cu încălcarea dreptului Uniunii Europene, în circumstanțele de față nu ar fi potrivit să participăm la reuniunea Comisiei speciale sau să facem alte comentarii. Prin urmare, deși apreciem în continuare eforturile Comisiei și dorința sa de a afla opiniile întreprinderilor, regretăm că nu putem participa la această discuție până la soluționarea situației noastre juridice.” |
| Grupul Inter IKEA | Søren Hansen
  director executiv | Participanți

  Søren Hansen, director executiv
  Anders Bylund, director de comunicare în cadrul grupului |
| Corporația McDonald's. | Irene Yates
  vicepreședintă, impozitarea societăților | Participanți

  Irene Yates, vicepreședintă, impozitarea societăților |
| Starbucks Coffee
  Societate | Kris Engskov
  Președinte Starbucks Europa, Orientul Mijlociu și Africa (EMEA) | A refuzat la 23.2.2015:


  „Întrucât Starbucks intenționează să conteste decizia Comisiei Europene, anunțată la 21 octombrie 2015, potrivit căreia Țările de Jos au acordat avantaje fiscale preferențiale unității noastre de prăjire a cafelei din Amsterdam (Starbucks Manufacturing EMEA BV), nu putem accepta invitația Comisiei speciale a Parlamentului European pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare.


  Odată ce această problemă va fi rezolvată, iar Starbucks are încredere că decizia Comisiei Europene va fi respinsă la apel, vom accepta invitația cu plăcere.


  Dacă acest lucru este de folos pentru colectarea informațiilor, trebuie menționat că Starbucks respectă toate normele, reglementările și legile OCDE și sprijină acest proces de reformă fiscală, inclusiv Planul de acțiune privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor. Starbucks a plătit, în medie, o rată de impozitare globală efectivă de aproximativ 33 %, cu mult peste valoarea de 18,5  % plătită în medie de alte mari societăți din Statele Unite.” |

Societate

Invitat/Reprezentanți

Situația (11.3.2016)

Apple Inc.

Timothy D. Cook

director executiv

Participanți

Cathy Kearney, vicepreședintă pentru operațiuni europene

Julia Macrae, directoare departamentul impozite, EMEIA

Google Inc.

Nicklas Lundblad

director general pentru politici publice și relații guvernamentale, EMEA

Participanți

Adam Cohen, responsabil pentru politica economică, EMEA

Fiat Chrysler

Automobile

Sergio Marchionne

director executiv

A refuzat la 11.3.2015:

„După cum probabil știți, la 29 decembrie 2015 am introdus un recurs la Curtea Generală a UE, contestând decizia Comisiei, care a constatat că una dintre societățile noastre din Luxemburg primise ajutor de stat. Și Luxemburgul contestă această decizie înaintea Curții Generale. Deși suntem convinși că nu am primit niciun fel de ajutor de stat în Luxemburg cu încălcarea dreptului Uniunii Europene, în circumstanțele de față nu ar fi potrivit să participăm la reuniunea Comisiei speciale sau să facem alte comentarii. Prin urmare, deși apreciem în continuare eforturile Comisiei și dorința sa de a afla opiniile întreprinderilor, regretăm că nu putem participa la această discuție până la soluționarea situației noastre juridice.”

Grupul Inter IKEA

Søren Hansen

director executiv

Participanți

Participanți

Søren Hansen, director executiv

Anders Bylund, director de comunicare în cadrul grupului

Corporația McDonald's.

Irene Yates

vicepreședintă, impozitarea societăților

Participanți

Participanți

Irene Yates, vicepreședintă, impozitarea societăților

Starbucks Coffee

Societate

Kris Engskov

Președinte Starbucks Europa, Orientul Mijlociu și Africa (EMEA)

A refuzat la 23.2.2015:

„Întrucât Starbucks intenționează să conteste decizia Comisiei Europene, anunțată la 21 octombrie 2015, potrivit căreia Țările de Jos au acordat avantaje fiscale preferențiale unității noastre de prăjire a cafelei din Amsterdam (Starbucks Manufacturing EMEA BV), nu putem accepta invitația Comisiei speciale a Parlamentului European pentru deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare.

Odată ce această problemă va fi rezolvată, iar Starbucks are încredere că decizia Comisiei Europene va fi respinsă la apel, vom accepta invitația cu plăcere.

Dacă acest lucru este de folos pentru colectarea informațiilor, trebuie menționat că Starbucks respectă toate normele, reglementările și legile OCDE și sprijină acest proces de reformă fiscală, inclusiv Planul de acțiune privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor. Starbucks a plătit, în medie, o rată de impozitare globală efectivă de aproximativ 33 %, cu mult peste valoarea de 18,5  % plătită în medie de alte mari societăți din Statele Unite.”

Anexa 2.2: Lista băncilor invitate

| Denumirea | Invitat/Reprezentanți | Situația la 4.4.2016 |
| --- | --- | --- |
| Crédit Agricole SA: | Dl Dominique Lefebvre
  președinte | A acceptat (15.3.2016)


  Jean-Charles Balat,


  director financiar, Groupe Crédit Agricole |
| Deutsche Bank (DE) | Dl Paul Achleitner
  președinte | A acceptat (16.3.2016)


  să participe la o reuniune la



  4 aprilie 2016



  Reprezentant participant


  Brigitte Bomm, director executiv, responsabil fiscal global, Deutsche Bank |
| ING Group (NL) | Dl Ralph Hamers
  director executiv | A acceptat (8.3.2016)


  Drs. R.N.J. Schipper


  responsabil al serviciului fiscal global, ING |
| Nordea (Sw) | Dl Casper von Koskull
  președinte și director executiv | A acceptat (9.3.2016)


  Eva Jigvall


  responsabil impozitare la nivelul grupului, Nordea |
| Royal Bank of Scotland (UK) | Dl Ross McEwan
  director executiv | A acceptat (16.3.2016)


  să participe la o reuniune la



  4 aprilie 2016



  Reprezentant participant


  Grant Jamieson, responsabil afaceri fiscale, Royal Bank of Scotland


  Graeme Johnston, responsabil afaceri fiscale internaționale, Royal Bank of Scotland |
| Santander (ES) | Dna Ana Patricia Botín,
  președintă | A acceptat (11.3.2016)


  Monica Lopez-Monis Gallego


  șefa biroului de conformitate și prim vicepreședintă, Banco Santander


  Antonio H. Garcia del Riego


  director general


  director afaceri europene |
| UBS (CH) | Dl Axel A. Weber
  președinte | A acceptat (14.3.2016)


  Christopher Pinho,

  director general, responsabil impozitare la nivelul grupului |
| Unicredit (IT) | Dl Giuseppe Vita
  președinte | A acceptat (8.3.2016)


  Stefano Ceccacci


  responsabil afaceri fiscale în UE


  Costanza Bufalini

  responsabil afaceri europene și de reglementare |

Denumirea

Denumirea

Invitat/Reprezentanți

Invitat/Reprezentanți

Situația la 4.4.2016

Situația la 4.4.2016

Crédit Agricole SA:

Dl Dominique Lefebvre

președinte

A acceptat (15.3.2016)

A acceptat (15.3.2016)

Jean-Charles Balat,

Jean-Charles Balat,

director financiar, Groupe Crédit Agricole

director financiar, Groupe Crédit Agricole

Deutsche Bank (DE)

Dl Paul Achleitner

președinte

A acceptat (16.3.2016)

A acceptat (16.3.2016)

să participe la o reuniune la

să participe la o reuniune la

4 aprilie 2016

4 aprilie 2016

Reprezentant participant

Reprezentant participant

Brigitte Bomm, director executiv, responsabil fiscal global, Deutsche Bank

Brigitte Bomm, director executiv, responsabil fiscal global, Deutsche Bank

ING Group (NL)

Dl Ralph Hamers

director executiv

A acceptat (8.3.2016)

A acceptat (8.3.2016)

Drs. R.N.J. Schipper

Drs. R.N.J. Schipper

responsabil al serviciului fiscal global, ING

responsabil al serviciului fiscal global, ING

Nordea (Sw)

Dl Casper von Koskull

președinte și director executiv

A acceptat (9.3.2016)

A acceptat (9.3.2016)

Eva Jigvall

Eva Jigvall

responsabil impozitare la nivelul grupului, Nordea

responsabil impozitare la nivelul grupului, Nordea

Royal Bank of Scotland (UK)

Dl Ross McEwan

director executiv

A acceptat (16.3.2016)

A acceptat (16.3.2016)

să participe la o reuniune la

să participe la o reuniune la

4 aprilie 2016

4 aprilie 2016

Reprezentant participant

Reprezentant participant

Grant Jamieson, responsabil afaceri fiscale, Royal Bank of Scotland

Grant Jamieson, responsabil afaceri fiscale, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, responsabil afaceri fiscale internaționale, Royal Bank of Scotland

Graeme Johnston, responsabil afaceri fiscale internaționale, Royal Bank of Scotland

Santander (ES)

Dna Ana Patricia Botín,

președintă

A acceptat (11.3.2016)

A acceptat (11.3.2016)

Monica Lopez-Monis Gallego

Monica Lopez-Monis Gallego

șefa biroului de conformitate și prim vicepreședintă, Banco Santander

șefa biroului de conformitate și prim vicepreședintă, Banco Santander

Antonio H. Garcia del Riego

Antonio H. Garcia del Riego

director general

director general

director afaceri europene

director afaceri europene

UBS (CH)

Dl Axel A. Weber

președinte

A acceptat (14.3.2016)

A acceptat (14.3.2016)

Christopher Pinho,

Christopher Pinho

director general, responsabil impozitare la nivelul grupului

director general, responsabil impozitare la nivelul grupului

Unicredit (IT)

Dl Giuseppe Vita

președinte

A acceptat (8.3.2016)

A acceptat (8.3.2016)

Stefano Ceccacci

Stefano Ceccacci

responsabil afaceri fiscale în UE

responsabil afaceri fiscale în UE

Costanza Bufalini

Costanza Bufalini

responsabil afaceri europene și de reglementare

---

ANEXA 3

DOCUMENTE GRUPULUI DE LUCRU „CODUL DE CONDUITĂ”

| Documentul (1) | Data | Rezultat |
| --- | --- | --- |
| Document intern nr. 1 anexa 1 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006 | Comisia a menționat că, mai ales în anumite teritorii dependente și asociate, lichidarea propusă a inclus introducerea unei rate de 0 % sau eliminarea completă a impozitului pe profit și, prin urmare, nu întreaga activitate a Grupului pentru codul de conduită a dus la un rezultat consistent sau satisfăcător. |
| Document intern nr. 1 anexa 1 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006 | Comisia a menționat că, din cauza compromisurilor politice, Grupul de lucru pentru codul de conduită a considerat adecvate o serie de propuneri de lichidare, ceea ce ar putea fi considerat cu ușurință insuficient conform principiilor codului. |
| Raport al Grupului de lucru pentru codul de conduită către Consiliu | 7 iunie 2005 | S-a prevăzut explicit că într-un caz Luxemburgul nu a aplicat lichidarea după cum s-a convenit. |
| Document intern nr. 1 anexa 1 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006 | În pofida acestei nerespectări evidente, Consiliul nu a luat nicio măsură și Luxemburgul nu a fost tras la răspundere politic și nici nu i s-a cerut să respecte principiile codului și acordurile. |
| Document intern nr. 1 anexa 1 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006 | Grupul de lucru pentru codul de conduită a convenit în 1999 să excludă regimurile care favorizau sectorul transportului maritim, precum și evaluarea instrumentelor de plasament colectiv |
| Document intern nr. 1 anexa 1 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006 | O serie de state membre au refuzat să comunice punctele lor de vedere cu privire la viitorul Grupului de lucru pentru codul de conduită în ceea ce privește transparența, mandatul, domeniul de aplicare și criteriile pentru activitățile viitoare. Ungaria și Lituania au exprimat rezerve față de modificările aduse criteriilor codului. Irlanda și Polonia s-au opus oricărei extinderi a domeniului de aplicare a codului la alte sectoare de impozitare. |
| Document intern nr. 2 și procesul-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 11 aprilie 2006 | Comisia a făcut o serie de propuneri pentru noi sectoare de activitate, cum ar fi extinderea activității privind tratamentul neuniform, impozitarea expatriaților, impozitarea persoanelor fizice bogate, reexaminarea fondurilor de plasamente imobiliare cotate și a instrumentelor de plasament colectiv. Țările de Jos și Luxemburgul s-au opus extinderii activității privind tratamentul neuniform, Franța și-a exprimat rezervele față de activitatea privind persoanele expatriate, persoanele fizice bogate și fondurile de investiții, iar Regatul Unit a susținut concentrarea pe impozitarea societăților, mai degrabă decât o extindere. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 22 octombrie 2013 și mai 2013 | Nu s-a ajuns încă la o concluzie privind elemente semnificative ale Codului fiscal din Gibraltar, care s-a aflat în discuție cel puțin din 11 aprilie 2011. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 8 noiembrie 2013 | Regimul fiscal al comerțului cu amănuntul din Insula Man nu a fost considerat nociv, în pofida unor îndoieli serioase exprimate de mai multe state membre cu privire la caracterul său nenociv. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 29 mai, 22 octombrie și 20 noiembrie 2013 | În ceea ce privește regimurile fiscale favorabile pentru brevete, Țările de Jos, Luxemburgul și, într-o măsură mai mică, Belgia s-au opus unei evaluări globale a tuturor regimurilor favorabile pentru brevete existente la nivelul UE, în pofida unor suspiciuni întemeiate privind efectele negative ale regimurilor fiscale existente în raport cu criteriile stabilite de codul de conduită. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 3 iunie 2014 | Spania, Țările de Jos, Luxemburgul și Regatul Unit au întârziat și mai mult procesul de reformare a regimurilor fiscale favorabile pentru brevete, introducând repetat cerințe suplimentare în procesul decizional. |
| Raport public către Consiliu | Reuniunea ECOFIN din iunie 2015 | În pofida angajamentelor de a adapta în totalitate dispozițiile legislative naționale până la 30 iunie 2016, statele membre au înregistrat progrese foarte limitate în transpunerea în legislația națională a abordării modificate bazate pe conexiune convenite deja de miniștri în decembrie 2014, iar unele țări, cum ar fi Italia, au introdus chiar noi măsuri favorabile pentru brevete, incompatibile cu abordarea modificată bazată pe conexiune, după ce se ajunsese la un acord cu privire la aceasta, pentru a putea beneficia de clauzele de anterioritate extrem de generoase până în anul 2021. |
| Procesul-verbal și documentul intern nr. 3 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 25 mai 2010 și din 17 octombrie 2012; | În cursul fazei de elaborare a orientărilor convenite privind transferurile de profit către interior, Regatul Unit s-a opus oricărei abordări coordonate. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 25 mai 2010 | Lipsa unui acord asupra vreunei acțiuni ulterioare lucrărilor subgrupului anti-abuz |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 15 mai 2009 | Declarațiile Belgiei și ale Țărilor de Jos prin care se opun oricăror inițiative menite să coordoneze măsurile de protecție împotriva transferurilor de profituri neimpozitate către exterior. |
| Proces-verbal | Reuniunea Subgrupului pentru codul de conduită din septembrie și aprilie 2014 și din aprilie și iulie 2015 | Statele membre au convenit asupra orientărilor privind tratamentul neuniform al elementelor hibride în septembrie 2014, în pofida a numeroase inițiative sistematice ale unor state membre, care au împiedicat să se ajungă mai devreme la un acord privind aceste practici dăunătoare, aflate în dezbatere în Grupul de lucru pentru codul de conduită cel puțin din 2008. Astfel, s-a amplificat considerabil prejudiciul fiscal actual creat de folosirea recurentă a sistemelor de planificare fiscală agresivă. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 15 mai, 29 iunie 2009 și 25 mai 2010
  Reuniunea subgrupului de combatere a abuzurilor din 25 martie și 22 aprilie 2010 | În ceea ce privește tratamentul neuniform al elementelor hibride, Țările de Jos, Luxemburgul și Belgia, dar și Malta și Estonia, într-o mai mică măsură, au întârziat de mult timp o acțiune colectivă rapidă, afirmând că instrumentele hibride nu ar trebui deloc tratate în cadrul codului. |
| Proces-verbal | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 13 septembrie 2011
  Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 11 aprilie și 26 mai 2011 | În ceea ce privește fondurile de investiții, statele membre au convenit să suspende discuțiile privind presupusa și potențiala nocivitate a unor astfel de regimuri.
  Inițiativele luate de Regatul Unit, Luxemburg și Țările de Jos au îndemnat efectiv grupul să nu mai avanseze în acest domeniu. |
| Documentul intern nr. 2 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 4 martie 2010 | În ceea ce privește practicile administrative, în trecut, niciun stat membru nu a făcut schimb de informații cu privire la hotărârile sale anterioare în mod spontan sau sistematic. |
| Documentul intern nr. 4 | Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 10 septembrie 2012 | În practică, nu s-a făcut spontan niciun schimb de informații privind deciziile fiscale. |
| Concluziile Consiliului | Reuniunea ECOFIN din decembrie 2015 | În ceea ce privește clauzele de impozitare minimă efectivă, statele membre nu au convenit asupra unei revizuiri a Directivei privind dobânzile și redevențele care să asigure că privilegiile acordate în interiorul pieței unice pentru a evita impozitarea dublă nu conduc de fapt la o impozitare egală cu zero sau aproape egală cu zero, în pofida publicării propunerii respective a Comisiei în 2011. Statele membre au invitat Grupul de lucru la nivel înalt pentru chestiuni fiscale numai să analizeze mai mult această problemă, în loc să se angajeze într-o acțiune rapidă și efectivă. |
| Concluziile Consiliului | Reuniunea ECOFIN din martie 2016 | Statele membre nu au convenit asupra reformelor urgente de care are nevoie Grupul de lucru pentru codul de conduită și au amânat orice decizie privind reformele pentru 2017. |

Documentul (1)

Data

Rezultat

Document intern nr. 1 anexa 1

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006

Comisia a menționat că, mai ales în anumite teritorii dependente și asociate, lichidarea propusă a inclus introducerea unei rate de 0 % sau eliminarea completă a impozitului pe profit și, prin urmare, nu întreaga activitate a Grupului pentru codul de conduită a dus la un rezultat consistent sau satisfăcător.

Document intern nr. 1 anexa 1

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006

Comisia a menționat că, din cauza compromisurilor politice, Grupul de lucru pentru codul de conduită a considerat adecvate o serie de propuneri de lichidare, ceea ce ar putea fi considerat cu ușurință insuficient conform principiilor codului.

Raport al Grupului de lucru pentru codul de conduită către Consiliu

7 iunie 2005

S-a prevăzut explicit că într-un caz Luxemburgul nu a aplicat lichidarea după cum s-a convenit.

Document intern nr. 1 anexa 1

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006

În pofida acestei nerespectări evidente, Consiliul nu a luat nicio măsură și Luxemburgul nu a fost tras la răspundere politic și nici nu i s-a cerut să respecte principiile codului și acordurile.

Document intern nr. 1 anexa 1

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006

Grupul de lucru pentru codul de conduită a convenit în 1999 să excludă regimurile care favorizau sectorul transportului maritim, precum și evaluarea instrumentelor de plasament colectiv

Document intern nr. 1 anexa 1

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din aprilie 2006

O serie de state membre au refuzat să comunice punctele lor de vedere cu privire la viitorul Grupului de lucru pentru codul de conduită în ceea ce privește transparența, mandatul, domeniul de aplicare și criteriile pentru activitățile viitoare. Ungaria și Lituania au exprimat rezerve față de modificările aduse criteriilor codului. Irlanda și Polonia s-au opus oricărei extinderi a domeniului de aplicare a codului la alte sectoare de impozitare.

Document intern nr. 2 și procesul-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 11 aprilie 2006

Comisia a făcut o serie de propuneri pentru noi sectoare de activitate, cum ar fi extinderea activității privind tratamentul neuniform, impozitarea expatriaților, impozitarea persoanelor fizice bogate, reexaminarea fondurilor de plasamente imobiliare cotate și a instrumentelor de plasament colectiv. Țările de Jos și Luxemburgul s-au opus extinderii activității privind tratamentul neuniform, Franța și-a exprimat rezervele față de activitatea privind persoanele expatriate, persoanele fizice bogate și fondurile de investiții, iar Regatul Unit a susținut concentrarea pe impozitarea societăților, mai degrabă decât o extindere.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 22 octombrie 2013 și mai 2013

Nu s-a ajuns încă la o concluzie privind elemente semnificative ale Codului fiscal din Gibraltar, care s-a aflat în discuție cel puțin din 11 aprilie 2011.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 8 noiembrie 2013

Regimul fiscal al comerțului cu amănuntul din Insula Man nu a fost considerat nociv, în pofida unor îndoieli serioase exprimate de mai multe state membre cu privire la caracterul său nenociv.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 29 mai, 22 octombrie și 20 noiembrie 2013

În ceea ce privește regimurile fiscale favorabile pentru brevete, Țările de Jos, Luxemburgul și, într-o măsură mai mică, Belgia s-au opus unei evaluări globale a tuturor regimurilor favorabile pentru brevete existente la nivelul UE, în pofida unor suspiciuni întemeiate privind efectele negative ale regimurilor fiscale existente în raport cu criteriile stabilite de codul de conduită.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 3 iunie 2014

Spania, Țările de Jos, Luxemburgul și Regatul Unit au întârziat și mai mult procesul de reformare a regimurilor fiscale favorabile pentru brevete, introducând repetat cerințe suplimentare în procesul decizional.

Raport public către Consiliu

Reuniunea ECOFIN din iunie 2015

În pofida angajamentelor de a adapta în totalitate dispozițiile legislative naționale până la 30 iunie 2016, statele membre au înregistrat progrese foarte limitate în transpunerea în legislația națională a abordării modificate bazate pe conexiune convenite deja de miniștri în decembrie 2014, iar unele țări, cum ar fi Italia, au introdus chiar noi măsuri favorabile pentru brevete, incompatibile cu abordarea modificată bazată pe conexiune, după ce se ajunsese la un acord cu privire la aceasta, pentru a putea beneficia de clauzele de anterioritate extrem de generoase până în anul 2021.

Procesul-verbal și documentul intern nr. 3

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 25 mai 2010 și din 17 octombrie 2012;

În cursul fazei de elaborare a orientărilor convenite privind transferurile de profit către interior, Regatul Unit s-a opus oricărei abordări coordonate.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 25 mai 2010

Lipsa unui acord asupra vreunei acțiuni ulterioare lucrărilor subgrupului anti-abuz

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 15 mai 2009

Declarațiile Belgiei și ale Țărilor de Jos prin care se opun oricăror inițiative menite să coordoneze măsurile de protecție împotriva transferurilor de profituri neimpozitate către exterior.

Proces-verbal

Reuniunea Subgrupului pentru codul de conduită din septembrie și aprilie 2014 și din aprilie și iulie 2015

Statele membre au convenit asupra orientărilor privind tratamentul neuniform al elementelor hibride în septembrie 2014, în pofida a numeroase inițiative sistematice ale unor state membre, care au împiedicat să se ajungă mai devreme la un acord privind aceste practici dăunătoare, aflate în dezbatere în Grupul de lucru pentru codul de conduită cel puțin din 2008. Astfel, s-a amplificat considerabil prejudiciul fiscal actual creat de folosirea recurentă a sistemelor de planificare fiscală agresivă.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 15 mai, 29 iunie 2009 și 25 mai 2010

Reuniunea subgrupului de combatere a abuzurilor din 25 martie și 22 aprilie 2010

În ceea ce privește tratamentul neuniform al elementelor hibride, Țările de Jos, Luxemburgul și Belgia, dar și Malta și Estonia, într-o mai mică măsură, au întârziat de mult timp o acțiune colectivă rapidă, afirmând că instrumentele hibride nu ar trebui deloc tratate în cadrul codului.

Proces-verbal

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 13 septembrie 2011

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 11 aprilie și 26 mai 2011

În ceea ce privește fondurile de investiții, statele membre au convenit să suspende discuțiile privind presupusa și potențiala nocivitate a unor astfel de regimuri.

Inițiativele luate de Regatul Unit, Luxemburg și Țările de Jos au îndemnat efectiv grupul să nu mai avanseze în acest domeniu.

Documentul intern nr. 2

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 4 martie 2010

În ceea ce privește practicile administrative, în trecut, niciun stat membru nu a făcut schimb de informații cu privire la hotărârile sale anterioare în mod spontan sau sistematic.

Documentul intern nr. 4

Reuniunea Grupului de lucru pentru codul de conduită din 10 septembrie 2012

În practică, nu s-a făcut spontan niciun schimb de informații privind deciziile fiscale.

Concluziile Consiliului

Reuniunea ECOFIN din decembrie 2015

În ceea ce privește clauzele de impozitare minimă efectivă, statele membre nu au convenit asupra unei revizuiri a Directivei privind dobânzile și redevențele care să asigure că privilegiile acordate în interiorul pieței unice pentru a evita impozitarea dublă nu conduc de fapt la o impozitare egală cu zero sau aproape egală cu zero, în pofida publicării propunerii respective a Comisiei în 2011. Statele membre au invitat Grupul de lucru la nivel înalt pentru chestiuni fiscale numai să analizeze mai mult această problemă, în loc să se angajeze într-o acțiune rapidă și efectivă.

Concluziile Consiliului

Reuniunea ECOFIN din martie 2016

Statele membre nu au convenit asupra reformelor urgente de care are nevoie Grupul de lucru pentru codul de conduită și au amânat orice decizie privind reformele pentru 2017.

---

(1)  Pe baza surselor și a documentelor publice

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/111

---

P8_TA(2016)0311

Sinergii între fondurile structurale și programul Orizont 2020

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la sinergiile pentru inovare: fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte fonduri europene în domeniul inovării și programe ale UE (2016/2695(RSP))

(2018/C 101/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 162 și 174-190, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 4, 162 și 174-190,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1291/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) – Orizont 2020 și de abrogare a Deciziei nr. 1982/2006/CE (8),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru dezvoltare regională referitor la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (A8-0159/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru dezvoltare regională referitor la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (A8-0159/2016),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa investește din nou – Bilanțul Planului de investiții pentru Europa și etapele următoare” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 1 iunie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa investește din nou – Bilanțul Planului de investiții pentru Europa și etapele următoare” (COM(2016)0359),

| — | având în vedere publicația Comisiei din 22 februarie 2016, intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei din 22 februarie 2016, intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu Fondul european pentru investiții strategice”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2013 referitoare la îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la specializarea inteligentă: crearea unei rețele a centrelor de excelență pentru o politică de coeziune eficientă (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la dezvoltarea optimă a potențialului regiunilor ultraperiferice prin crearea de sinergii între fondurile structurale și alte programe ale Uniunii Europene (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică: promovarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană” (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (13),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014 intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 iunie 2014 intitulată „Cercetarea și inovarea ca surse de reînnoire a creșterii” (COM(2014)0339),

| — | având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investițiile pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014 intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2014 intitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate” (SWD(2014)0205), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2014 intitulat „Facilitarea sinergiilor între fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și alte programe ale Uniunii în materie de cercetare, inovare și competitivitate” (SWD(2014)0205),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2010 intitulată „Contribuția politicii regionale la creșterea inteligentă în Europa 2020” (COM(2010)0553),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 iulie 2013 intitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 iulie 2013 intitulat „Eliminarea decalajelor din domeniul inovării”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 20 noiembrie 2014 intitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 20 noiembrie 2014 intitulat „Măsuri de susținere a creării unor ecosisteme ale întreprinderilor de înaltă tehnologie nou-înființate”,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) și alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât politica de coeziune pentru perioada de programare financiară 2014-2020 reprezintă în continuare principalul instrument al UE menit să aducă UE mai aproape de cetățenii săi, aplicabil pentru toate regiunile, destinat investițiilor în economia reală și reprezentând, totodată, o expresie a solidarității europene prin extinderea creșterii și a prosperității și reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale, care au fost exacerbate de criza economică și financiară; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune pentru perioada de programare financiară 2014-2020 reprezintă în continuare principalul instrument al UE menit să aducă UE mai aproape de cetățenii săi, aplicabil pentru toate regiunile, destinat investițiilor în economia reală și reprezentând, totodată, o expresie a solidarității europene prin extinderea creșterii și a prosperității și reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale, care au fost exacerbate de criza economică și financiară;

| B. | întrucât politica de coeziune ar trebui să fie în totalitate aliniată la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât politica de coeziune este construită în jurul celor trei fonduri ale sale – Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune (FC) – și este coordonată la un nivel mai general printr-un cadru strategic comun (CSC) cu fondurile pentru dezvoltare rurală, și anume Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și, pentru sectorul maritim și al pescuitului, cu Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM); |
| --- | --- |

B.

întrucât politica de coeziune ar trebui să fie în totalitate aliniată la Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; întrucât politica de coeziune este construită în jurul celor trei fonduri ale sale – Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul social european (FSE) și Fondul de coeziune (FC) – și este coordonată la un nivel mai general printr-un cadru strategic comun (CSC) cu fondurile pentru dezvoltare rurală, și anume Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și, pentru sectorul maritim și al pescuitului, cu Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM);

| C. | întrucât prin Regulamentul privind dispozițiile comune s-au stabilit dispoziții comune pentru toate aceste cinci fonduri – fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) -, normele specifice aplicabile pentru fiecare fond ESI și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană făcând obiectul unor regulamente separate; |
| --- | --- |

C.

întrucât prin Regulamentul privind dispozițiile comune s-au stabilit dispoziții comune pentru toate aceste cinci fonduri – fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) -, normele specifice aplicabile pentru fiecare fond ESI și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană făcând obiectul unor regulamente separate;

| D. | întrucât reforma recentă a politicii de coeziune a introdus un număr restrâns de obiective și priorități, generând o concentrare tematică și permițând totodată un anumit grad de flexibilitate și adaptare la anumite caracteristici; întrucât ea a asigurat, de asemenea, respectarea unui principiu de parteneriat consolidat și o guvernanță solidă pe mai multe niveluri, o abordare bine definită a dezvoltării teritoriale, sinergii consolidate între cele cinci fonduri, dar și cu alte programe și inițiative relevante (de exemplu Orizont 2020, Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, COSME, LIFE, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Erasmus+ și NER 300), simplificarea în continuare a normelor de aplicare, un sistem eficace de monitorizare și evaluare, un cadru de performanță transparent, norme clare de folosire a instrumentelor financiare, un sistem de gestionare și control solid și un sistem eficace de gestiune financiară; |
| --- | --- |

D.

întrucât reforma recentă a politicii de coeziune a introdus un număr restrâns de obiective și priorități, generând o concentrare tematică și permițând totodată un anumit grad de flexibilitate și adaptare la anumite caracteristici; întrucât ea a asigurat, de asemenea, respectarea unui principiu de parteneriat consolidat și o guvernanță solidă pe mai multe niveluri, o abordare bine definită a dezvoltării teritoriale, sinergii consolidate între cele cinci fonduri, dar și cu alte programe și inițiative relevante (de exemplu Orizont 2020, Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, COSME, LIFE, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Erasmus+ și NER 300), simplificarea în continuare a normelor de aplicare, un sistem eficace de monitorizare și evaluare, un cadru de performanță transparent, norme clare de folosire a instrumentelor financiare, un sistem de gestionare și control solid și un sistem eficace de gestiune financiară;

| E. | întrucât Comisia a adoptat, la 14 decembrie 2015, o comunicare privind contribuția fondurilor ESI la strategia de creștere a UE, la planul de investiții și la prioritățile Comisiei pentru următorii zece ani, care constituie raportul referitor la fondurile ESI și la implementarea lor până în prezent, prevăzut la articolul 16 din Regulamentul privind dispozițiile comune; întrucât comunicarea include și rezultatele negocierilor cu toate statele membre privind acordurile de parteneriat, programele operaționale și principalele provocări pentru fiecare țară, |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a adoptat, la 14 decembrie 2015, o comunicare privind contribuția fondurilor ESI la strategia de creștere a UE, la planul de investiții și la prioritățile Comisiei pentru următorii zece ani, care constituie raportul referitor la fondurile ESI și la implementarea lor până în prezent, prevăzut la articolul 16 din Regulamentul privind dispozițiile comune; întrucât comunicarea include și rezultatele negocierilor cu toate statele membre privind acordurile de parteneriat, programele operaționale și principalele provocări pentru fiecare țară,

| F. | întrucât logica consolidării sinergiilor dintre programul Orizont 2020 și fondurile ESI constă în crearea unor interacțiuni semnificative între strategiile de investiții și intervenții ca mod de a obține un impact considerabil asupra economiei, combinând investițiile în inovare direcționate către priorități de specializare inteligentă cu inițiative de cercetare și inovare la nivel mondial, asigurând astfel un impact mai mare al fondurilor, |
| --- | --- |

F.

întrucât logica consolidării sinergiilor dintre programul Orizont 2020 și fondurile ESI constă în crearea unor interacțiuni semnificative între strategiile de investiții și intervenții ca mod de a obține un impact considerabil asupra economiei, combinând investițiile în inovare direcționate către priorități de specializare inteligentă cu inițiative de cercetare și inovare la nivel mondial, asigurând astfel un impact mai mare al fondurilor,

| 1. | afirmă din nou că legăturile dintre politica de coeziune și alte politici, programe de finanțare și inițiative ale UE (Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, piața unică digitală, dezvoltarea rurală, uniunea energetică, uniunea pentru inovare și inițiativele emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020) au fost consolidate în cadrul strategic comun introdus de Regulamentul privind dispozițiile comune și, prin urmare, contribuie substanțial la consolidarea pieței unice și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin toate instrumentele și obiectivele sale, printre care se numără agenda urbană, agenda teritorială, investițiile în IMM-uri, strategiile pentru creștere inteligentă și specializare inteligentă, potențialele investiții publice pentru integrarea soluțiilor inovatoare pentru, printre altele, mediu, energie, sănătate, climă, digitalizare și transport; |
| --- | --- |

1.

afirmă din nou că legăturile dintre politica de coeziune și alte politici, programe de finanțare și inițiative ale UE (Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, piața unică digitală, dezvoltarea rurală, uniunea energetică, uniunea pentru inovare și inițiativele emblematice din cadrul Strategiei Europa 2020) au fost consolidate în cadrul strategic comun introdus de Regulamentul privind dispozițiile comune și, prin urmare, contribuie substanțial la consolidarea pieței unice și la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, prin toate instrumentele și obiectivele sale, printre care se numără agenda urbană, agenda teritorială, investițiile în IMM-uri, strategiile pentru creștere inteligentă și specializare inteligentă, potențialele investiții publice pentru integrarea soluțiilor inovatoare pentru, printre altele, mediu, energie, sănătate, climă, digitalizare și transport;

| 2. | subliniază faptul că sinergiile menționate anterior sunt integrate încă din etapa de planificare strategică și necesită, prin urmare, chiar de la început, opțiuni și planificări strategice din partea regiunilor și a statelor membre pentru a identifica și crea oportunități, de exemplu, pentru promovarea excelenței în domeniile de specializare inteligentă; subliniază că, în cazul programului Orizont 2020, aceste demersuri constau în măsuri de sensibilizare, furnizarea de informații (în special cu privire la rezultatele cercetării din PC7 și proiectele din Orizont 2020), implicarea în campanii de comunicare, deschiderea rețelelor existente pentru noii actori și stabilirea unor legături, în măsura posibilităților, între punctele naționale de contact și factorii de decizie și autoritățile de management din domeniul fondurilor ESI de la nivel național și regional; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că sinergiile menționate anterior sunt integrate încă din etapa de planificare strategică și necesită, prin urmare, chiar de la început, opțiuni și planificări strategice din partea regiunilor și a statelor membre pentru a identifica și crea oportunități, de exemplu, pentru promovarea excelenței în domeniile de specializare inteligentă; subliniază că, în cazul programului Orizont 2020, aceste demersuri constau în măsuri de sensibilizare, furnizarea de informații (în special cu privire la rezultatele cercetării din PC7 și proiectele din Orizont 2020), implicarea în campanii de comunicare, deschiderea rețelelor existente pentru noii actori și stabilirea unor legături, în măsura posibilităților, între punctele naționale de contact și factorii de decizie și autoritățile de management din domeniul fondurilor ESI de la nivel național și regional;

| 3. | subliniază că dezvoltarea strategiilor de specializare inteligentă prin implicarea autorităților de management și a părților interesate de la nivel național sau regional, precum universitățile sau alte instituții de învățământ superior, sectorul industrial și partenerii sociali, într-un proces de descoperire antreprenorială este obligatorie pentru regiunile și statele membre care doresc să investească resursele din Fondul european de dezvoltare regională în cercetare și inovare; reamintește că metodologia pentru specializarea inteligentă ar trebui să rămână un model pentru politica de coeziune pentru perioada de după 2020, având în vedere că strategiile de specializare inteligentă ar trebui să includă acțiuni în amonte (consolidarea capacităților și îmbunătățirea sistemelor de C&I de la nivel național/regional) și acțiuni în aval (măsuri de utilizare a rezultatelor activităților de cercetare, sprijinul pentru inovare și accesul pe piață) în cadrul programului Orizont 2020, măsuri care stimulează cooperarea la nivelul UE pentru eliminarea decalajelor din domeniul inovării în Europa și consolidarea competitivității Uniunii la nivel mondial, investind totodată și în legăturile dintre lideri și cei care îi urmează în contextul activităților de răspândire a excelenței și de extindere a participării; |
| --- | --- |

3.

subliniază că dezvoltarea strategiilor de specializare inteligentă prin implicarea autorităților de management și a părților interesate de la nivel național sau regional, precum universitățile sau alte instituții de învățământ superior, sectorul industrial și partenerii sociali, într-un proces de descoperire antreprenorială este obligatorie pentru regiunile și statele membre care doresc să investească resursele din Fondul european de dezvoltare regională în cercetare și inovare; reamintește că metodologia pentru specializarea inteligentă ar trebui să rămână un model pentru politica de coeziune pentru perioada de după 2020, având în vedere că strategiile de specializare inteligentă ar trebui să includă acțiuni în amonte (consolidarea capacităților și îmbunătățirea sistemelor de C&I de la nivel național/regional) și acțiuni în aval (măsuri de utilizare a rezultatelor activităților de cercetare, sprijinul pentru inovare și accesul pe piață) în cadrul programului Orizont 2020, măsuri care stimulează cooperarea la nivelul UE pentru eliminarea decalajelor din domeniul inovării în Europa și consolidarea competitivității Uniunii la nivel mondial, investind totodată și în legăturile dintre lideri și cei care îi urmează în contextul activităților de răspândire a excelenței și de extindere a participării;

| 4. | consideră că orientarea către rezultate în politica de coeziune ar trebui să fie consolidată în continuare; subliniază nevoia urgentă de a crește sinergiile cu alte politici ale UE privind competitivitatea, în special în domeniul cercetării și dezvoltării, al TIC, al energiei din surse regenerabile și al IMM-urilor, pentru a majora rata de valorificare a rezultatelor din UE în materie de cercetare și dezvoltare, creând noi locuri de muncă de calitate și menținându-le pe cele existente, precum și promovând economia verde; |
| --- | --- |

4.

consideră că orientarea către rezultate în politica de coeziune ar trebui să fie consolidată în continuare; subliniază nevoia urgentă de a crește sinergiile cu alte politici ale UE privind competitivitatea, în special în domeniul cercetării și dezvoltării, al TIC, al energiei din surse regenerabile și al IMM-urilor, pentru a majora rata de valorificare a rezultatelor din UE în materie de cercetare și dezvoltare, creând noi locuri de muncă de calitate și menținându-le pe cele existente, precum și promovând economia verde;

| 5. | observă că, în perioada de programare 2014-2020, politica de coeziune permite ca instrumentele financiare să joace un rol complementar important; reamintește că instrumentele financiare, fiind complementare granturilor, au un efect de pârghie care poate amplifica impactul finanțării pentru actualizarea inovării pe piață, de exemplu prin eficiența energetică, și pot contribui la creșterea ratei de absorbție prin furnizarea cofinanțării necesare, mai ales în statele membre și regiunile cu o capacitate redusă de cofinanțare; subliniază, cu toate acestea, că granturile rămân indispensabile pentru anumite proiecte, cum ar fi proiectele de C&I și cele cu un accent puternic pe provocările societale; reamintește că granturile și instrumentele financiare nu finanțează același tip de activități și că aceste forme diferite de sprijin vizează tipuri diferite de proiecte și de beneficiari; subliniază că este important să se mențină finanțarea prin granturi în cadrul programelor viitoare ale UE; subliniază că în viitor trebuie menținut un echilibru just între granturi și instrumentele financiare; reamintește că trebuie consolidate în continuare responsabilitatea, transparența și orientarea către rezultate a instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

5.

observă că, în perioada de programare 2014-2020, politica de coeziune permite ca instrumentele financiare să joace un rol complementar important; reamintește că instrumentele financiare, fiind complementare granturilor, au un efect de pârghie care poate amplifica impactul finanțării pentru actualizarea inovării pe piață, de exemplu prin eficiența energetică, și pot contribui la creșterea ratei de absorbție prin furnizarea cofinanțării necesare, mai ales în statele membre și regiunile cu o capacitate redusă de cofinanțare; subliniază, cu toate acestea, că granturile rămân indispensabile pentru anumite proiecte, cum ar fi proiectele de C&I și cele cu un accent puternic pe provocările societale; reamintește că granturile și instrumentele financiare nu finanțează același tip de activități și că aceste forme diferite de sprijin vizează tipuri diferite de proiecte și de beneficiari; subliniază că este important să se mențină finanțarea prin granturi în cadrul programelor viitoare ale UE; subliniază că în viitor trebuie menținut un echilibru just între granturi și instrumentele financiare; reamintește că trebuie consolidate în continuare responsabilitatea, transparența și orientarea către rezultate a instrumentelor financiare;

| 6. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție constantă necesităților IMM-urilor atunci când concep și implementează fondurile ESI și programul Orizont 2020, precum și sinergiilor dintre ele; solicită Comisiei să pregătească cereri de propuneri coordonate pentru a facilita accesul la finanțarea din diverse fonduri; solicită, de asemenea, o evaluare aprofundată a programelor relevante pentru IMM-uri, cum ar fi COSME, instrumentul pentru IMM-uri din cadrul Orizont 2020 și componenta pentru IMM-uri din cadrul FEIS, atât în ceea ce privește alocarea bugetară și rata de succes a proiectelor, precum și în ceea ce privește sarcinile administrative și facilitarea implementării; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și statele membre să acorde o atenție constantă necesităților IMM-urilor atunci când concep și implementează fondurile ESI și programul Orizont 2020, precum și sinergiilor dintre ele; solicită Comisiei să pregătească cereri de propuneri coordonate pentru a facilita accesul la finanțarea din diverse fonduri; solicită, de asemenea, o evaluare aprofundată a programelor relevante pentru IMM-uri, cum ar fi COSME, instrumentul pentru IMM-uri din cadrul Orizont 2020 și componenta pentru IMM-uri din cadrul FEIS, atât în ceea ce privește alocarea bugetară și rata de succes a proiectelor, precum și în ceea ce privește sarcinile administrative și facilitarea implementării;

| 7. | ia act de faptul că sinergiile cu alte politici și instrumente trebuie consolidate în continuare pentru a maximiza impactul investițiilor; reamintește, în acest context, proiectul-pilot din bugetul UE numit „calea către excelență” (Stairway to Excellence – S2E), care oferă în continuare sprijin regiunilor din 13 state membre pentru dezvoltarea și valorificarea sinergiilor între fondurile ESI; cere flexibilitate din partea statelor membre în utilizarea mărcii de excelență; subliniază, de asemenea, că este important să se identifice și domeniile de specializare conexe din alte regiuni și state membre cu scopul de a colabora cu acestea din urmă, de a fi mai bine pregătiți pentru oportunitățile de a realiza proiecte cu participarea mai multor țări și de a stabili relații la nivel internațional; |
| --- | --- |

7.

ia act de faptul că sinergiile cu alte politici și instrumente trebuie consolidate în continuare pentru a maximiza impactul investițiilor; reamintește, în acest context, proiectul-pilot din bugetul UE numit „calea către excelență” (Stairway to Excellence – S2E), care oferă în continuare sprijin regiunilor din 13 state membre pentru dezvoltarea și valorificarea sinergiilor între fondurile ESI; cere flexibilitate din partea statelor membre în utilizarea mărcii de excelență; subliniază, de asemenea, că este important să se identifice și domeniile de specializare conexe din alte regiuni și state membre cu scopul de a colabora cu acestea din urmă, de a fi mai bine pregătiți pentru oportunitățile de a realiza proiecte cu participarea mai multor țări și de a stabili relații la nivel internațional;

| 8. | reamintește că, din cauza constrângerilor bugetare aferente programului Orizont 2020, numeroase proiecte evaluate ca fiind excelente nu beneficiază de finanțare; subliniază că trebuie deblocate fonduri alternative; consideră că proiectelor excelente din programul Orizont 2020 le-ar putea fi alocate, de exemplu, granturi din fondurile ESI prin intermediul mărcii de excelență; |
| --- | --- |

8.

reamintește că, din cauza constrângerilor bugetare aferente programului Orizont 2020, numeroase proiecte evaluate ca fiind excelente nu beneficiază de finanțare; subliniază că trebuie deblocate fonduri alternative; consideră că proiectelor excelente din programul Orizont 2020 le-ar putea fi alocate, de exemplu, granturi din fondurile ESI prin intermediul mărcii de excelență;

| 9. | ia act de faptul că implementarea unor părți importante din bugetul Orizont 2020 va fi delegată unor parteneriate de tip public-public și public-privat, ceea ce va oferi posibilitatea de a utiliza mecanismele de guvernanță ale parteneriatelor de tip public-public pentru a optimiza sinergiile cu inițiativele de specializare inteligentă (RIS3) și cu diverse programe prin elaborarea de planuri anuale de lucru; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că implementarea unor părți importante din bugetul Orizont 2020 va fi delegată unor parteneriate de tip public-public și public-privat, ceea ce va oferi posibilitatea de a utiliza mecanismele de guvernanță ale parteneriatelor de tip public-public pentru a optimiza sinergiile cu inițiativele de specializare inteligentă (RIS3) și cu diverse programe prin elaborarea de planuri anuale de lucru;

| 10. | subliniază că FEIS trebuie să fie complementar și suplimentar fondurilor ESI și altor programe ale UE, precum Orizont 2020, precum și activităților tradiționale ale Băncii Europene de Investiții; observă că, în consecință, FEIS se axează pe tipuri de proiecte diferite de cele pe care s-ar fi axat cele 2,2 miliarde EUR în cadrul Orizont 2020; subliniază că ar trebui asigurate deplina coerență și sinergii între toate instrumentele UE pentru a atinge obiectivele strategice supreme legate de creșterea economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a evita suprapunerile sau contradicțiile între ele sau între diferitele niveluri de implementare a politicilor, venind, totodată, în completarea fondurilor și programelor naționale și regionale; reamintește că revizuirea Strategiei Europa 2020 trebuie să determine mijloacele necesare, utilizând totodată toate resursele disponibile în mod eficace și obținând rezultatele prevăzute în legătură cu obiectivele strategice supreme, având în vedere necesitatea de a crește cantitatea, calitatea și impactul investițiilor în C&I prin utilizarea coordonată a instrumentelor politicii de coeziune și a Orizont 2020; |
| --- | --- |

10.

subliniază că FEIS trebuie să fie complementar și suplimentar fondurilor ESI și altor programe ale UE, precum Orizont 2020, precum și activităților tradiționale ale Băncii Europene de Investiții; observă că, în consecință, FEIS se axează pe tipuri de proiecte diferite de cele pe care s-ar fi axat cele 2,2 miliarde EUR în cadrul Orizont 2020; subliniază că ar trebui asigurate deplina coerență și sinergii între toate instrumentele UE pentru a atinge obiectivele strategice supreme legate de creșterea economică inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a evita suprapunerile sau contradicțiile între ele sau între diferitele niveluri de implementare a politicilor, venind, totodată, în completarea fondurilor și programelor naționale și regionale; reamintește că revizuirea Strategiei Europa 2020 trebuie să determine mijloacele necesare, utilizând totodată toate resursele disponibile în mod eficace și obținând rezultatele prevăzute în legătură cu obiectivele strategice supreme, având în vedere necesitatea de a crește cantitatea, calitatea și impactul investițiilor în C&I prin utilizarea coordonată a instrumentelor politicii de coeziune și a Orizont 2020;

| 11. | solicită Comisiei să monitorizeze sistematic sinergiile dintre fonduri și să publice o comunicare cu privire la aceste sinergii, îndeosebi în legătură cu sinergiile dintre Orizont 2020 și RIS3, pentru a răspândi exemple de bune practici și a amplifica impactul acestora înaintea revizuirii Strategiei Europa 2020; reamintește că un asemenea sistem nu ar trebui să impună o sarcină administrativă suplimentară; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să monitorizeze sistematic sinergiile dintre fonduri și să publice o comunicare cu privire la aceste sinergii, îndeosebi în legătură cu sinergiile dintre Orizont 2020 și RIS3, pentru a răspândi exemple de bune practici și a amplifica impactul acestora înaintea revizuirii Strategiei Europa 2020; reamintește că un asemenea sistem nu ar trebui să impună o sarcină administrativă suplimentară;

| 12. | evidențiază pregătirile Comisiei pentru posibila înființare a unui Consiliu european pentru inovare (CEI) cu scopul de a asigura o mai bună coordonare a inițiativelor de inovare din Uniunea Europeană; ia act de faptul că obiectivul principal al CEI ar trebui să fie să contribuie la reducerea barierelor din calea comercializării în Europa și eliminarea disparităților din domeniul inovării; subliniază că CEI ar trebui să implice toate părțile interesate relevante și să asigure consultări și procese decizionale transparente și rapide, evitând suprapunerile; subliniază, de asemenea, că bugetul Orizont 2020 ar trebui să fie readus la nivelul de dinainte de FEIS; |
| --- | --- |

12.

evidențiază pregătirile Comisiei pentru posibila înființare a unui Consiliu european pentru inovare (CEI) cu scopul de a asigura o mai bună coordonare a inițiativelor de inovare din Uniunea Europeană; ia act de faptul că obiectivul principal al CEI ar trebui să fie să contribuie la reducerea barierelor din calea comercializării în Europa și eliminarea disparităților din domeniul inovării; subliniază că CEI ar trebui să implice toate părțile interesate relevante și să asigure consultări și procese decizionale transparente și rapide, evitând suprapunerile; subliniază, de asemenea, că bugetul Orizont 2020 ar trebui să fie readus la nivelul de dinainte de FEIS;

| 13. | scoate în evidență legătura dintre Orizont 2020 și fondurile ESI în ceea ce privește securitatea (necesitatea de a avea același nivel de infrastructuri TIC în întreaga UE); pledează pentru armonizarea structurilor de securitate a TIC; solicită, în plus, să se coreleze procesele de auditare a acestor fonduri și solicită Comisiei să pună la punct o abordare clară, aliniată și coordonată pentru perioada de după 2020, cu un accent deosebit pe procesele administrative și de audit, precum și pe proporționalitate și responsabilitate; |
| --- | --- |

13.

scoate în evidență legătura dintre Orizont 2020 și fondurile ESI în ceea ce privește securitatea (necesitatea de a avea același nivel de infrastructuri TIC în întreaga UE); pledează pentru armonizarea structurilor de securitate a TIC; solicită, în plus, să se coreleze procesele de auditare a acestor fonduri și solicită Comisiei să pună la punct o abordare clară, aliniată și coordonată pentru perioada de după 2020, cu un accent deosebit pe procesele administrative și de audit, precum și pe proporționalitate și responsabilitate;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și guvernelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și guvernelor naționale și regionale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(8)  JO L 347, 20.12.2013, p. 104.

(9)  JO C 24, 22.1.2016, p. 2.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0002.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0133.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0308.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/116

---

P8_TA(2016)0312

Pregătirea programului de lucru al Comisiei pentru 2017

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la prioritățile strategice ale programului de lucru al Comisiei pentru 2017 (2016/2773(RSP))

(2018/C 101/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană, intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”, prezentate de Jean-Claude Juncker la 15 iulie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politice pentru Comisia Europeană, intitulate „Un nou început pentru Europa: Agenda mea pentru locuri de muncă, creștere, echitate și schimbări democratice”, prezentate de Jean-Claude Juncker la 15 iulie 2014,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2015 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2016 – Circumstanțe excepționale, acțiuni pe măsură” (COM(2015)0610) și anexele I-VI la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 octombrie 2015 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2016 – Circumstanțe excepționale, acțiuni pe măsură” (COM(2015)0610) și anexele I-VI la aceasta,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016,

| — | având în vedere raportul de sinteză al Conferinței președinților de comisie, care oferă contribuții complementare la prezenta rezoluție din punctul de vedere al comisiilor parlamentare și pe care Comisia ar trebui să le ia în considerare în mod corespunzător când elaborează și adoptă programul său de lucru pentru 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al Conferinței președinților de comisie, care oferă contribuții complementare la prezenta rezoluție din punctul de vedere al comisiilor parlamentare și pe care Comisia ar trebui să le ia în considerare în mod corespunzător când elaborează și adoptă programul său de lucru pentru 2017,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 iunie 2016 referitoare la decizia de a părăsi UE în urma referendumului din Regatul Unit (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 iunie 2016 referitoare la decizia de a părăsi UE în urma referendumului din Regatul Unit (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 28-29 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 28-29 iunie 2016,

| — | având în vedere contribuția Comitetului Regiunilor la programul de lucru al Comisiei pentru 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuția Comitetului Regiunilor la programul de lucru al Comisiei pentru 2017,

| — | având în vedere articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 37 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât procesul de integrare europeană a adus pacea și a contribuit la securitatea și prosperitatea Europei timp de decenii; |
| --- | --- |

A.

întrucât procesul de integrare europeană a adus pacea și a contribuit la securitatea și prosperitatea Europei timp de decenii;

| B. | întrucât Europa se confruntă acum cu multe provocări comune și globale, dar și cu frustrări și preocupări din ce în ce mai mari ale multor cetățeni în legătură cu perspectivele nesigure de viață și lipsa de oportunități, probleme la care cetățenii așteaptă răspunsuri din partea decidenților; întrucât, pentru a putea avea succes, Uniunea Europeană nu poate fi redusă la un proiect economic. întrucât trebuie urgent recâștigată susținerea europenilor pentru proiectul european și trebuie consolidată coeziunea economică, socială și teritorială; |
| --- | --- |

B.

întrucât Europa se confruntă acum cu multe provocări comune și globale, dar și cu frustrări și preocupări din ce în ce mai mari ale multor cetățeni în legătură cu perspectivele nesigure de viață și lipsa de oportunități, probleme la care cetățenii așteaptă răspunsuri din partea decidenților; întrucât, pentru a putea avea succes, Uniunea Europeană nu poate fi redusă la un proiect economic. întrucât trebuie urgent recâștigată susținerea europenilor pentru proiectul european și trebuie consolidată coeziunea economică, socială și teritorială;

| C. | întrucât suprapunerea mai multor crize în UE necesită soluții eficiente la nivel european, ancorate ferm într-un proces mai democratic prin metoda comunitară, cu implicarea totală a Parlamentului European și a parlamentelor naționale și în conformitate cu articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

C.

întrucât suprapunerea mai multor crize în UE necesită soluții eficiente la nivel european, ancorate ferm într-un proces mai democratic prin metoda comunitară, cu implicarea totală a Parlamentului European și a parlamentelor naționale și în conformitate cu articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității;

| D. | întrucât Uniunea Europeană este casa noastră comună și trebuie să ofere cetățenilor săi siguranță și un mediu economic stabil; întrucât sustenabilitatea și creșterea economică sunt compatibile și se pot consolida reciproc; întrucât este important ca UE să iasă din criza economică îndelungată prin intensificarea investițiilor sustenabile, reducerea decalajelor, implementarea politicilor convenite și elaborarea unor politici mai bune, în special prin aprofundarea pieței interne și îmbunătățirea Uniunii economice și monetare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea Europeană este casa noastră comună și trebuie să ofere cetățenilor săi siguranță și un mediu economic stabil; întrucât sustenabilitatea și creșterea economică sunt compatibile și se pot consolida reciproc; întrucât este important ca UE să iasă din criza economică îndelungată prin intensificarea investițiilor sustenabile, reducerea decalajelor, implementarea politicilor convenite și elaborarea unor politici mai bune, în special prin aprofundarea pieței interne și îmbunătățirea Uniunii economice și monetare;

| E. | întrucât am ales să ne construim un viitor comun, să fim o comunitate bazată pe valori comune, având grijă de bogăția și diversitatea tradițiilor și a istoriei noastre; întrucât vrem ca Europa să își îndeplinească propriul rol și să își asume propriile responsabilități pe scena mondială, angajându-se în favoarea solidarității, a multilateralismului, a parteneriatelor noastre externe și promovând convergența spre norme mai eficiente; întrucât ne dorim să ne apărăm proiectul nostru comun de pace, prosperitate și democrație, pentru a crea un viitor atrăgător pentru toate generațiile; |
| --- | --- |

E.

întrucât am ales să ne construim un viitor comun, să fim o comunitate bazată pe valori comune, având grijă de bogăția și diversitatea tradițiilor și a istoriei noastre; întrucât vrem ca Europa să își îndeplinească propriul rol și să își asume propriile responsabilități pe scena mondială, angajându-se în favoarea solidarității, a multilateralismului, a parteneriatelor noastre externe și promovând convergența spre norme mai eficiente; întrucât ne dorim să ne apărăm proiectul nostru comun de pace, prosperitate și democrație, pentru a crea un viitor atrăgător pentru toate generațiile;

Îmbunătățirea condițiilor de muncă și de viață ale cetățenilor europeni

| 1. | reamintește că redresarea economică a Europei a fost modestă și inegală, în multe regiuni ale Uniunii existând încă niveluri inacceptabile de șomaj, sărăcie, inegalitate și o lipsă gravă de perspective pentru generațiile mai tinere; UE trebuie, așadar, să acționeze pentru o piață a forței de muncă dinamică și incluzivă, integrată în modelul european al economiei sociale de piață, îmbunătățind condițiile de viață ale cetățenilor și permițându-le o mobilitate echitabilă; este convins că toți cetățenii UE trebuie să conteze pe un set fundamental de condiții de muncă echitabile și pe accesul la educație de calitate, la protecție socială și la servicii esențiale, care să permită echilibrul între viața profesională și cea privată și care să răspundă nevoilor unei piețe a muncii moderne în Uniune; recunoaște că o economie competitivă și incluzivă se caracterizează pe capacitatea sa de a pune în valoare talentele femeilor și bărbaților în toate activitățile; |
| --- | --- |

1.

reamintește că redresarea economică a Europei a fost modestă și inegală, în multe regiuni ale Uniunii existând încă niveluri inacceptabile de șomaj, sărăcie, inegalitate și o lipsă gravă de perspective pentru generațiile mai tinere; UE trebuie, așadar, să acționeze pentru o piață a forței de muncă dinamică și incluzivă, integrată în modelul european al economiei sociale de piață, îmbunătățind condițiile de viață ale cetățenilor și permițându-le o mobilitate echitabilă; este convins că toți cetățenii UE trebuie să conteze pe un set fundamental de condiții de muncă echitabile și pe accesul la educație de calitate, la protecție socială și la servicii esențiale, care să permită echilibrul între viața profesională și cea privată și care să răspundă nevoilor unei piețe a muncii moderne în Uniune; recunoaște că o economie competitivă și incluzivă se caracterizează pe capacitatea sa de a pune în valoare talentele femeilor și bărbaților în toate activitățile;

| 2. | invită Comisia ca, în acest scop, să se bazeze pe consultările publice în curs și pe viitorul raport al Parlamentului pentru a prezenta, în conformitate cu principiul subsidiarității și cu obiectivele tratatului, o propunere ambițioasă de pilon european al drepturilor sociale, care urmează să fie transpusă în inițiative concrete, în special pentru a:






  — | a promova accesibilitatea și calitatea educației timpurii, a îngrijirii copiilor și a serviciilor de sănătate pentru copii, aspecte fundamentale pentru ca niciun copil să nu rămână în urmă; Comisia ar trebui, așadar, să reflecteze la măsuri suplimentare pentru a dezvolta investițiile sociale și, în special, pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor; |
| --- | --- | --- |

2.

invită Comisia ca, în acest scop, să se bazeze pe consultările publice în curs și pe viitorul raport al Parlamentului pentru a prezenta, în conformitate cu principiul subsidiarității și cu obiectivele tratatului, o propunere ambițioasă de pilon european al drepturilor sociale, care urmează să fie transpusă în inițiative concrete, în special pentru a:

—

a promova accesibilitatea și calitatea educației timpurii, a îngrijirii copiilor și a serviciilor de sănătate pentru copii, aspecte fundamentale pentru ca niciun copil să nu rămână în urmă; Comisia ar trebui, așadar, să reflecteze la măsuri suplimentare pentru a dezvolta investițiile sociale și, în special, pentru a reduce sărăcia în rândul copiilor;

| — | a elimina decalajul de competențe și pentru a garanta tuturor accesul la educație de calitate, la formare și la învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

—

a elimina decalajul de competențe și pentru a garanta tuturor accesul la educație de calitate, la formare și la învățare pe tot parcursul vieții;

| — | a reduce inegalitățile sociale și pentru a promova locuri de muncă de calitate, mai ales pentru tineri și pentru șomerii de lungă durată, cu scopul de a stimula creșterea economică; |
| --- | --- |

—

a reduce inegalitățile sociale și pentru a promova locuri de muncă de calitate, mai ales pentru tineri și pentru șomerii de lungă durată, cu scopul de a stimula creșterea economică;

| — | a soluționa provocările legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată și diferențele de remunerare și de pensie între femei și bărbați; |
| --- | --- |

—

a soluționa provocările legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată și diferențele de remunerare și de pensie între femei și bărbați;

| 3. | subliniază că Comisia ar trebui să monitorizeze, să încurajeze și să sprijine statele membre să cheltuiască fondurile eficient și eficace, pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a crea de locuri de muncă de calitate, în special în regiunile cu un nivel ridicat de șomaj, prin programe pentru locuri de muncă și creștere, precum cele finanțate prin inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, prin fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice și Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

3.

subliniază că Comisia ar trebui să monitorizeze, să încurajeze și să sprijine statele membre să cheltuiască fondurile eficient și eficace, pentru a stimula ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a crea de locuri de muncă de calitate, în special în regiunile cu un nivel ridicat de șomaj, prin programe pentru locuri de muncă și creștere, precum cele finanțate prin inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri”, prin fondurile structurale și de investiții europene, Fondul european pentru investiții strategice și Banca Europeană de Investiții;

| 4. | subliniază că Comisia, în cooperare cu statele membre și partenerii sociali, ar trebui, de asemenea, să consolideze dialogul social european, pentru a concilia mai bine exigențele pieței muncii, pe de o parte, și exigențele de protecție socială, astfel încât să soluționeze inegalitățile sociale și să răspundă la provocările competitivității; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Comisia, în cooperare cu statele membre și partenerii sociali, ar trebui, de asemenea, să consolideze dialogul social european, pentru a concilia mai bine exigențele pieței muncii, pe de o parte, și exigențele de protecție socială, astfel încât să soluționeze inegalitățile sociale și să răspundă la provocările competitivității;

Consolidarea redresării economice și a competitivității pe termen lung pentru a crea locuri de muncă și genera prosperitate

| 5. | este convins că Uniunea Europeană poate fi lider mondial dacă își valorifică întregul potențial al pieței sale unice și își promovează spiritul antreprenorial, concurența echitabilă și investițiile în inovare; |
| --- | --- |

5.

este convins că Uniunea Europeană poate fi lider mondial dacă își valorifică întregul potențial al pieței sale unice și își promovează spiritul antreprenorial, concurența echitabilă și investițiile în inovare;

| 6. | susține ideea că UE trebuie să își consolideze și să își diversifice mediul de afaceri; subliniază că politica UE în domeniul concurenței este esențială pentru funcționarea economiei sale sociale de piață; subliniază că, dacă vrea să rămână competitivă, adecvată scopurilor și exigențelor viitorului, economia europeană trebuie să devină sustenabilă și digitală; împărtășește filosofia Comisiei că Europa trebuie să fie mare în chestiunile mari și mică în chestiunile mai puțin importante; |
| --- | --- |

6.

susține ideea că UE trebuie să își consolideze și să își diversifice mediul de afaceri; subliniază că politica UE în domeniul concurenței este esențială pentru funcționarea economiei sale sociale de piață; subliniază că, dacă vrea să rămână competitivă, adecvată scopurilor și exigențelor viitorului, economia europeană trebuie să devină sustenabilă și digitală; împărtășește filosofia Comisiei că Europa trebuie să fie mare în chestiunile mari și mică în chestiunile mai puțin importante;

| 7. | solicită relansarea strategiei Europa 2020 pentru creștere durabilă și ocuparea forței de muncă, dovedind o reală ambiție pentru viitor, în special în ceea ce privește îmbunătățirea modelului nostru de economie socială de piață și implementarea reformelor structurale pentru a moderniza statele membre și a asigura prosperitatea comună la scară largă; este convins că stimularea ocupării forței de muncă și a productivității rămâne o prioritate de vârf și că UE are nevoie de investiții specifice pentru a accelera tranziția către o economie inovatoare, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și digitală, cu scopul de a reindustrializa Europa și de a aduce înapoi locurile de muncă; |
| --- | --- |

7.

solicită relansarea strategiei Europa 2020 pentru creștere durabilă și ocuparea forței de muncă, dovedind o reală ambiție pentru viitor, în special în ceea ce privește îmbunătățirea modelului nostru de economie socială de piață și implementarea reformelor structurale pentru a moderniza statele membre și a asigura prosperitatea comună la scară largă; este convins că stimularea ocupării forței de muncă și a productivității rămâne o prioritate de vârf și că UE are nevoie de investiții specifice pentru a accelera tranziția către o economie inovatoare, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și digitală, cu scopul de a reindustrializa Europa și de a aduce înapoi locurile de muncă;

| 8. | cere Comisiei să definească o strategie industrială ambițioasă nouă, pornind de la pachetul privind economia circulară și completându-l; subliniază că sunt necesare investiții publice și private suplimentare pentru tranziția energetică, pentru IMM-uri ecoinovatoare, cercetare și educație; |
| --- | --- |

8.

cere Comisiei să definească o strategie industrială ambițioasă nouă, pornind de la pachetul privind economia circulară și completându-l; subliniază că sunt necesare investiții publice și private suplimentare pentru tranziția energetică, pentru IMM-uri ecoinovatoare, cercetare și educație;

| 9. | invită Comisia să propună mai multe măsuri de stimulare a cercetării și dezvoltării, a inovării, a diversității culturale și a creativității, motoarele principale pentru crearea de locuri de muncă, ținând seama însă că accesul societăților, în special al IMM-urilor la capital este esențial pentru a încuraja dezvoltarea și producerea de noi produse și servicii, atât în sectoarele tradiționale, cât și în cele emergente și pentru protecția eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să propună mai multe măsuri de stimulare a cercetării și dezvoltării, a inovării, a diversității culturale și a creativității, motoarele principale pentru crearea de locuri de muncă, ținând seama însă că accesul societăților, în special al IMM-urilor la capital este esențial pentru a încuraja dezvoltarea și producerea de noi produse și servicii, atât în sectoarele tradiționale, cât și în cele emergente și pentru protecția eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală;

| 10. | consideră că este nevoie de o mai mare integrare a pieței unice, în special în domeniul digital, prin crearea unui mediu echitabil pentru consumatori și IMM-uri și eliminarea obstacolelor nejustificate; își exprimă convingerea fermă că o piață unică digitală competitivă la nivel global, inovatoare și orientată spre cetățeni reprezintă o posibilă modalitate de a răspunde provocărilor secolului al XXI-lea; |
| --- | --- |

10.

consideră că este nevoie de o mai mare integrare a pieței unice, în special în domeniul digital, prin crearea unui mediu echitabil pentru consumatori și IMM-uri și eliminarea obstacolelor nejustificate; își exprimă convingerea fermă că o piață unică digitală competitivă la nivel global, inovatoare și orientată spre cetățeni reprezintă o posibilă modalitate de a răspunde provocărilor secolului al XXI-lea;

| 11. | se așteaptă ca Comisia să își utilizeze toate atribuțiile și competențele pentru a promova tranziția către un model de creștere mai bun, în conformitate cu principiile dezvoltării durabile, ținând cont de dimensiunile sale economice, sociale și de mediu; |
| --- | --- |

11.

se așteaptă ca Comisia să își utilizeze toate atribuțiile și competențele pentru a promova tranziția către un model de creștere mai bun, în conformitate cu principiile dezvoltării durabile, ținând cont de dimensiunile sale economice, sociale și de mediu;

Răspunsul la schimbările climatice și asigurarea securității energetice

| 12. | reamintește că trebuie intensificate eforturile pentru a realiza uniunea energetică, ceea ce va garanta securitatea energetică și o energie durabilă și la prețuri accesibile pentru toți cetățenii și toate întreprinderile; |
| --- | --- |

12.

reamintește că trebuie intensificate eforturile pentru a realiza uniunea energetică, ceea ce va garanta securitatea energetică și o energie durabilă și la prețuri accesibile pentru toți cetățenii și toate întreprinderile;

| 13. | constată consecințele umane și economice ale catastrofelor climatice în Europa; subliniază că este important să se continue analiza cauzelor profunde ale schimbărilor climatice, asigurând, în același timp, competitivitatea industriei noastre, printr-o strategie ambițioasă privind clima, care să cuprindă și eficiența energetică; |
| --- | --- |

13.

constată consecințele umane și economice ale catastrofelor climatice în Europa; subliniază că este important să se continue analiza cauzelor profunde ale schimbărilor climatice, asigurând, în același timp, competitivitatea industriei noastre, printr-o strategie ambițioasă privind clima, care să cuprindă și eficiența energetică;

| 14. | cere stabilirea unor obiective obligatoriu ambițioase la nivelul UE pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru energia din surse regenerabile și eficiența energetică pentru perioada de după 2020, în conformitate cu Acordul COP 21 de la Paris; |
| --- | --- |

14.

cere stabilirea unor obiective obligatoriu ambițioase la nivelul UE pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și pentru energia din surse regenerabile și eficiența energetică pentru perioada de după 2020, în conformitate cu Acordul COP 21 de la Paris;

| 15. | solicită Comisiei să elaboreze o strategie comună de diplomație în domeniul energiei și climei care să trateze aceste preocupări globale; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să elaboreze o strategie comună de diplomație în domeniul energiei și climei care să trateze aceste preocupări globale;

| 16. | cere Comisiei să identifice eforturile pentru a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili, atenuând în același timp posibilele efecte economice și sociale; |
| --- | --- |

16.

cere Comisiei să identifice eforturile pentru a elimina treptat subvențiile pentru combustibilii fosili, atenuând în același timp posibilele efecte economice și sociale;

Garantarea unui răspuns coerent la afluența din ce în ce mai mare de refugiați

| 17. | consideră că Uniunea Europeană trebuie să găsească soluții concrete pentru a face față crizei extrem de grave a refugiaților, în special analizând concret cauzele sale profunde, consolidând cooperarea cu țările de tranzit și de origine ale fluxurilor de migrație și folosind toate instrumentele și politicile disponibile pentru a asigura stabilizarea, reconstrucția și dezvoltarea acestor țări; |
| --- | --- |

17.

consideră că Uniunea Europeană trebuie să găsească soluții concrete pentru a face față crizei extrem de grave a refugiaților, în special analizând concret cauzele sale profunde, consolidând cooperarea cu țările de tranzit și de origine ale fluxurilor de migrație și folosind toate instrumentele și politicile disponibile pentru a asigura stabilizarea, reconstrucția și dezvoltarea acestor țări;

| 18. | încurajează Comisia, în cooperare cu statele membre, să acorde asistența umanitară necesară și să asigure condiții de viață decente în taberele de refugiați și, totodată, să elaboreze programe de dezvoltare pe termen mai lung, mai ales în domeniul educației; |
| --- | --- |

18.

încurajează Comisia, în cooperare cu statele membre, să acorde asistența umanitară necesară și să asigure condiții de viață decente în taberele de refugiați și, totodată, să elaboreze programe de dezvoltare pe termen mai lung, mai ales în domeniul educației;

| 19. | subliniază că politica UE în materie de azil și migrație nu este adecvată scopului și trebuie integral regândită, pe baza articolului 80 din Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene; susține că nicio reformă a sistemului european comun de azil nu ar trebui să conducă la scăderea nivelului actual de protecție oferit de legislația UE în materie de azil; |
| --- | --- |

19.

subliniază că politica UE în materie de azil și migrație nu este adecvată scopului și trebuie integral regândită, pe baza articolului 80 din Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene; susține că nicio reformă a sistemului european comun de azil nu ar trebui să conducă la scăderea nivelului actual de protecție oferit de legislația UE în materie de azil;

| 20. | cere să se organizeze programe sistematice și aplicabile de relocare și transfer pentru solicitanții de azil; |
| --- | --- |

20.

cere să se organizeze programe sistematice și aplicabile de relocare și transfer pentru solicitanții de azil;

| 21. | solicită să se creeze condiții în UE pentru o bună gestionare a primirii solicitanților de azil, care să le garanteze siguranța și tratamentul uman, acordând o atenție deosebită nevoilor grupurilor vulnerabile; subliniază, în același timp, că trebuie garantate resurse suficiente pentru a asigura integrarea pe piața muncii și incluziunea socială a refugiaților; |
| --- | --- |

21.

solicită să se creeze condiții în UE pentru o bună gestionare a primirii solicitanților de azil, care să le garanteze siguranța și tratamentul uman, acordând o atenție deosebită nevoilor grupurilor vulnerabile; subliniază, în același timp, că trebuie garantate resurse suficiente pentru a asigura integrarea pe piața muncii și incluziunea socială a refugiaților;

| 22. | solicită Comisiei să facă propuneri pentru a crea o adevărată politică a UE în materie de migrație economică și legală, care să aibă la bază instrumentele existente pentru studenți, cercetători și lucrătorii cu înaltă calificare, și, pe termen mai lung, pentru a elabora norme mai generale care să reglementeze condițiile de intrare și de ședere pentru resortisanții țărilor terțe care caută un loc de muncă în Uniune, cu scopul de a soluționa decalajele identificate pe piața muncii din UE; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să facă propuneri pentru a crea o adevărată politică a UE în materie de migrație economică și legală, care să aibă la bază instrumentele existente pentru studenți, cercetători și lucrătorii cu înaltă calificare, și, pe termen mai lung, pentru a elabora norme mai generale care să reglementeze condițiile de intrare și de ședere pentru resortisanții țărilor terțe care caută un loc de muncă în Uniune, cu scopul de a soluționa decalajele identificate pe piața muncii din UE;

| 23. | consideră că, deoarece migrația internațională este un fenomen global a cărui amploare, complexitate și impact continuă să crească, UE și restul comunității internaționale trebuie să își asume responsabilitățile ce le revin în acest sens; |
| --- | --- |

23.

consideră că, deoarece migrația internațională este un fenomen global a cărui amploare, complexitate și impact continuă să crească, UE și restul comunității internaționale trebuie să își asume responsabilitățile ce le revin în acest sens;

Răspunsul la preocupările cetățenilor legate de securitate

| 24. | subliniază că securitatea internă și externă sunt legate din ce în ce mai strâns; |
| --- | --- |

24.

subliniază că securitatea internă și externă sunt legate din ce în ce mai strâns;

| 25. | îndeamnă Comisia ca, după adoptarea propunerii privind Paza europeană de frontieră și de coastă, să ia măsuri pentru ca aceasta să își înceapă activitatea rapid, precum și să îi aloce capacitățile logistice și umane necesare, |
| --- | --- |

25.

îndeamnă Comisia ca, după adoptarea propunerii privind Paza europeană de frontieră și de coastă, să ia măsuri pentru ca aceasta să își înceapă activitatea rapid, precum și să îi aloce capacitățile logistice și umane necesare,

| 26. | pentru a face față amenințărilor teroriste și extremiste violente, invită Comisia să monitorizeze atent transpunerea și implementarea măsurilor UE de combatere a terorismului, inclusiv cooperarea polițienească și judiciară eficientă, schimburi de informații rapide între autoritățile naționale și prin Europol și Eurojust, precum și măsuri care să combată tendințele emergente din finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

26.

pentru a face față amenințărilor teroriste și extremiste violente, invită Comisia să monitorizeze atent transpunerea și implementarea măsurilor UE de combatere a terorismului, inclusiv cooperarea polițienească și judiciară eficientă, schimburi de informații rapide între autoritățile naționale și prin Europol și Eurojust, precum și măsuri care să combată tendințele emergente din finanțarea terorismului;

| 27. | invită Comisia să mobilizeze expertiză și resurse tehnice și financiare pentru a asigura coordonarea la nivelul UE și schimburile de bune practici în combaterea extremismului violent și a propagandei teroriste, a rețelelor radicale și a recrutării de către organizații teroriste prin mijloace offline și online, punând un accent deosebit pe prevenire și pe strategii de integrare și reintegrare; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să mobilizeze expertiză și resurse tehnice și financiare pentru a asigura coordonarea la nivelul UE și schimburile de bune practici în combaterea extremismului violent și a propagandei teroriste, a rețelelor radicale și a recrutării de către organizații teroriste prin mijloace offline și online, punând un accent deosebit pe prevenire și pe strategii de integrare și reintegrare;

| 28. | îndeamnă Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare deplină a legislației în materie de securitate deja adoptată; își reiterează apelul pentru o evaluare aprofundată a strategiei UE de combatere a terorismului, care să evalueze atât aplicarea măsurilor adoptate, cât și eficacitatea acestora; se așteaptă din partea Comisiei să actualizeze agenda privind securitatea în lumina amenințării teroriste tot mai pronunțate; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia și statele membre să asigure punerea în aplicare deplină a legislației în materie de securitate deja adoptată; își reiterează apelul pentru o evaluare aprofundată a strategiei UE de combatere a terorismului, care să evalueze atât aplicarea măsurilor adoptate, cât și eficacitatea acestora; se așteaptă din partea Comisiei să actualizeze agenda privind securitatea în lumina amenințării teroriste tot mai pronunțate;

| 29. | invită Comisia să își prezinte propunerile anunțate pentru un temei juridic adecvat pentru Centrul european de combatere a terorismului din cadrul Europol, propunerile pentru îmbunătățirea și dezvoltarea sistemelor de informații existente, abordarea lacunelor în materie de informații și tranziția către interoperabilitate, precum și propunerile privind obligativitatea schimbului de informații la nivelul UE, însoțite de garanțiile necesare în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să își prezinte propunerile anunțate pentru un temei juridic adecvat pentru Centrul european de combatere a terorismului din cadrul Europol, propunerile pentru îmbunătățirea și dezvoltarea sistemelor de informații existente, abordarea lacunelor în materie de informații și tranziția către interoperabilitate, precum și propunerile privind obligativitatea schimbului de informații la nivelul UE, însoțite de garanțiile necesare în materie de protecție a datelor;

Mobilizarea unei agende ambițioase de acțiune externă: țările din vecinătate și sistemul global

| 30. | solicită elaborarea unei Strategii globale a UE ambițioase, prin care UE să devină un actor geopolitic într-o lume care se schimbă rapid, și se așteaptă din partea Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă să mobilizeze, într-o manieră coerentă, toate instrumentele de acțiune externă ale UE pentru a obține o mai bună guvernanță globală, o convergență largă cu privire la standarde mai bune, îmbunătățirea securității și consolidarea respectării drepturilor omului în întreaga lume; subliniază, în acest sens, că următoarele elemente-cheie ar trebui să fie prioritare pe agenda de afaceri externe a UE:






  — | promovarea stabilității și a prosperității în vecinătatea UE, prin intermediul unor inițiative care promovează dezvoltarea, democrația, buna guvernanță și statul de drept, prin ameliorarea prevenirii conflictelor civile și a măsurilor de reconciliere, precum și activități desfășurate în cadrul politicii de securitate și apărare comune, cu implicarea corespunzătoare a NATO, care, pentru statele care îi sunt membre, rămâne temelia apărării lor colective și forul pentru implementarea sa; |
| --- | --- | --- |

30.

solicită elaborarea unei Strategii globale a UE ambițioase, prin care UE să devină un actor geopolitic într-o lume care se schimbă rapid, și se așteaptă din partea Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă să mobilizeze, într-o manieră coerentă, toate instrumentele de acțiune externă ale UE pentru a obține o mai bună guvernanță globală, o convergență largă cu privire la standarde mai bune, îmbunătățirea securității și consolidarea respectării drepturilor omului în întreaga lume; subliniază, în acest sens, că următoarele elemente-cheie ar trebui să fie prioritare pe agenda de afaceri externe a UE:

—

promovarea stabilității și a prosperității în vecinătatea UE, prin intermediul unor inițiative care promovează dezvoltarea, democrația, buna guvernanță și statul de drept, prin ameliorarea prevenirii conflictelor civile și a măsurilor de reconciliere, precum și activități desfășurate în cadrul politicii de securitate și apărare comune, cu implicarea corespunzătoare a NATO, care, pentru statele care îi sunt membre, rămâne temelia apărării lor colective și forul pentru implementarea sa;

| — | revigorarea, cu sprijinul Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, a politicii de securitate și apărare comune, care nu mai poate fi elementul cel mai slab al procesului de integrare a UE; mediul de securitate impune transformarea apărării europene într-o politică de sine stătătoare care să le ofere tuturor statelor membre același nivel de securitate și să le acorde acestora o atenție egală față de preocupările lor vitale în domeniul securității; structurile, mecanismele și instrumentele existente trebuie să devină o realitate operațională; |
| --- | --- |

—

revigorarea, cu sprijinul Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, a politicii de securitate și apărare comune, care nu mai poate fi elementul cel mai slab al procesului de integrare a UE; mediul de securitate impune transformarea apărării europene într-o politică de sine stătătoare care să le ofere tuturor statelor membre același nivel de securitate și să le acorde acestora o atenție egală față de preocupările lor vitale în domeniul securității; structurile, mecanismele și instrumentele existente trebuie să devină o realitate operațională;

| — | avansarea procesului de negociere a extinderii prin consolidarea stabilității sociale, politice și economice și a democrației în țările candidate, fără concesii asupra criteriilor de aderare de la Copenhaga; |
| --- | --- |

—

avansarea procesului de negociere a extinderii prin consolidarea stabilității sociale, politice și economice și a democrației în țările candidate, fără concesii asupra criteriilor de aderare de la Copenhaga;

| — | adoptarea de măsuri pentru ca politica de cooperare pentru dezvoltare să devină mai eficace și mai bine coordonată, precum și coerentă cu alte instrumente ale acțiunii externe a UE; asigurarea coerenței și consecvenței între politicile de securitate și de dezvoltare, întrucât acestea sunt interconectate și interdependente și se susțin reciproc; |
| --- | --- |

—

adoptarea de măsuri pentru ca politica de cooperare pentru dezvoltare să devină mai eficace și mai bine coordonată, precum și coerentă cu alte instrumente ale acțiunii externe a UE; asigurarea coerenței și consecvenței între politicile de securitate și de dezvoltare, întrucât acestea sunt interconectate și interdependente și se susțin reciproc;

| — | integrarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) în politicile externe și interne ale UE; îndeamnă Comisia să prezinte un raport privind planul său de punere în aplicare, monitorizare, urmărire și încorporare a Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

—

integrarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) în politicile externe și interne ale UE; îndeamnă Comisia să prezinte un raport privind planul său de punere în aplicare, monitorizare, urmărire și încorporare a Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD);

| — | promovarea comerțului ca un instrument important de promovare a creșterii, ocupării forței de muncă și competitivității și promovarea standardelor UE referitoare la drepturile omului și dezvoltarea durabilă; instrumentele de apărare comercială ale Uniunii trebuie modernizate și aplicate cu fermitate, iar atunci când este cazul, trebuie aplicate metode nestandard; |
| --- | --- |

—

promovarea comerțului ca un instrument important de promovare a creșterii, ocupării forței de muncă și competitivității și promovarea standardelor UE referitoare la drepturile omului și dezvoltarea durabilă; instrumentele de apărare comercială ale Uniunii trebuie modernizate și aplicate cu fermitate, iar atunci când este cazul, trebuie aplicate metode nestandard;

| — | adoptarea de soluții pentru contracararea amenințărilor hibride și promovarea rezilienței UE și a statelor membre, precum și a partenerilor UE, mai ales în vecinătatea UE; |
| --- | --- |

—

adoptarea de soluții pentru contracararea amenințărilor hibride și promovarea rezilienței UE și a statelor membre, precum și a partenerilor UE, mai ales în vecinătatea UE;

Politici de impozitare echitabilă pentru resurse adecvate

| 31. | subliniază faptul că niciodată nu a fost mai urgentă necesitatea de a intensifica lupta împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, care reprezintă venituri potențiale la bugetele naționale în valoare de până la 1 000 de miliarde EUR; consideră că aceste resurse ar fi putut fi cheltuite pe investiții în viitor, stimularea ocupării forței de muncă și reducerea inegalităților; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că niciodată nu a fost mai urgentă necesitatea de a intensifica lupta împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, care reprezintă venituri potențiale la bugetele naționale în valoare de până la 1 000 de miliarde EUR; consideră că aceste resurse ar fi putut fi cheltuite pe investiții în viitor, stimularea ocupării forței de muncă și reducerea inegalităților;

| 32. | subliniază că Comisia trebuie să continue să acționeze fără întârziere pentru a se asigura că profiturile sunt impozitate în țările europene în care activitatea economică are loc efectiv și unde este creată valoarea; UE ar trebui să ia măsuri pentru a stabili o bază fiscală consolidată comună a societăților obligatorie, să își intensifice eforturile de investigare a încălcării normelor privind ajutoarele de stat care au implicații fiscale, să aplice norme comune privind utilizarea și transparența deciziilor fiscale și să urmărească o abordare comună fermă în privința eliminării paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

32.

subliniază că Comisia trebuie să continue să acționeze fără întârziere pentru a se asigura că profiturile sunt impozitate în țările europene în care activitatea economică are loc efectiv și unde este creată valoarea; UE ar trebui să ia măsuri pentru a stabili o bază fiscală consolidată comună a societăților obligatorie, să își intensifice eforturile de investigare a încălcării normelor privind ajutoarele de stat care au implicații fiscale, să aplice norme comune privind utilizarea și transparența deciziilor fiscale și să urmărească o abordare comună fermă în privința eliminării paradisurilor fiscale;

| 33. | invită Comisia să includă în lupta împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale o dimensiune externă, inclusiv în ceea ce privește profiturile care părăsesc teritoriul UE fără a fi impozitate; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să includă în lupta împotriva fraudei fiscale și a evaziunii fiscale o dimensiune externă, inclusiv în ceea ce privește profiturile care părăsesc teritoriul UE fără a fi impozitate;

Consolidarea bugetului UE și instrumente financiare

| 34. | este de părere că, pentru a acționa eficient, UE are nevoie de o nouă strategie financiară și fiscală; consideră că Comisia ar trebui, în acest scop, să propună măsuri bazate pe următoarele principii și elemente:






  — | mobilizarea rapidă a unor resurse adecvate; este inevitabilă reforma sistemului de finanțare a Uniunii prin consolidarea propriilor resurse veritabile sau introducerea de noi resurse pentru a institui un buget al Uniunii mai stabil, mai sustenabil și mai previzibil; în același timp, este important să se respecte principiul universalității și să se îmbunătățească transparența; |
| --- | --- | --- |

34.

este de părere că, pentru a acționa eficient, UE are nevoie de o nouă strategie financiară și fiscală; consideră că Comisia ar trebui, în acest scop, să propună măsuri bazate pe următoarele principii și elemente:

—

mobilizarea rapidă a unor resurse adecvate; este inevitabilă reforma sistemului de finanțare a Uniunii prin consolidarea propriilor resurse veritabile sau introducerea de noi resurse pentru a institui un buget al Uniunii mai stabil, mai sustenabil și mai previzibil; în același timp, este important să se respecte principiul universalității și să se îmbunătățească transparența;

| — | pentru rezultate optime, este necesar ca instrumentele bugetare ale UE să fie gestionate cu atenție în ceea ce privește performanța și rentabilitatea, asigurând, în același timp, respectarea și protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

—

pentru rezultate optime, este necesar ca instrumentele bugetare ale UE să fie gestionate cu atenție în ceea ce privește performanța și rentabilitatea, asigurând, în același timp, respectarea și protejarea intereselor financiare ale UE;

| — | UE ar trebui să ia măsuri pentru a strânge resursele necesare pentru formularea unui răspuns la provocările create de șomajul ridicat în rândul tinerilor și șomajul pe termen lung, precum și dimensiunea internă și externă a crizei refugiaților; |
| --- | --- |

—

UE ar trebui să ia măsuri pentru a strânge resursele necesare pentru formularea unui răspuns la provocările create de șomajul ridicat în rândul tinerilor și șomajul pe termen lung, precum și dimensiunea internă și externă a crizei refugiaților;

| — | după numai doi ani de punere în aplicare, cadrul financiar multianual (CFM) și-a atins limitele; mai mult decât atât, fără o revizuire completă la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, bugetul UE nu va fi în măsură nici să abordeze nevoile financiare suplimentare și noile priorități politice și nici să evite reizbucnirea unei crize a plăților; invită Comisia să prezinte o evaluare a funcționării CFM înainte de sfârșitul lui 2016 și să ia măsuri decisive pentru a crește plafoanele CFM și pentru a-l face mai flexibil, cu scopul de a reacționa la circumstanțe neprevăzute în 2013; |
| --- | --- |

—

după numai doi ani de punere în aplicare, cadrul financiar multianual (CFM) și-a atins limitele; mai mult decât atât, fără o revizuire completă la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, bugetul UE nu va fi în măsură nici să abordeze nevoile financiare suplimentare și noile priorități politice și nici să evite reizbucnirea unei crize a plăților; invită Comisia să prezinte o evaluare a funcționării CFM înainte de sfârșitul lui 2016 și să ia măsuri decisive pentru a crește plafoanele CFM și pentru a-l face mai flexibil, cu scopul de a reacționa la circumstanțe neprevăzute în 2013;

| — | Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) trebuie să fie gestionat astfel încât să le permită tuturor statelor membre să realizeze niveluri ridicate de investiții strategice în conformitate cu Regulamentul privind FEIS și să garanteze faptul că finanțarea pentru investiții contribuie la tranziția către o economie și o societate sustenabile; propunerea Comisiei pentru următoarea etapă a FEIS ar trebui să se bazeze pe aceste obiective; |
| --- | --- |

—

Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) trebuie să fie gestionat astfel încât să le permită tuturor statelor membre să realizeze niveluri ridicate de investiții strategice în conformitate cu Regulamentul privind FEIS și să garanteze faptul că finanțarea pentru investiții contribuie la tranziția către o economie și o societate sustenabile; propunerea Comisiei pentru următoarea etapă a FEIS ar trebui să se bazeze pe aceste obiective;

| — | punerea în aplicare eficace a politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 ar trebui să fie însoțită de pregătirile pentru etapa de după 2020, respectând caracterul său real prevăzut în tratate, importanța sa pentru dezvoltarea pieței unice și potențialul său în calitate de instrument de investiții accesibil tuturor regiunilor din UE; sinergiile dintre fondurile structurale și de investiții europene, FEIS și alte instrumente de finanțare ale UE ar trebui să fie consolidate în scopul de a accelera creșterea inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii, creând un echilibru credibil între granturi și instrumente financiare și evitând orice reducere a bugetului pentru politica de coeziune; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare eficace a politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020 ar trebui să fie însoțită de pregătirile pentru etapa de după 2020, respectând caracterul său real prevăzut în tratate, importanța sa pentru dezvoltarea pieței unice și potențialul său în calitate de instrument de investiții accesibil tuturor regiunilor din UE; sinergiile dintre fondurile structurale și de investiții europene, FEIS și alte instrumente de finanțare ale UE ar trebui să fie consolidate în scopul de a accelera creșterea inteligentă, ecologică și favorabilă incluziunii, creând un echilibru credibil între granturi și instrumente financiare și evitând orice reducere a bugetului pentru politica de coeziune;

| — | Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a reduce complexitatea birocratică a PAC pentru agricultori; Comisia ar trebui, de asemenea, să elaboreze instrumente mai bune pentru a face față crizelor extreme de pe piețele agricole; consideră că legislația-cadru la nivelul UE este necesară pentru a combate practicile comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, astfel încât să se asigure că fermierii și consumatorii europeni pot beneficia de condiții echitabile de vânzare și cumpărare; |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru a reduce complexitatea birocratică a PAC pentru agricultori; Comisia ar trebui, de asemenea, să elaboreze instrumente mai bune pentru a face față crizelor extreme de pe piețele agricole; consideră că legislația-cadru la nivelul UE este necesară pentru a combate practicile comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, astfel încât să se asigure că fermierii și consumatorii europeni pot beneficia de condiții echitabile de vânzare și cumpărare;

Finalizarea uniunii economice și monetare

| 35. | insistă asupra respectării cerințelor din legislația Uniunii în ceea ce privește răspunderea democratică pentru deciziile adoptate în contextul guvernanței economice europene; |
| --- | --- |

35.

insistă asupra respectării cerințelor din legislația Uniunii în ceea ce privește răspunderea democratică pentru deciziile adoptate în contextul guvernanței economice europene;

| 36. | consideră că UE trebuie să depună eforturi pentru un proces de convergență economică și socială în sens ascendent, în deplină conformitate cu normele Pactului de stabilitate și de creștere și cu cadrul de guvernanță al semestrului european; |
| --- | --- |

36.

consideră că UE trebuie să depună eforturi pentru un proces de convergență economică și socială în sens ascendent, în deplină conformitate cu normele Pactului de stabilitate și de creștere și cu cadrul de guvernanță al semestrului european;

| 37. | consideră că Comisia ar trebui să își îmbunătățească constant procedura de monitorizare a datoriilor, deficitelor și dezechilibrelor macroeconomice într-un mod care să respecte Pactul de stabilitate și de creștere și să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă, acordându-se o atenție sporită orientării bugetare agregate în zona euro; |
| --- | --- |

37.

consideră că Comisia ar trebui să își îmbunătățească constant procedura de monitorizare a datoriilor, deficitelor și dezechilibrelor macroeconomice într-un mod care să respecte Pactul de stabilitate și de creștere și să stimuleze creșterea economică și crearea de locuri de muncă, acordându-se o atenție sporită orientării bugetare agregate în zona euro;

| 38. | consideră că UE trebuie să îmbunătățească credibilitatea, consecvența, implicarea la nivel național și legitimitatea democratică a semestrului european pentru a garanta că statele membre pun în aplicare recomandările specifice fiecărei țări cu reforme structurale și investiții menite să modernizeze economiile lor și să crească competitivitatea, urmăresc responsabilitatea fiscală și elimină inegalitățile și dezechilibrele; |
| --- | --- |

38.

consideră că UE trebuie să îmbunătățească credibilitatea, consecvența, implicarea la nivel național și legitimitatea democratică a semestrului european pentru a garanta că statele membre pun în aplicare recomandările specifice fiecărei țări cu reforme structurale și investiții menite să modernizeze economiile lor și să crească competitivitatea, urmăresc responsabilitatea fiscală și elimină inegalitățile și dezechilibrele;

| 39. | solicită o coordonare mai strânsă a politicilor economice pentru a aborda deficiențele în materie de investiții din zona euro și pentru a consolida eforturile de reformă cu scopul de a crește competitivitatea și de a susține cererea; |
| --- | --- |

39.

solicită o coordonare mai strânsă a politicilor economice pentru a aborda deficiențele în materie de investiții din zona euro și pentru a consolida eforturile de reformă cu scopul de a crește competitivitatea și de a susține cererea;

| 40. | consideră că uniunea bancară trebuie să fie finalizată, cu măsuri de reducere a riscurilor care să fie strâns legate de partajarea riscurilor; |
| --- | --- |

40.

consideră că uniunea bancară trebuie să fie finalizată, cu măsuri de reducere a riscurilor care să fie strâns legate de partajarea riscurilor;

| 41. | ia act de faptul că ar trebui să se țină seama de rezultatele procesului actual de reflecție privind dezvoltarea unei capacități fiscale a uniunii economice și monetare; |
| --- | --- |

41.

ia act de faptul că ar trebui să se țină seama de rezultatele procesului actual de reflecție privind dezvoltarea unei capacități fiscale a uniunii economice și monetare;

| 42. | solicită Comisiei să prezinte un set de propuneri bine întemeiate și coerente privind finalizarea uniunii economice și monetare, astfel cum se menționează în raportul celor cinci președinți; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei să prezinte un set de propuneri bine întemeiate și coerente privind finalizarea uniunii economice și monetare, astfel cum se menționează în raportul celor cinci președinți;

Consolidarea drepturilor fundamentale și a democrației

| 43. | este preocupat de faptul că crizele actuale nu numai că au afectat coeziunea societăților europene, ci au și subminat încrederea cetățenilor europeni în instituțiile democratice la nivelul UE și, în unele cazuri, la nivel național; consideră, prin urmare, că consolidarea legitimității democratice a UE și restabilirea încrederii în capacitatea sa de a servi interesele cetățenilor trebuie să fie prioritatea absolută a Europei; |
| --- | --- |

43.

este preocupat de faptul că crizele actuale nu numai că au afectat coeziunea societăților europene, ci au și subminat încrederea cetățenilor europeni în instituțiile democratice la nivelul UE și, în unele cazuri, la nivel național; consideră, prin urmare, că consolidarea legitimității democratice a UE și restabilirea încrederii în capacitatea sa de a servi interesele cetățenilor trebuie să fie prioritatea absolută a Europei;

| 44. | reamintește că multe dintre provocările de astăzi, de la schimbările climatice la azil și migrație, de la piețele financiare la lanțurile de aprovizionare ale corporațiilor și de la rețelele teroriste la statele-paria și statele eșuate au caracter transnațional și necesită soluții europene definite prin metoda comunitară, cu implicarea deplină a Comisiei și Parlamentului; |
| --- | --- |

44.

reamintește că multe dintre provocările de astăzi, de la schimbările climatice la azil și migrație, de la piețele financiare la lanțurile de aprovizionare ale corporațiilor și de la rețelele teroriste la statele-paria și statele eșuate au caracter transnațional și necesită soluții europene definite prin metoda comunitară, cu implicarea deplină a Comisiei și Parlamentului;

| 45. | reamintește Comisiei că, în calitate de gardian al tratatelor, are responsabilitatea de a promova interesul general al Uniunii (articolul 17 din TUE), și anume pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale (articolul 3 din TUE); subliniază că Parlamentul are, de asemenea, o responsabilitate politică deosebită de a contribui la depășirea diviziunilor între statele membre, de a apăra interesul general al cetățenilor europeni și de a asigura legitimitatea democratică pentru deciziile luate la nivel european; invită Comisia să se asigure că toate inițiativele, inclusiv cele ale Consiliului European, sunt conforme cu dispozițiile din tratate; |
| --- | --- |

45.

reamintește Comisiei că, în calitate de gardian al tratatelor, are responsabilitatea de a promova interesul general al Uniunii (articolul 17 din TUE), și anume pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale (articolul 3 din TUE); subliniază că Parlamentul are, de asemenea, o responsabilitate politică deosebită de a contribui la depășirea diviziunilor între statele membre, de a apăra interesul general al cetățenilor europeni și de a asigura legitimitatea democratică pentru deciziile luate la nivel european; invită Comisia să se asigure că toate inițiativele, inclusiv cele ale Consiliului European, sunt conforme cu dispozițiile din tratate;

| 46. | solicită Comisiei să ia inițiative menite să consolideze instituțiile europene și să încurajeze cetățenii UE să se implice mai mult în viața politică la nivel european; solicită tuturor instituțiilor UE să creeze legături mai puternice cu tinerele generații și să fie mai prezente pe platformele lor de dezbatere; consideră că sunt posibile și acțiuni mai intense pentru a informa cetățenii UE cu privire la drepturile lor, pentru a exploata potențialul inițiativei cetățenești europene și pentru a consolida rolul Ombudsmanului UE; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să ia inițiative menite să consolideze instituțiile europene și să încurajeze cetățenii UE să se implice mai mult în viața politică la nivel european; solicită tuturor instituțiilor UE să creeze legături mai puternice cu tinerele generații și să fie mai prezente pe platformele lor de dezbatere; consideră că sunt posibile și acțiuni mai intense pentru a informa cetățenii UE cu privire la drepturile lor, pentru a exploata potențialul inițiativei cetățenești europene și pentru a consolida rolul Ombudsmanului UE;

| 47. | subliniază că Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, ținând cont de raportul ce urmează să fie elaborat de Parlament; consideră că ar trebui să continue să facă progrese în direcția aderării UE la Convenția europeană a drepturilor omului, ținând seama de avizul Curții de Justiție referitor la acest subiect și soluționând dificultățile juridice rămase; |
| --- | --- |

47.

subliniază că Comisia ar trebui să prezinte propuneri pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, ținând cont de raportul ce urmează să fie elaborat de Parlament; consideră că ar trebui să continue să facă progrese în direcția aderării UE la Convenția europeană a drepturilor omului, ținând seama de avizul Curții de Justiție referitor la acest subiect și soluționând dificultățile juridice rămase;

| 48. | solicită tuturor instituțiilor UE să depună eforturi pentru adoptarea celor mai înalte standarde posibile în ceea ce privește transparența, responsabilitatea și integritatea și să combată conflictele de interese; |
| --- | --- |

48.

solicită tuturor instituțiilor UE să depună eforturi pentru adoptarea celor mai înalte standarde posibile în ceea ce privește transparența, responsabilitatea și integritatea și să combată conflictele de interese;

| 49. | se angajează să utilizeze toate instrumentele și resursele de care dispune pentru a acționa ca o forță motrice în cadrul unui proces democratic reînnoit de reformare a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

49.

se angajează să utilizeze toate instrumentele și resursele de care dispune pentru a acționa ca o forță motrice în cadrul unui proces democratic reînnoit de reformare a Uniunii Europene;

o

o o

| 50. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

50.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0294.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/123

---

P8_TA(2016)0313

Decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la decizia Japoniei de a relua vânătoarea de balene în sezonul 2015-2016 (2016/2600(RSP))

(2018/C 101/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere acordul Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene privind limitele de captură zero („moratoriul”) pentru vânarea balenelor în scopuri comerciale, care a intrat în vigoare în 1986, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene privind limitele de captură zero („moratoriul”) pentru vânarea balenelor în scopuri comerciale, care a intrat în vigoare în 1986,

| — | având în vedere Rezoluția 2014-5 adoptată de Comisia internațională pentru vânătoarea de balene în cadrul celei de-a 65-a reuniuni, în septembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2014-5 adoptată de Comisia internațională pentru vânătoarea de balene în cadrul celei de-a 65-a reuniuni, în septembrie 2014,

| — | având în vedere obiectivele în materie de biodiversitate stabilite la Aichi în temeiul Convenției internaționale privind diversitatea biologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele în materie de biodiversitate stabilite la Aichi în temeiul Convenției internaționale privind diversitatea biologică,

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (1) (Directiva privind habitatele), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (1) (Directiva privind habitatele),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 privind acțiunile comunitare în domeniul vânătorii de balene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 privind acțiunile comunitare în domeniul vânătorii de balene (2),

| — | având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 31 martie 2014 în cauza privind vânătoarea de balene în Antarctic (Australia/Japonia: Noua Zeelandă intervenientă), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 31 martie 2014 în cauza privind vânătoarea de balene în Antarctic (Australia/Japonia: Noua Zeelandă intervenientă),

| — | având în vedere demersul semnat de UE în decembrie 2015 în ceea ce privește reluarea de către Japonia a vânătorii de balene în Oceanul Antarctic în cadrul noului program de cercetare științifică a balenelor (NEWREP-A), |
| --- | --- |

—

având în vedere demersul semnat de UE în decembrie 2015 în ceea ce privește reluarea de către Japonia a vânătorii de balene în Oceanul Antarctic în cadrul noului program de cercetare științifică a balenelor (NEWREP-A),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în 1982 Comisia internațională pentru vânătoarea de balene (IWC) a instituit un moratoriu, care este încă în vigoare, privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, pentru a proteja stocurile împotriva dispariției și a le permite refacerea; întrucât Convenția Internațională privind Reglementarea Vânării Balenelor include dispoziții speciale care permit vânarea unui număr limitat de animale în scopuri strict de cercetare științifică (așa-numita vânătoare de balene în baza unui permis special); |
| --- | --- |

A.

întrucât în 1982 Comisia internațională pentru vânătoarea de balene (IWC) a instituit un moratoriu, care este încă în vigoare, privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, pentru a proteja stocurile împotriva dispariției și a le permite refacerea; întrucât Convenția Internațională privind Reglementarea Vânării Balenelor include dispoziții speciale care permit vânarea unui număr limitat de animale în scopuri strict de cercetare științifică (așa-numita vânătoare de balene în baza unui permis special);

| B. | întrucât, în ciuda acestui moratoriu, mai multe țări practică în continuare vânătoarea de balene în scopuri comerciale; întrucât, de la introducerea moratoriului, numărul de balene ucise în baza permiselor speciale pentru presupuse activități de cercetare științifică a crescut de fapt; întrucât Japonia a desfășurat astfel de activități de vânătoare de balene în temeiul unui permis special timp de zeci de ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ciuda acestui moratoriu, mai multe țări practică în continuare vânătoarea de balene în scopuri comerciale; întrucât, de la introducerea moratoriului, numărul de balene ucise în baza permiselor speciale pentru presupuse activități de cercetare științifică a crescut de fapt; întrucât Japonia a desfășurat astfel de activități de vânătoare de balene în temeiul unui permis special timp de zeci de ani;

| C. | întrucât, în ciuda acestei interdicții internaționale care a intrat în vigoare în 1986, Japonia a continuat vânătoarea de balene, ucigând peste 20 000 (3) de balene până în 2014; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ciuda acestei interdicții internaționale care a intrat în vigoare în 1986, Japonia a continuat vânătoarea de balene, ucigând peste 20 000 (3) de balene până în 2014;

| D. | întrucât vânătoarea de balene le provoacă animalelor o suferință accentuată și prelungită și reprezintă o amenințare pentru starea de conservare a populațiilor de balene în ansamblu; |
| --- | --- |

D.

întrucât vânătoarea de balene le provoacă animalelor o suferință accentuată și prelungită și reprezintă o amenințare pentru starea de conservare a populațiilor de balene în ansamblu;

| E. | întrucât toate speciile de balene mari sunt cuprinse în lista din apendicele I la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES); |
| --- | --- |

E.

întrucât toate speciile de balene mari sunt cuprinse în lista din apendicele I la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES);

| F. | întrucât, în hotărârea sa din 31 martie 2014, CIJ a dispus oprirea vânătorii anuale de balene din Japonia bazate pe programul JARPA II, deoarece acesta nu prezintă interes științific, iar permisele eliberate nu erau utilizate pentru cercetare științifică, cum a afirmat Japonia; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în hotărârea sa din 31 martie 2014, CIJ a dispus oprirea vânătorii anuale de balene din Japonia bazate pe programul JARPA II, deoarece acesta nu prezintă interes științific, iar permisele eliberate nu erau utilizate pentru cercetare științifică, cum a afirmat Japonia;

| G. | întrucât permisele științifice permit vânzarea sau cedarea cărnii de balenă, în timp ce nevoile științifice pot fi acoperite prin alternative perfect inofensive; întrucât colectarea de material ADN și monitorizarea la distanță le oferă oamenilor de știință oportunitatea de a învăța despre balene fără a le ucide; |
| --- | --- |

G.

întrucât permisele științifice permit vânzarea sau cedarea cărnii de balenă, în timp ce nevoile științifice pot fi acoperite prin alternative perfect inofensive; întrucât colectarea de material ADN și monitorizarea la distanță le oferă oamenilor de știință oportunitatea de a învăța despre balene fără a le ucide;

| H. | întrucât în octombrie 2015 Japonia a depus la ONU o declarație prin care recunoștea jurisdicția CIJ, invocând o excepție pentru orice litigiu ce decurge din cercetarea privind resursele marine vii sau conservarea, gestionarea ori exploatarea acestora sau având legătură cu astfel de cercetări, excluzând astfel practic viitoarele contestații introduse la CIJ cu privire la programul său de vânătoarea de balene în baza unui permis special; |
| --- | --- |

H.

întrucât în octombrie 2015 Japonia a depus la ONU o declarație prin care recunoștea jurisdicția CIJ, invocând o excepție pentru orice litigiu ce decurge din cercetarea privind resursele marine vii sau conservarea, gestionarea ori exploatarea acestora sau având legătură cu astfel de cercetări, excluzând astfel practic viitoarele contestații introduse la CIJ cu privire la programul său de vânătoarea de balene în baza unui permis special;

| I. | întrucât, în noiembrie 2015, Agenția pentru pescuit din Japonia a înștiințat IWC că va relua vânătoarea de balene în cadrul noului program de cercetare științifică a balenelor (NEWREP-A); |
| --- | --- |

I.

întrucât, în noiembrie 2015, Agenția pentru pescuit din Japonia a înștiințat IWC că va relua vânătoarea de balene în cadrul noului program de cercetare științifică a balenelor (NEWREP-A);

| J. | întrucât Japonia s-a angajat, de mai mulți ani, în schimburi comerciale de carne de balenă și alte produse derivate, în pofida faptului că acestea sunt cuprinse în lista din apendicele I la CITES; |
| --- | --- |

J.

întrucât Japonia s-a angajat, de mai mulți ani, în schimburi comerciale de carne de balenă și alte produse derivate, în pofida faptului că acestea sunt cuprinse în lista din apendicele I la CITES;

| K. | întrucât grupul de experți științifici al IWC care a examinat și evaluat NEWREP-A a concluzionat că propunerea nu demonstrează necesitatea de a se recurge la eșantionare letală pentru atingerea obiectivelor declarate; |
| --- | --- |

K.

întrucât grupul de experți științifici al IWC care a examinat și evaluat NEWREP-A a concluzionat că propunerea nu demonstrează necesitatea de a se recurge la eșantionare letală pentru atingerea obiectivelor declarate;

| L. | întrucât obiectivul principal trebuie să fie protejarea biodiversității, inclusiv conservarea speciilor; întrucât Directiva UE privind habitatele, care definește poziția Uniunii în ceea ce privește balenele (și delfinii), nu permite reluarea vânătorii de balene în scopuri comerciale în cazul niciunuia dintre stocurile de balene din apele UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât obiectivul principal trebuie să fie protejarea biodiversității, inclusiv conservarea speciilor; întrucât Directiva UE privind habitatele, care definește poziția Uniunii în ceea ce privește balenele (și delfinii), nu permite reluarea vânătorii de balene în scopuri comerciale în cazul niciunuia dintre stocurile de balene din apele UE;

| M. | întrucât UE și statele sale membre au criticat Japonia pentru că a reluat activitățile de vânătoare și pentru că nu a luat suficient în considerare orientările din avizul CIJ din 2014; întrucât în decembrie 2015 s-au alăturat Noii Zeelande într-un demers legat de guvernul Japoniei; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și statele sale membre au criticat Japonia pentru că a reluat activitățile de vânătoare și pentru că nu a luat suficient în considerare orientările din avizul CIJ din 2014; întrucât în decembrie 2015 s-au alăturat Noii Zeelande într-un demers legat de guvernul Japoniei;

| N. | întrucât Japonia este un partener strategic al UE și relația bilaterală se bazează pe valori comune, inclusiv pe convingerea fermă în multilateralismul eficace și pe o ordine internațională bazată pe norme; |
| --- | --- |

N.

întrucât Japonia este un partener strategic al UE și relația bilaterală se bazează pe valori comune, inclusiv pe convingerea fermă în multilateralismul eficace și pe o ordine internațională bazată pe norme;

| O. | întrucât, în prezent, UE negociază cu Japonia un acord de parteneriat strategic și un acord de liber schimb; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în prezent, UE negociază cu Japonia un acord de parteneriat strategic și un acord de liber schimb;

| 1. | invită Japonia să înceteze fără întârziere activitățile de vânătoare a balenelor și să respecte concluziile IWC; |
| --- | --- |

1.

invită Japonia să înceteze fără întârziere activitățile de vânătoare a balenelor și să respecte concluziile IWC;

| 2. | sprijină ferm menținerea moratoriului mondial privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, precum și interzicerea comerțului internațional cu produse derivate de balenă; insistă să se pună capăt vânătorii nejustificate de balene „în scopuri științifice” și sprijină desemnarea unor perimetre semnificative din oceane și mări drept sanctuare în care orice formă de vânătoare de balene să fie interzisă pe perioadă nedeterminată; |
| --- | --- |

2.

sprijină ferm menținerea moratoriului mondial privind vânătoarea de balene în scopuri comerciale, precum și interzicerea comerțului internațional cu produse derivate de balenă; insistă să se pună capăt vânătorii nejustificate de balene „în scopuri științifice” și sprijină desemnarea unor perimetre semnificative din oceane și mări drept sanctuare în care orice formă de vânătoare de balene să fie interzisă pe perioadă nedeterminată;

| 3. | este profund îngrijorat de faptul că decizia de a relua vânătoarea de balene în temeiul noului program NEWREP-A a permis uciderea a 333 de balene știucă, inclusiv a 200 de femele gestante, în Oceanul Antarctic în sezonul 2015-2016 și de faptul că Japonia intenționează să vâneze în total cca 4 000 de balene în întreaga perioadă de 12 ani; |
| --- | --- |

3.

este profund îngrijorat de faptul că decizia de a relua vânătoarea de balene în temeiul noului program NEWREP-A a permis uciderea a 333 de balene știucă, inclusiv a 200 de femele gestante, în Oceanul Antarctic în sezonul 2015-2016 și de faptul că Japonia intenționează să vâneze în total cca 4 000 de balene în întreaga perioadă de 12 ani;

| 4. | regretă că, prin reluarea vânătorii de balene, Japonia ignoră în mod clar hotărârea CIJ; consideră că activitățile de vânătoare în cauză constituie o încălcare a standardelor IWC și a dreptului internațional și aduc atingere protejării biodiversității și ecosistemelor marine; subliniază că cercetarea științifică veritabilă nu necesită uciderea cu regularitate și la scară mare a balenelor; |
| --- | --- |

4.

regretă că, prin reluarea vânătorii de balene, Japonia ignoră în mod clar hotărârea CIJ; consideră că activitățile de vânătoare în cauză constituie o încălcare a standardelor IWC și a dreptului internațional și aduc atingere protejării biodiversității și ecosistemelor marine; subliniază că cercetarea științifică veritabilă nu necesită uciderea cu regularitate și la scară mare a balenelor;

| 5. | salută participarea UE la demersul menționat pentru a-i transmite Japoniei îngrijorările sale profunde; invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Consiliul să îndemne Japonia să își respecte obligațiile internaționale în ceea ce privește protecția mamiferelor marine; |
| --- | --- |

5.

salută participarea UE la demersul menționat pentru a-i transmite Japoniei îngrijorările sale profunde; invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Consiliul să îndemne Japonia să își respecte obligațiile internaționale în ceea ce privește protecția mamiferelor marine;

| 6. | regretă faptul că până în prezent Japonia nu și-a schimbat decizia, în ciuda demersului diplomatic și a protestelor internaționale de amploare; îndeamnă UE și statele sale membre să facă tot posibilul pentru a rezolva această problemă prin dialog politic și prin IWC; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că până în prezent Japonia nu și-a schimbat decizia, în ciuda demersului diplomatic și a protestelor internaționale de amploare; îndeamnă UE și statele sale membre să facă tot posibilul pentru a rezolva această problemă prin dialog politic și prin IWC;

| 7. | invită Comisia, SEAE și statele membre să discute permanent cu Japonia cu privire la vânătoarea de balene în scopuri științifice, pentru a elimina această practică, folosind canale bilaterale și multilaterale; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia, SEAE și statele membre să discute permanent cu Japonia cu privire la vânătoarea de balene în scopuri științifice, pentru a elimina această practică, folosind canale bilaterale și multilaterale;

| 8. | susține Rezoluția IWC 2014-5, potrivit căreia nu ar mai trebui acordate permise pentru vânătoarea de balene fără efectuarea în prealabil a unei evaluări internaționale, inclusiv de către Comitetul științific al IWC; îndeamnă IWC să includă hotărârea CIJ în metodele sale de lucru și să își adapteze regulamentul în consecință; subliniază necesitatea de a acționa urgent pentru a consolida IWC în acest sens și invită statele membre să facă presiuni pentru luarea deciziilor necesare în cadrul următoarei reuniuni a IWC, din octombrie; |
| --- | --- |

8.

susține Rezoluția IWC 2014-5, potrivit căreia nu ar mai trebui acordate permise pentru vânătoarea de balene fără efectuarea în prealabil a unei evaluări internaționale, inclusiv de către Comitetul științific al IWC; îndeamnă IWC să includă hotărârea CIJ în metodele sale de lucru și să își adapteze regulamentul în consecință; subliniază necesitatea de a acționa urgent pentru a consolida IWC în acest sens și invită statele membre să facă presiuni pentru luarea deciziilor necesare în cadrul următoarei reuniuni a IWC, din octombrie;

| 9. | îndeamnă Consiliul și Comisia să adopte, la elaborarea unei poziții comune actualizate a UE privind vânătoarea de balene în urma celei de-a 66-a reuniuni a Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene din octombrie 2016, o abordare care să fie cel puțin la fel de preventivă ca și actuala poziție comună [Decizia Consiliului de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană, cu privire la chestiuni care intră în sfera sa de competență, în cadrul următoarelor trei reuniuni ale Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene – 2011/0221(NLE)]; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Consiliul și Comisia să adopte, la elaborarea unei poziții comune actualizate a UE privind vânătoarea de balene în urma celei de-a 66-a reuniuni a Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene din octombrie 2016, o abordare care să fie cel puțin la fel de preventivă ca și actuala poziție comună [Decizia Consiliului de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană, cu privire la chestiuni care intră în sfera sa de competență, în cadrul următoarelor trei reuniuni ale Comisiei internaționale pentru vânătoarea de balene – 2011/0221(NLE)];

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Japoniei. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Japoniei.

---

(1)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(2)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 46.

(3)  https://iwc.int/total-catches

---

Joi, 7 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/126 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/126

---

P8_TA(2016)0314

Situația persoanelor cu albinism din Africa, în special în Malawi

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la situația persoanelor din Africa care suferă de albinism, în special în Malawi (2016/2807(RSP))

(2018/C 101/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind uciderea albinoșilor în Tanzania (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 4 septembrie 2008 privind uciderea albinoșilor în Tanzania (1),

| — | având în vedere raportul din 18 ianuarie 2016 al expertului independent al ONU privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 18 ianuarie 2016 al expertului independent al ONU privind exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism,

| — | având în vedere comunicatul de presă al UE din 13 iunie 2015 referitor la Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al UE din 13 iunie 2015 referitor la Ziua internațională de sensibilizare cu privire la albinism,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/170 din 18 decembrie 2014 referitoare la o zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 69/170 din 18 decembrie 2014 referitoare la o zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism,

| — | având în vedere Rezoluția 263 din 5 noiembrie 2013 a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor privind prevenirea atacurilor și a discriminării îndreptate împotriva persoanelor care suferă de albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 263 din 5 noiembrie 2013 a Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor privind prevenirea atacurilor și a discriminării îndreptate împotriva persoanelor care suferă de albinism,

| — | având în vedere Rezoluția 23/13 din 13 iunie 2013 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU privind atacurile și discriminarea împotriva persoanelor care suferă de albinism, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 23/13 din 13 iunie 2013 a Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU privind atacurile și discriminarea împotriva persoanelor care suferă de albinism,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale, etnice, religioase sau lingvistice din 18 decembrie 1992, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile persoanelor care aparțin minorităților naționale, etnice, religioase sau lingvistice din 18 decembrie 1992,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât albinismul este o afecțiune congenitală care afectează aproximativ o persoană din 20 000 în lume; întrucât acest procent este mult mai mare în țările din Africa sub-sahariană, Tanzania, Malawi și Burundi având una din cele mai mari concentrații de persoane care suferă de albinism (PWA); |
| --- | --- |

A.

întrucât albinismul este o afecțiune congenitală care afectează aproximativ o persoană din 20 000 în lume; întrucât acest procent este mult mai mare în țările din Africa sub-sahariană, Tanzania, Malawi și Burundi având una din cele mai mari concentrații de persoane care suferă de albinism (PWA);

| B. | întrucât PWA se confruntă cu unele din cele mai extreme forme de persecuție și de încălcări ale drepturilor omului pe scară largă, variind de la discriminarea socială pe scară largă, insulte verbale și excludere de la serviciile publice, la asasinate, răpiri, violuri și mutilări; întrucât observatorii pentru drepturile omului au raportat 448 de atacuri asupra acestora numai în 2015, în 25 de țări africane; întrucât este foarte probabil că aceste cifre sunt subestimate, întrucât autoritățile nu monitorizează și nu documentează în mod sistematic astfel de infracțiuni sau nu dispun de capacitatea și resursele pentru a efectua anchete aprofundate; |
| --- | --- |

B.

întrucât PWA se confruntă cu unele din cele mai extreme forme de persecuție și de încălcări ale drepturilor omului pe scară largă, variind de la discriminarea socială pe scară largă, insulte verbale și excludere de la serviciile publice, la asasinate, răpiri, violuri și mutilări; întrucât observatorii pentru drepturile omului au raportat 448 de atacuri asupra acestora numai în 2015, în 25 de țări africane; întrucât este foarte probabil că aceste cifre sunt subestimate, întrucât autoritățile nu monitorizează și nu documentează în mod sistematic astfel de infracțiuni sau nu dispun de capacitatea și resursele pentru a efectua anchete aprofundate;

| C. | întrucât cea mai mare amenințare la adresa persoanelor care suferă de albinism în Africa o constituie superstițiile larg răspândite și sistemele de credințe înșelătoare cu privire la afecțiunea lor, inclusiv mitul potrivit căruia PWA au puteri magice, având ca rezultat faptul că PWA sunt uciși în mod regulat de bande criminale și traficanți pentru a le fi prelevate organele, care se crede că vor aduce noroc, sănătate și bogăție; întrucât, în mai multe țări, mormintele în care erau îngropate PWA au fost deschise și au fost furate părți ale corpului sau oase; |
| --- | --- |

C.

întrucât cea mai mare amenințare la adresa persoanelor care suferă de albinism în Africa o constituie superstițiile larg răspândite și sistemele de credințe înșelătoare cu privire la afecțiunea lor, inclusiv mitul potrivit căruia PWA au puteri magice, având ca rezultat faptul că PWA sunt uciși în mod regulat de bande criminale și traficanți pentru a le fi prelevate organele, care se crede că vor aduce noroc, sănătate și bogăție; întrucât, în mai multe țări, mormintele în care erau îngropate PWA au fost deschise și au fost furate părți ale corpului sau oase;

| D. | întrucât, în Malawi, unde se estimează că trăiesc 10 000 de persoane care suferă de albinism, poliția a raportat 69 de atacuri din noiembrie 2014, dintre care 18 au fost asasinate; întrucât patru persoane au fost ucise în aprilie 2016, inclusiv un copil de doi ani, ceea ce a făcut că autoritățile să declare PWA o „specie pe cale de dispariție”; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Malawi, unde se estimează că trăiesc 10 000 de persoane care suferă de albinism, poliția a raportat 69 de atacuri din noiembrie 2014, dintre care 18 au fost asasinate; întrucât patru persoane au fost ucise în aprilie 2016, inclusiv un copil de doi ani, ceea ce a făcut că autoritățile să declare PWA o „specie pe cale de dispariție”;

| E. | întrucât președintele Republicii Malawi, Peter Mutharika, a condamnat în mod public recentul val de atacuri; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele Republicii Malawi, Peter Mutharika, a condamnat în mod public recentul val de atacuri;

| F. | întrucât, pe lângă Malawi, au fost semnalate atacuri împotriva PWA și în alte țări din Africa de Est, în special în Tanzania, Burundi, Kenya și Mozambic; |
| --- | --- |

F.

întrucât, pe lângă Malawi, au fost semnalate atacuri împotriva PWA și în alte țări din Africa de Est, în special în Tanzania, Burundi, Kenya și Mozambic;

| G. | întrucât femeile și copiii care suferă de albinism sunt deosebit de vulnerabili la excluderea socială; întrucât femeile albino sunt adesea ținta violenței sexuale datorită convingerii răspândite că raporturile sexuale cu o femeie care suferă de albinism pot vindeca HIV/SIDA și întrucât femeile care dau naștere la copii albino sunt respinse și discriminate la locul de muncă; întrucât copiii reprezintă o mare parte din victimele atacurilor rituale și se confruntă cu un risc ridicat de abandon; întrucât teama de atacuri a avut drept consecință faptul că copiii de vârstă școlară nu pot beneficia de dreptul lor la instruire școlară; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile și copiii care suferă de albinism sunt deosebit de vulnerabili la excluderea socială; întrucât femeile albino sunt adesea ținta violenței sexuale datorită convingerii răspândite că raporturile sexuale cu o femeie care suferă de albinism pot vindeca HIV/SIDA și întrucât femeile care dau naștere la copii albino sunt respinse și discriminate la locul de muncă; întrucât copiii reprezintă o mare parte din victimele atacurilor rituale și se confruntă cu un risc ridicat de abandon; întrucât teama de atacuri a avut drept consecință faptul că copiii de vârstă școlară nu pot beneficia de dreptul lor la instruire școlară;

| H. | întrucât guvernul Tanzaniei s-a angajat în acțiuni serioase și concrete de combatere a vrăjitoriei în țară, inclusiv suspendarea licențelor pentru vracii tradiționali și numeroase arestări în rândul șamanilor; întrucât președintele Tanzaniei a numit în 2008 primul deputat în parlament care suferă de albinism, iar in decembrie 2015 a numit pentru prima oară un ministru adjunct albino; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernul Tanzaniei s-a angajat în acțiuni serioase și concrete de combatere a vrăjitoriei în țară, inclusiv suspendarea licențelor pentru vracii tradiționali și numeroase arestări în rândul șamanilor; întrucât președintele Tanzaniei a numit în 2008 primul deputat în parlament care suferă de albinism, iar in decembrie 2015 a numit pentru prima oară un ministru adjunct albino;

| I. | întrucât, în pofida creșterii vizibilității pe plan internațional și adoptarea unor noi acte legislative în țările afectate, numărul urmăririlor penale și al condamnărilor rămâne foarte scăzut, iar crimele și tortura continuă să fie comise cu impunitate totală în multe țări africane; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida creșterii vizibilității pe plan internațional și adoptarea unor noi acte legislative în țările afectate, numărul urmăririlor penale și al condamnărilor rămâne foarte scăzut, iar crimele și tortura continuă să fie comise cu impunitate totală în multe țări africane;

| J. | întrucât, la 1 martie 2016, în sudul statului Malawi, o mulțime furioasă a linșat și a ars șapte presupuși „vânători de albino”; întrucât inspectorul general al poliției din Malawi a ordonat agenților săi să tragă și să ucidă pe oricine este prins răpind PWA; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 1 martie 2016, în sudul statului Malawi, o mulțime furioasă a linșat și a ars șapte presupuși „vânători de albino”; întrucât inspectorul general al poliției din Malawi a ordonat agenților săi să tragă și să ucidă pe oricine este prins răpind PWA;

| K. | întrucât discriminarea, hărțuirea și stigmatizarea PWA a împins sute de persoane să își părăsească locuințele și să caute refugiu în adăposturi temporare; întrucât această situație a cauzat o mare precaritate și insecuritate pentru PWA, limitându-le accesul la serviciile de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația, șansele lor de angajare, precum și participarea deplină în societate; |
| --- | --- |

K.

întrucât discriminarea, hărțuirea și stigmatizarea PWA a împins sute de persoane să își părăsească locuințele și să caute refugiu în adăposturi temporare; întrucât această situație a cauzat o mare precaritate și insecuritate pentru PWA, limitându-le accesul la serviciile de bază, cum ar fi îngrijirea medicală și educația, șansele lor de angajare, precum și participarea deplină în societate;

| L. | întrucât această discriminare poate conduce la traume pe tot parcursul vieții și la probleme psihosociale și provoacă o mare îngrijorare și frică în rândul comunității albino, întrucât PWA au, în mod normal, dificultăți mai mari de acces la asistență medicală corespunzătoare, inclusiv la medicamente pentru prevenirea cancerului pielii, |
| --- | --- |

L.

întrucât această discriminare poate conduce la traume pe tot parcursul vieții și la probleme psihosociale și provoacă o mare îngrijorare și frică în rândul comunității albino, întrucât PWA au, în mod normal, dificultăți mai mari de acces la asistență medicală corespunzătoare, inclusiv la medicamente pentru prevenirea cancerului pielii,

| M. | întrucât, în martie 2015, ONU a numit primul său expert independent pentru situația drepturilor omului în cazul persoanelor care suferă de albinism și a declarat oficial ziua de 13 iunie ca Zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în martie 2015, ONU a numit primul său expert independent pentru situația drepturilor omului în cazul persoanelor care suferă de albinism și a declarat oficial ziua de 13 iunie ca Zi internațională de sensibilizare cu privire la albinism;

| N. | întrucât, în iunie 2016, ONU a sponsorizat primul forum regional de acțiune cu privire la albinism în Africa, care a stabilit o foaie de parcurs a măsurilor specifice, simple și eficiente pentru combaterea încălcărilor drepturilor omului îndreptate împotriva PWA; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în iunie 2016, ONU a sponsorizat primul forum regional de acțiune cu privire la albinism în Africa, care a stabilit o foaie de parcurs a măsurilor specifice, simple și eficiente pentru combaterea încălcărilor drepturilor omului îndreptate împotriva PWA;

| O. | întrucât UE a desfășurat campanii de promovare pentru o sensibilizare pe scară largă cu privire la această temă și a sprijinit angajamentul organizațiilor societății civile și eforturile de consolidare a capacităților autorităților locale pentru a combate omorurile ale căror victime sunt persoanele cu albinism; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE a desfășurat campanii de promovare pentru o sensibilizare pe scară largă cu privire la această temă și a sprijinit angajamentul organizațiilor societății civile și eforturile de consolidare a capacităților autorităților locale pentru a combate omorurile ale căror victime sunt persoanele cu albinism;

| 1. | reamintește că persoanele cu albinism au dreptul de a trăi ca oricine altcineva, fără niciun fel de teamă, astfel cum se menționează la articolele 2 și 3 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948; |
| --- | --- |

1.

reamintește că persoanele cu albinism au dreptul de a trăi ca oricine altcineva, fără niciun fel de teamă, astfel cum se menționează la articolele 2 și 3 din Declarația universală a drepturilor omului din 1948;

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la discriminarea și persecutarea continue și pe scară largă cu care se confruntă persoanele care suferă de albinism în Africa, în special după recenta intensificare a violenței în Malawi; condamnă ferm toate omorurile, răpirile, mutilările și alte tratamente inumane și degradante de care suferă PWA și își exprimă condoleanțele și solidaritatea cu familiile victimelor; condamnă, de asemenea, orice tranzacții speculative cu părți ale corpului provenind de la PWA; |
| --- | --- |

2.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la discriminarea și persecutarea continue și pe scară largă cu care se confruntă persoanele care suferă de albinism în Africa, în special după recenta intensificare a violenței în Malawi; condamnă ferm toate omorurile, răpirile, mutilările și alte tratamente inumane și degradante de care suferă PWA și își exprimă condoleanțele și solidaritatea cu familiile victimelor; condamnă, de asemenea, orice tranzacții speculative cu părți ale corpului provenind de la PWA;

| 3. | deplânge tăcerea și inerția din jurul acestor evenimente; reamintește că responsabilitatea principală a unui stat este protejarea cetățenilor, inclusiv a grupurilor vulnerabile, și îndeamnă guvernul din Malawi și autoritățile din toate țările afectate să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea tuturor formelor de violență și discriminare îndreptate împotriva PWA și să protejeze demnitatea, drepturile omului și bunăstarea acestora, precum și cele ale membrilor lor de familie; |
| --- | --- |

3.

deplânge tăcerea și inerția din jurul acestor evenimente; reamintește că responsabilitatea principală a unui stat este protejarea cetățenilor, inclusiv a grupurilor vulnerabile, și îndeamnă guvernul din Malawi și autoritățile din toate țările afectate să ia toate măsurile necesare pentru eliminarea tuturor formelor de violență și discriminare îndreptate împotriva PWA și să protejeze demnitatea, drepturile omului și bunăstarea acestora, precum și cele ale membrilor lor de familie;

| 4. | îndeamnă autoritățile din Malawi să pună capăt impunității și să caute de urgență sprijin internațional pentru a desfășura anchete imparțiale și eficace ale tuturor atacurilor semnalate împotriva PWA pentru a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției și a-i trage la răspundere; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă autoritățile din Malawi să pună capăt impunității și să caute de urgență sprijin internațional pentru a desfășura anchete imparțiale și eficace ale tuturor atacurilor semnalate împotriva PWA pentru a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției și a-i trage la răspundere;

| 5. | salută declarația președintelui Mutharika, prin care au fost condamnate atacurile, și solicită agențiilor de securitate să ofere protecție maximă persoanelor cu albinism; avertizează totuși cu privire la orice escaladare și reamintește că incitarea la ură și violență nu poate fi răspunsul la actuala discriminare îndreptată împotriva PWA; condamnă, în special, orice tentativă a unor anumiți cetățeni de a lua legea în propriile mâini; |
| --- | --- |

5.

salută declarația președintelui Mutharika, prin care au fost condamnate atacurile, și solicită agențiilor de securitate să ofere protecție maximă persoanelor cu albinism; avertizează totuși cu privire la orice escaladare și reamintește că incitarea la ură și violență nu poate fi răspunsul la actuala discriminare îndreptată împotriva PWA; condamnă, în special, orice tentativă a unor anumiți cetățeni de a lua legea în propriile mâini;

| 6. | invită guvernul din Malawi să răspundă mai bine nevoilor medicale, psihologice și sociale ale PWA, garantându-le accesul egal la servicii de sănătate și educație, ca parte a politicilor de incluziune; |
| --- | --- |

6.

invită guvernul din Malawi să răspundă mai bine nevoilor medicale, psihologice și sociale ale PWA, garantându-le accesul egal la servicii de sănătate și educație, ca parte a politicilor de incluziune;

| 7. | salută planul de răspuns național din Malawi din martie 2015, care vizează sensibilizarea, sporirea securității interne și îmbunătățirea monitorizării drepturilor omului, administrarea justiției și legislației, precum și consolidarea capacităților persoanelor cu albinism; invită guvernul din Malawi să pună în aplicare planul de acțiune în cinci puncte și solicită ca un volum mai mare de resurse să fie alocate acestui proiect; |
| --- | --- |

7.

salută planul de răspuns național din Malawi din martie 2015, care vizează sensibilizarea, sporirea securității interne și îmbunătățirea monitorizării drepturilor omului, administrarea justiției și legislației, precum și consolidarea capacităților persoanelor cu albinism; invită guvernul din Malawi să pună în aplicare planul de acțiune în cinci puncte și solicită ca un volum mai mare de resurse să fie alocate acestui proiect;

| 8. | salută eforturile depuse de guvernul Tanzaniei în vederea combaterii discriminării îndreptate împotriva PWA și decizia sa de a scoate în afara legii șamanii, în încercarea de a opri omorurile săvârșite împotriva PWA, recunoscând în același timp că prea puține cazuri sunt aduse în fața justiției; invită guvernul din Malawi, în consecință, să modifice normele existente pentru a reflecta gravitatea infracțiunilor săvârșite împotriva PWA; |
| --- | --- |

8.

salută eforturile depuse de guvernul Tanzaniei în vederea combaterii discriminării îndreptate împotriva PWA și decizia sa de a scoate în afara legii șamanii, în încercarea de a opri omorurile săvârșite împotriva PWA, recunoscând în același timp că prea puține cazuri sunt aduse în fața justiției; invită guvernul din Malawi, în consecință, să modifice normele existente pentru a reflecta gravitatea infracțiunilor săvârșite împotriva PWA;

| 9. | consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru abordarea cauzelor profunde ale acestui tip de discriminare și violență prin campanii de sensibilizare a publicului; subliniază rolul esențial al autorităților locale și al organizațiilor societății civile în promovarea drepturilor PWA, în informarea și educarea populației și distrugerea miturilor și prejudecăților cu privire la albinism; |
| --- | --- |

9.

consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru abordarea cauzelor profunde ale acestui tip de discriminare și violență prin campanii de sensibilizare a publicului; subliniază rolul esențial al autorităților locale și al organizațiilor societății civile în promovarea drepturilor PWA, în informarea și educarea populației și distrugerea miturilor și prejudecăților cu privire la albinism;

| 10. | este preocupat de provocările specifice cu care se confruntă femeile și copiii cu albinism, ceea ce îi face mai expuși la sărăcie, insecuritate și izolare; insistă asupra faptului că toate victimele trebuie să aibă acces la asistență medicală și psihologică adecvată, și că ar trebui instituite politici adaptate pentru a facilita reintegrarea lor în comunitățile lor; |
| --- | --- |

10.

este preocupat de provocările specifice cu care se confruntă femeile și copiii cu albinism, ceea ce îi face mai expuși la sărăcie, insecuritate și izolare; insistă asupra faptului că toate victimele trebuie să aibă acces la asistență medicală și psihologică adecvată, și că ar trebui instituite politici adaptate pentru a facilita reintegrarea lor în comunitățile lor;

| 11. | invită autoritățile din țările afectate, în cooperare cu partenerii lor internaționali și regionali, să se angajeze să ia toate măsurile necesare pentru a preveni și a combate comerțul ilegal cu părți ale corpului provenite de la albinoși, să reexamineze cazurile de furturi grave suspectate, să urmărească și să identifice sursa cererii de astfel de părți ale corpului și să aducă „vânătorii de albinoși” în fața justiției; |
| --- | --- |

11.

invită autoritățile din țările afectate, în cooperare cu partenerii lor internaționali și regionali, să se angajeze să ia toate măsurile necesare pentru a preveni și a combate comerțul ilegal cu părți ale corpului provenite de la albinoși, să reexamineze cazurile de furturi grave suspectate, să urmărească și să identifice sursa cererii de astfel de părți ale corpului și să aducă „vânătorii de albinoși” în fața justiției;

| 12. | consideră că procurorii, anchetatorii și agenții de poliție ar trebui să beneficieze de formare profesională specială care să le ofere cunoștințele necesare pentru a se ocupa de cazuri care implică PWA; |
| --- | --- |

12.

consideră că procurorii, anchetatorii și agenții de poliție ar trebui să beneficieze de formare profesională specială care să le ofere cunoștințele necesare pentru a se ocupa de cazuri care implică PWA;

| 13. | subliniază că lipsa generală de înțelegere și de informare sanitară cu privire la albinism tinde să agraveze starea de sănătate a PWA; subliniază necesitatea de a asigura accesul PWA la asistență medicală, în special în zonele rurale și îndepărtate; consideră că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare în vederea sensibilizării cu privire la albinism; |
| --- | --- |

13.

subliniază că lipsa generală de înțelegere și de informare sanitară cu privire la albinism tinde să agraveze starea de sănătate a PWA; subliniază necesitatea de a asigura accesul PWA la asistență medicală, în special în zonele rurale și îndepărtate; consideră că personalul medical ar trebui să beneficieze de formare în vederea sensibilizării cu privire la albinism;

| 14. | solicită o mai bună formare a cadrelor didactice și a administrațiilor cu privire la albinism, iar autoritățile din Malawi să faciliteze accesul și participarea PWA la educație; |
| --- | --- |

14.

solicită o mai bună formare a cadrelor didactice și a administrațiilor cu privire la albinism, iar autoritățile din Malawi să faciliteze accesul și participarea PWA la educație;

| 15. | salută instituirea de către Consiliul ONU pentru drepturile omului, a postului de expert independent în exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism în 2015, și lansarea ulterioară a primului forum regional de acțiune pentru albinism în Africa, la Dar es Salaam, care a avut loc între 17 și 19 iunie 2016; |
| --- | --- |

15.

salută instituirea de către Consiliul ONU pentru drepturile omului, a postului de expert independent în exercitarea drepturilor omului de către persoanele care suferă de albinism în 2015, și lansarea ulterioară a primului forum regional de acțiune pentru albinism în Africa, la Dar es Salaam, care a avut loc între 17 și 19 iunie 2016;

| 16. | invită UE și statele sale membre să continue să se angajeze în țările afectate pentru a sprijini în mod eficient eforturile acestora de a elabora politici adaptate nevoilor specifice și drepturilor albinoșilor, bazate pe nediscriminare și includere socială, prin furnizarea de asistență financiară și tehnică necesară; |
| --- | --- |

16.

invită UE și statele sale membre să continue să se angajeze în țările afectate pentru a sprijini în mod eficient eforturile acestora de a elabora politici adaptate nevoilor specifice și drepturilor albinoșilor, bazate pe nediscriminare și includere socială, prin furnizarea de asistență financiară și tehnică necesară;

| 17. | încurajează toate statele afectate să facă schimb de cele mai bune practici în protejarea și promovarea drepturilor persoanelor cu albinism; |
| --- | --- |

17.

încurajează toate statele afectate să facă schimb de cele mai bune practici în protejarea și promovarea drepturilor persoanelor cu albinism;

| 18. | solicită UE să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului în ceea ce privește PWA din Africa, în special prin intermediul rapoartelor periodice și a activității de monitorizare a delegațiilor sale, și să promoveze în continuare îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește protecția și integrarea socială a acestora; |
| --- | --- |

18.

solicită UE să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului în ceea ce privește PWA din Africa, în special prin intermediul rapoartelor periodice și a activității de monitorizare a delegațiilor sale, și să promoveze în continuare îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește protecția și integrarea socială a acestora;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor din Malawi și Tanzania, Uniunii Africane, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor din Malawi și Tanzania, Uniunii Africane, precum și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 94.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/130 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/130

---

P8_TA(2016)0315

Bahrain

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Bahrain (2016/2808(RSP))

(2018/C 101/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain, îndeosebi Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special la cazul lui Nabeel Rajab (1) și din 4 februarie 2016 referitoare la Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Bahrain, îndeosebi Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la Bahrain, în special la cazul lui Nabeel Rajab (1) și din 4 februarie 2016 referitoare la Bahrain: cazul lui Mohammed Ramadan (2),

| — | având în vedere declarația din 5 iulie 2016 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la evoluțiile recente din Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 5 iulie 2016 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate referitoare la evoluțiile recente din Bahrain,

| — | având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare și apărătorii drepturilor omului prevăzute de ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare și apărătorii drepturilor omului prevăzute de ONU,

| — | având în vedere declarația din 31 mai 2016 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, referitoare la condamnarea lui Ali Salman, Secretar General al partidului Al-Wefaq din Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 31 mai 2016 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, referitoare la condamnarea lui Ali Salman, Secretar General al partidului Al-Wefaq din Bahrain,

| — | având în vedere declarația din 1 iunie 2016 a Raportorului special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, David Kaye, referitoare la condamnarea liderului opoziției, șeicul Ali Salman, precum și declarația din 16 iunie 2016 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU și declarația din 21 iunie 2016 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru drepturile omului, ambele referitoare la Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 1 iunie 2016 a Raportorului special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, David Kaye, referitoare la condamnarea liderului opoziției, șeicul Ali Salman, precum și declarația din 16 iunie 2016 a purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU și declarația din 21 iunie 2016 a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru drepturile omului, ambele referitoare la Bahrain,

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE și Planul de acțiune privind drepturile omului, care urmărește să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul tuturor politicilor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE și Planul de acțiune privind drepturile omului, care urmărește să pună protecția și monitorizarea drepturilor omului în centrul tuturor politicilor UE,

| — | având în vedere Constituția Bahrainului adoptată în februarie 2002, în special capitolul 3 din cuprinsul său, articolul 364 din Codul penal din Bahrain și Legea din 1963 privind cetățenia statului Bahrain, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Bahrainului adoptată în februarie 2002, în special capitolul 3 din cuprinsul său, articolul 364 din Codul penal din Bahrain și Legea din 1963 privind cetățenia statului Bahrain,

| — | având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă din Bahrain (CIAB), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din noiembrie 2011 al Comisiei independente de anchetă din Bahrain (CIAB),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului, precum și Carta arabă a drepturilor omului, la care Bahrainul este parte,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, în special articolul 15, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, în special articolul 15,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Bahrainul este un partener-cheie al Uniunii Europene în regiunea Golfului Persic, inclusiv în domeniul relațiilor politice și economice, al energiei și al securității; întrucât este în interesul ambelor părți să continue aprofundarea acestui parteneriat, pentru a reacționa mai bine la provocările viitoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Bahrainul este un partener-cheie al Uniunii Europene în regiunea Golfului Persic, inclusiv în domeniul relațiilor politice și economice, al energiei și al securității; întrucât este în interesul ambelor părți să continue aprofundarea acestui parteneriat, pentru a reacționa mai bine la provocările viitoare;

| B. | întrucât, în ultima lună, guvernul din Bahrain și-a intensificat campania de reprimare și persecutare a apărătorilor drepturilor omului și a opoziției politice; întrucât libertatea de exprimare și libertatea de întrunire reprezintă piloni indispensabili ai unei societăți democratice și pluraliste; întrucât Constituția Bahrainului adoptată în 2002 consacră libertățile fundamentale, printre care libertatea de exprimare și cea de întrunire; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultima lună, guvernul din Bahrain și-a intensificat campania de reprimare și persecutare a apărătorilor drepturilor omului și a opoziției politice; întrucât libertatea de exprimare și libertatea de întrunire reprezintă piloni indispensabili ai unei societăți democratice și pluraliste; întrucât Constituția Bahrainului adoptată în 2002 consacră libertățile fundamentale, printre care libertatea de exprimare și cea de întrunire;

| C. | întrucât, la 13 iunie 2016, poliția l-a arestat din nou pe apărătorul marcant al drepturilor omului Nabeel Rajab sub acuzația de „răspândire de zvonuri false pe timp de război” și de „insultare a autorităților publice” în legătură cu postările pe care le-a publicat pe Twitter în 2015, acesta fiind pasibil de o pedeapsă însumată de până la 13 ani; întrucât Nabeel Rajab a executat anterior o pedeapsă cu închisoarea de doi ani, între 2012 și 2014, în legătură cu exercitarea dreptului la libertatea de exprimare și de întrunire, iar Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a stabilit în 2013 că el a fost deținut în mod arbitrar; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 13 iunie 2016, poliția l-a arestat din nou pe apărătorul marcant al drepturilor omului Nabeel Rajab sub acuzația de „răspândire de zvonuri false pe timp de război” și de „insultare a autorităților publice” în legătură cu postările pe care le-a publicat pe Twitter în 2015, acesta fiind pasibil de o pedeapsă însumată de până la 13 ani; întrucât Nabeel Rajab a executat anterior o pedeapsă cu închisoarea de doi ani, între 2012 și 2014, în legătură cu exercitarea dreptului la libertatea de exprimare și de întrunire, iar Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a stabilit în 2013 că el a fost deținut în mod arbitrar;

| D. | întrucât, după 15 zile de detenție în regim de izolare, condițiile proaste din închisoare au dus la o deteriorare a sănătății dlui Rajab, acesta fiind transferat la spital la 27 iunie 2016; întrucât a fost transferat înapoi în închisoare la 29 iunie 2016, în ciuda problemelor de sănătate persistente; |
| --- | --- |

D.

întrucât, după 15 zile de detenție în regim de izolare, condițiile proaste din închisoare au dus la o deteriorare a sănătății dlui Rajab, acesta fiind transferat la spital la 27 iunie 2016; întrucât a fost transferat înapoi în închisoare la 29 iunie 2016, în ciuda problemelor de sănătate persistente;

| E. | întrucât guvernul din Bahrain l-a forțat pe Zainab Al-Khawaja să plece în exil, după ce l-a amenințat că îl va aresta din nou și că îl va plasa în detenție pe o perioadă nedeterminată, și a impus interdicții de călătorie în cazul unui grup de activiști pentru drepturi care doreau să meargă la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din Geneva; |
| --- | --- |

E.

întrucât guvernul din Bahrain l-a forțat pe Zainab Al-Khawaja să plece în exil, după ce l-a amenințat că îl va aresta din nou și că îl va plasa în detenție pe o perioadă nedeterminată, și a impus interdicții de călătorie în cazul unui grup de activiști pentru drepturi care doreau să meargă la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din Geneva;

| F. | întrucât dl Ramadan și dl Ali Moosa sunt încă în pericol de execuție iminentă; |
| --- | --- |

F.

întrucât dl Ramadan și dl Ali Moosa sunt încă în pericol de execuție iminentă;

| G. | întrucât autoritățile din Bahrain continuă să utilizeze revocarea cetățeniei ca mijloc de represiune politică, culminând cu recenta denaturalizare a clericului ayatolah și șeic Isa Qassim; întrucât autoritățile din Bahrain au retras cetățenia în cazul a peste 300 de persoane, printre care se numără apărători ai drepturilor omului, politicieni, jurnaliști și autorități religioase de rang înalt, lăsându-i pe cei mai mulți apatrizi, cu încălcarea articolului 15 din Declarația universală a drepturilor omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât autoritățile din Bahrain continuă să utilizeze revocarea cetățeniei ca mijloc de represiune politică, culminând cu recenta denaturalizare a clericului ayatolah și șeic Isa Qassim; întrucât autoritățile din Bahrain au retras cetățenia în cazul a peste 300 de persoane, printre care se numără apărători ai drepturilor omului, politicieni, jurnaliști și autorități religioase de rang înalt, lăsându-i pe cei mai mulți apatrizi, cu încălcarea articolului 15 din Declarația universală a drepturilor omului;

| H. | întrucât, la 14 iunie 2016, autoritățile din Bahrain au suspendat cel mai mare grup politic din regat, Societatea Islamică Națională Al-Wefaq, i-a înghețat activele și i-a confiscat sediul, prezentând unei instanțe o cerere de dizolvare accelerată a societății politice în luna iulie 2016; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 14 iunie 2016, autoritățile din Bahrain au suspendat cel mai mare grup politic din regat, Societatea Islamică Națională Al-Wefaq, i-a înghețat activele și i-a confiscat sediul, prezentând unei instanțe o cerere de dizolvare accelerată a societății politice în luna iulie 2016;

| I. | întrucât șeicul Ali Salman, șeful grupului de opoziție Al-Wefaq, este deținut din iulie 2015 fără a fi beneficiat de un proces echitabil, iar pedeapsa sa a fost chiar prelungită în apel în mai 2016, de la patru la nouă ani; întrucât protecția inexistentă a drepturilor unui acuzat reprezintă o încălcare directă a constituției naționale a Bahrainului și a dreptului internațional; întrucât, în septembrie 2015, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că Ali Salman a fost deținut în mod arbitrar, |
| --- | --- |

I.

întrucât șeicul Ali Salman, șeful grupului de opoziție Al-Wefaq, este deținut din iulie 2015 fără a fi beneficiat de un proces echitabil, iar pedeapsa sa a fost chiar prelungită în apel în mai 2016, de la patru la nouă ani; întrucât protecția inexistentă a drepturilor unui acuzat reprezintă o încălcare directă a constituției naționale a Bahrainului și a dreptului internațional; întrucât, în septembrie 2015, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că Ali Salman a fost deținut în mod arbitrar,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu campania actuală de reprimare a apărătorilor drepturilor omului, a opoziției politice și a societății civile, precum și cu limitarea drepturilor democratice fundamentale, în special a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, a pluralismului politic și a statului de drept în Bahrain; solicită încetarea tuturor actelor de violență, hărțuire și intimidare, inclusiv la nivel judiciar, precum și a cenzurării apărătorilor drepturilor omului, a adversarilor politici, a manifestanților pașnici și a actorilor societății civile de către autoritățile de stat, precum și de către forțele și serviciile de securitate; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu campania actuală de reprimare a apărătorilor drepturilor omului, a opoziției politice și a societății civile, precum și cu limitarea drepturilor democratice fundamentale, în special a libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, a pluralismului politic și a statului de drept în Bahrain; solicită încetarea tuturor actelor de violență, hărțuire și intimidare, inclusiv la nivel judiciar, precum și a cenzurării apărătorilor drepturilor omului, a adversarilor politici, a manifestanților pașnici și a actorilor societății civile de către autoritățile de stat, precum și de către forțele și serviciile de securitate;

| 2. | respectă suveranitatea, independența și integritatea teritorială a Bahrainului și încurajează continuarea dialogului dintre guvernul din Bahrain, Uniunea Europeană și statele membre ale UE; |
| --- | --- |

2.

respectă suveranitatea, independența și integritatea teritorială a Bahrainului și încurajează continuarea dialogului dintre guvernul din Bahrain, Uniunea Europeană și statele membre ale UE;

| 3. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Nabeel Rajab și a altor apărători ai drepturilor omului încarcerați pe motivul unor acuzații legate de drepturile lor la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și retragerea tuturor acuzațiilor împotriva lor; solicită autorităților să garanteze integritatea fizică și psihologică a lui Nabeel Rajab și să-i asigure acestuia toate tratamentele medicale necesare; |
| --- | --- |

3.

solicită eliberarea imediată și necondiționată a lui Nabeel Rajab și a altor apărători ai drepturilor omului încarcerați pe motivul unor acuzații legate de drepturile lor la libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere, precum și retragerea tuturor acuzațiilor împotriva lor; solicită autorităților să garanteze integritatea fizică și psihologică a lui Nabeel Rajab și să-i asigure acestuia toate tratamentele medicale necesare;

| 4. | condamnă impunerea unor interdicții de călătorie delegației militanților pentru drepturile omului la cea de a 32-a sesiune a Consiliului ONU pentru drepturile omului de la Geneva și solicită guvernului să suspende aceste interdicții; subliniază că este inacceptabil ca reprezentanții societății civile și ai mass-mediei să fie împiedicați să participe la activitățile organismelor internaționale și insistă ca autoritățile din Bahrain să respecte drepturile fundamentale ale omului și drepturile politice ale reprezentanților societății civile din Bahrain; |
| --- | --- |

4.

condamnă impunerea unor interdicții de călătorie delegației militanților pentru drepturile omului la cea de a 32-a sesiune a Consiliului ONU pentru drepturile omului de la Geneva și solicită guvernului să suspende aceste interdicții; subliniază că este inacceptabil ca reprezentanții societății civile și ai mass-mediei să fie împiedicați să participe la activitățile organismelor internaționale și insistă ca autoritățile din Bahrain să respecte drepturile fundamentale ale omului și drepturile politice ale reprezentanților societății civile din Bahrain;

| 5. | reamintește guvernului din Bahrain de responsabilitatea sa de a asigura securitatea și siguranța tuturor cetățenilor indiferent de opiniile sau afilierile lor politice sau de confesiunea acestora; consideră că doar prin construirea unei societăți cu adevărat pluraliste, care respectă diversitatea, se poate asigura stabilitatea și securitatea pe termen lung în Bahrain și, în acest sens, solicită eliberarea lui Sheikh Ali Salman și a altor activiști deținuți arbitrar în închisorile din Bahrain; |
| --- | --- |

5.

reamintește guvernului din Bahrain de responsabilitatea sa de a asigura securitatea și siguranța tuturor cetățenilor indiferent de opiniile sau afilierile lor politice sau de confesiunea acestora; consideră că doar prin construirea unei societăți cu adevărat pluraliste, care respectă diversitatea, se poate asigura stabilitatea și securitatea pe termen lung în Bahrain și, în acest sens, solicită eliberarea lui Sheikh Ali Salman și a altor activiști deținuți arbitrar în închisorile din Bahrain;

| 6. | consideră că trebuie permisă exprimarea liberă a plângerilor legitime și pașnice; ia act cu îngrijorare de reprimarea de către guvernul din Bahrain a opoziției politice legitime, inclusiv de extinderea sentinței lui Sheikh Ali Salman, de suspendarea Societății islamice naționale al-Wefaq și de înghețarea activelor acesteia; solicită mai multe libertăți fundamentale pentru toți cetățenii din Bahrain; insistă asupra încetării imediate a reprimării diferitelor opinii politice din țară și a reprezentanților de frunte ai acestora, indiferent de afilierea lor politică sau religioasă; |
| --- | --- |

6.

consideră că trebuie permisă exprimarea liberă a plângerilor legitime și pașnice; ia act cu îngrijorare de reprimarea de către guvernul din Bahrain a opoziției politice legitime, inclusiv de extinderea sentinței lui Sheikh Ali Salman, de suspendarea Societății islamice naționale al-Wefaq și de înghețarea activelor acesteia; solicită mai multe libertăți fundamentale pentru toți cetățenii din Bahrain; insistă asupra încetării imediate a reprimării diferitelor opinii politice din țară și a reprezentanților de frunte ai acestora, indiferent de afilierea lor politică sau religioasă;

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă în Bahrain a legislației antiteroriste și, în special, cu privire la retragerea cetățeniei ca mijloc de presiune politică și instrument de pedeapsă; solicită cu fermitate autorităților din Bahrain să revoce decizia de denaturalizare a lui Ayatollah Sheikh Isa Qassim, să modifice legea națională privind cetățenia și să le confere din nou statutul de cetățeni ai Bahrainului persoanelor cărora li s-a retras în mod nedrept cetățenia, în așa fel încât să se respecte standardele internaționale și legislația internațională în domeniu; |
| --- | --- |

7.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă în Bahrain a legislației antiteroriste și, în special, cu privire la retragerea cetățeniei ca mijloc de presiune politică și instrument de pedeapsă; solicită cu fermitate autorităților din Bahrain să revoce decizia de denaturalizare a lui Ayatollah Sheikh Isa Qassim, să modifice legea națională privind cetățenia și să le confere din nou statutul de cetățeni ai Bahrainului persoanelor cărora li s-a retras în mod nedrept cetățenia, în așa fel încât să se respecte standardele internaționale și legislația internațională în domeniu;

| 8. | invită autoritățile din Bahrain să asigure punerea în aplicare deplină a Constituției din 2002 și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale garantate de aceasta, precum și standardele internaționale privind drepturile omului și instrumentele internaționale ratificate de Bahrain; solicită în special punerea în aplicare efectivă a recomandărilor Comisiei independente de anchetă din Bahrain, ale evaluării periodice universale și ale instituției naționale a drepturilor omului, în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

8.

invită autoritățile din Bahrain să asigure punerea în aplicare deplină a Constituției din 2002 și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale garantate de aceasta, precum și standardele internaționale privind drepturile omului și instrumentele internaționale ratificate de Bahrain; solicită în special punerea în aplicare efectivă a recomandărilor Comisiei independente de anchetă din Bahrain, ale evaluării periodice universale și ale instituției naționale a drepturilor omului, în vederea îmbunătățirii situației drepturilor omului;

| 9. | reamintește autorităților din Bahrain că articolul 15 din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante interzice utilizarea ca probă în cadrul procedurilor judiciare a oricărei declarații făcute ca urmare a torturii; invită autoritățile din Bahrain să ratifice protocolul opțional la Convenția împotriva torturii; |
| --- | --- |

9.

reamintește autorităților din Bahrain că articolul 15 din Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante interzice utilizarea ca probă în cadrul procedurilor judiciare a oricărei declarații făcute ca urmare a torturii; invită autoritățile din Bahrain să ratifice protocolul opțional la Convenția împotriva torturii;

| 10. | salută participarea Bahrainului la coaliția internațională împotriva Daesh; |
| --- | --- |

10.

salută participarea Bahrainului la coaliția internațională împotriva Daesh;

| 11. | își exprimă îngrijorarea față de faptul că Bahrainul a revenit la pedeapsa cu moartea și solicită reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

11.

își exprimă îngrijorarea față de faptul că Bahrainul a revenit la pedeapsa cu moartea și solicită reintroducerea moratoriului privind pedeapsa cu moartea;

| 12. | salută măsurile de protecție a lucrătorilor introduse în legislația muncii din Bahrain din 2012 și consideră că acestea pot servi drept exemplu pentru alte țări din Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG); |
| --- | --- |

12.

salută măsurile de protecție a lucrătorilor introduse în legislația muncii din Bahrain din 2012 și consideră că acestea pot servi drept exemplu pentru alte țări din Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG);

| 13. | salută Bahrainul pentru respectarea în general a dreptului cetățenilor și rezidenților străini de a-și practica religia; invită autoritățile din Bahrain să respecte Constituția țării, care prevede că nu se face niciun fel de discriminare pe motive de religie în ceea ce privește drepturile și obligațiile cetățenilor și să înceteze orice discriminare împotriva populației șiite; |
| --- | --- |

13.

salută Bahrainul pentru respectarea în general a dreptului cetățenilor și rezidenților străini de a-și practica religia; invită autoritățile din Bahrain să respecte Constituția țării, care prevede că nu se face niciun fel de discriminare pe motive de religie în ceea ce privește drepturile și obligațiile cetățenilor și să înceteze orice discriminare împotriva populației șiite;

| 14. | ia act de eforturile continue depuse de guvernul din Bahrain pentru a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrain să respecte standardele internaționale privind dreptul la un proces echitabil; subliniază importanța sprijinului acordat Bahrainului, în special în ceea ce privește sistemul său judiciar, pentru a asigura respectarea standardelor internaționale privind drepturile omului; solicită consolidarea dialogului privind drepturile omului dintre UE și Bahrain; |
| --- | --- |

14.

ia act de eforturile continue depuse de guvernul din Bahrain pentru a reforma codul penal și procedurile judiciare și încurajează continuarea acestui proces; îndeamnă guvernul din Bahrain să respecte standardele internaționale privind dreptul la un proces echitabil; subliniază importanța sprijinului acordat Bahrainului, în special în ceea ce privește sistemul său judiciar, pentru a asigura respectarea standardelor internaționale privind drepturile omului; solicită consolidarea dialogului privind drepturile omului dintre UE și Bahrain;

| 15. | solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre să continue să își exprime preocuparea cu privire la atacurile împotriva libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică din Bahrain și din alte state membre ale CCG, atât la nivel bilateral, cât și prin intermediul platformelor multilaterale, cum ar fi viitoarea reuniune ministerială UE-CCG din perioada 18-19 iulie 2016; |
| --- | --- |

15.

solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă și statelor membre să continue să își exprime preocuparea cu privire la atacurile împotriva libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică din Bahrain și din alte state membre ale CCG, atât la nivel bilateral, cât și prin intermediul platformelor multilaterale, cum ar fi viitoarea reuniune ministerială UE-CCG din perioada 18-19 iulie 2016;

| 16. | condamnă acordurile privind comerțul cu arme și cu tehnologii utilizate pentru a încălca drepturile omului; solicită interzicerea exporturilor de gaze lacrimogene și de echipamente de intervenție împotriva demonstranților până când nu vor fi efectuate anchete privind utilizarea lor inadecvată, iar vinovații nu vor fi identificați și aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

16.

condamnă acordurile privind comerțul cu arme și cu tehnologii utilizate pentru a încălca drepturile omului; solicită interzicerea exporturilor de gaze lacrimogene și de echipamente de intervenție împotriva demonstranților până când nu vor fi efectuate anchete privind utilizarea lor inadecvată, iar vinovații nu vor fi identificați și aduși în fața justiției;

| 17. | încurajează călduros înființarea unui grup de lucru UE-Bahrain pentru drepturile omului, dar constată că un dialog UE-Bahrain pe tema drepturilor omului nu poate înlocui un dialog cuprinzător între guvern, opoziție și societatea civilă din Bahrain în sine; |
| --- | --- |

17.

încurajează călduros înființarea unui grup de lucru UE-Bahrain pentru drepturile omului, dar constată că un dialog UE-Bahrain pe tema drepturilor omului nu poate înlocui un dialog cuprinzător între guvern, opoziție și societatea civilă din Bahrain în sine;

| 18. | încurajează guvernul din Bahrain să coopereze cu raportorii speciali ai ONU (în special în ceea ce privește tortura, libertatea de întrunire, independența judecătorilor și a avocaților și apărătorii drepturilor omului) și să le transmită acestora o invitație permanentă; |
| --- | --- |

18.

încurajează guvernul din Bahrain să coopereze cu raportorii speciali ai ONU (în special în ceea ce privește tortura, libertatea de întrunire, independența judecătorilor și a avocaților și apărătorii drepturilor omului) și să le transmită acestora o invitație permanentă;

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Regatului Bahrain, precum și membrilor Consiliul de Cooperare al Golfului. |
| --- | --- |

19.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Guvernului și Parlamentului Regatului Bahrain, precum și membrilor Consiliul de Cooperare al Golfului.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0279.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0044.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/134 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/134

---

P8_TA(2016)0316

Myanmar, în special situația populației Rohingya

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la Myanmar, în special la situația populației Rohingya (2016/2809(RSP))

(2018/C 101/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și populația rohingya, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 22 noiembrie 2012 (3), 13 iunie 2013 (4) și 21 mai 2015 (5), și rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la restabilirea accesului Myanmarului/Birmaniei la preferințele tarifare generalizate (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și populația rohingya, în special cele din 20 aprilie 2012 (1), 13 septembrie 2012 (2), 22 noiembrie 2012 (3), 13 iunie 2013 (4) și 21 mai 2015 (5), și rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la restabilirea accesului Myanmarului/Birmaniei la preferințele tarifare generalizate (6),

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului din 20 iunie 2016 intitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului din 20 iunie 2016 intitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar”,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului ONU pentru drepturile omului din 24 martie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Myanmar și din 3 iulie 2015 referitoare la situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului ONU pentru drepturile omului din 24 martie 2016 referitoare la situația drepturilor omului în Myanmar și din 3 iulie 2015 referitoare la situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 iunie 2016, intitulată „Elemente ale strategiei UE privind Myanmarul/Birmania: un parteneriat special pentru democrație, pace și prosperitate” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 iunie 2016, intitulată „Elemente ale strategiei UE privind Myanmarul/Birmania: un parteneriat special pentru democrație, pace și prosperitate” (JOIN(2016)0024),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la o strategie a UE față de Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la o strategie a UE față de Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2015 intitulată „UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv strategic” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 mai 2015 intitulată „UE și ASEAN: un parteneriat cu un obiectiv strategic” (JOIN(2015)0022),

| — | având în vedere evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile în sprijinul unui acord privind protejarea investițiilor dintre Uniunea Europeană și Republica Uniunii Myanmar, publicată în aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea impactului asupra dezvoltării durabile în sprijinul unui acord privind protejarea investițiilor dintre Uniunea Europeană și Republica Uniunii Myanmar, publicată în aprilie 2016,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) din 1966,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1951 privind statutul refugiaților și Protocolul din 1967 la aceasta,

| — | având în vedere legea privind dreptul la întrunire pașnică și la procesiune pașnică din 2012 a Birmaniei/Myanmarului și modificările aduse acesteia în 2014, precum și noua lege privind dreptul la întrunire pașnică și la procesiuni pașnice din 31 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere legea privind dreptul la întrunire pașnică și la procesiune pașnică din 2012 a Birmaniei/Myanmarului și modificările aduse acesteia în 2014, precum și noua lege privind dreptul la întrunire pașnică și la procesiuni pașnice din 31 mai 2016,

| — | având în vedere raportul Parlamentarilor pentru Drepturile Omului din cadrul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) intitulat „Criza rohingya și riscul comiterii unor atrocități în Myanmar: o provocare și un apel la acțiune pentru ASEAN” |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Parlamentarilor pentru Drepturile Omului din cadrul Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) intitulat „Criza rohingya și riscul comiterii unor atrocități în Myanmar: o provocare și un apel la acțiune pentru ASEAN”

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Myanmar a făcut pași semnificativi pentru reformarea economiei și a sistemului său politic și întrucât, din 2011, au fost inițiate reforme pe scară largă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Myanmar a făcut pași semnificativi pentru reformarea economiei și a sistemului său politic și întrucât, din 2011, au fost inițiate reforme pe scară largă;

| B. | întrucât, la 9 noiembrie 2015, Liga Națională pentru Democrație (NLD), sub conducerea laureatei premiului Nobel pentru pace și a premiului Saharov, Aung San Suu Kyi, a câștigat în mod covârșitor alegerile, iar Htin Kyaw a devenit primul președinte civil în 50 de ani; întrucât, în pofida popularității personale a dnei Suu Kyi, aceasta a fost împiedicată să devină președintă prin Constituția din 2008, elaborată pe baza unui proiect al militarilor, însă conduce în prezent de facto statul, cu titlul de consilier de stat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 9 noiembrie 2015, Liga Națională pentru Democrație (NLD), sub conducerea laureatei premiului Nobel pentru pace și a premiului Saharov, Aung San Suu Kyi, a câștigat în mod covârșitor alegerile, iar Htin Kyaw a devenit primul președinte civil în 50 de ani; întrucât, în pofida popularității personale a dnei Suu Kyi, aceasta a fost împiedicată să devină președintă prin Constituția din 2008, elaborată pe baza unui proiect al militarilor, însă conduce în prezent de facto statul, cu titlul de consilier de stat;

| C. | întrucât rohingya sunt o minoritate etno-religioasă musulmană care suferă de decenii de o opresiune brutală, persecuții sistematice, segregare, excludere, discriminare și alte încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât rohingya sunt o minoritate etno-religioasă musulmană care suferă de decenii de o opresiune brutală, persecuții sistematice, segregare, excludere, discriminare și alte încălcări grave ale drepturilor omului;

| D. | întrucât populația rohingya este, procentual, populația musulmană cu ponderea cea mai mare din Myanmar, trăind în majoritate în statul Rakhine; |
| --- | --- |

D.

întrucât populația rohingya este, procentual, populația musulmană cu ponderea cea mai mare din Myanmar, trăind în majoritate în statul Rakhine;

| E. | întrucât aproximativ un milion de rohingya constituie una dintre minoritățile cel mai persecutate din lume și, oficial, din 1982, în conformitate cu legea birmaneză privind cetățenia sunt apatrizi; întrucât populația rohingya nu este dorită de autoritățile din Myanmar și din țările învecinate, cu toate că unele dintre acestea din urmă găzduiesc populații de refugiați importante; întrucât ciocnirile în curs de desfășurare din statul Rakhine au drept efect continuarea suferinței umane și subminează încrederea în procesul de pace; |
| --- | --- |

E.

întrucât aproximativ un milion de rohingya constituie una dintre minoritățile cel mai persecutate din lume și, oficial, din 1982, în conformitate cu legea birmaneză privind cetățenia sunt apatrizi; întrucât populația rohingya nu este dorită de autoritățile din Myanmar și din țările învecinate, cu toate că unele dintre acestea din urmă găzduiesc populații de refugiați importante; întrucât ciocnirile în curs de desfășurare din statul Rakhine au drept efect continuarea suferinței umane și subminează încrederea în procesul de pace;

| F. | întrucât Înaltul Comisar ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, în raportul său din 20 iunie 2016, a descris neîncetatele încălcări grave ale drepturilor omului îndreptate împotriva populației rohingya, printre care retragerea arbitrară a cetățeniei, care îi transformă în apatrizi, restrângerea severă a libertății de mișcare, amenințările care le periclitează viața și securitatea, negarea dreptului la sănătate și la educație, munca forțată, violența sexuală și limitarea drepturilor lor politice, „care ar putea constitui crime împotriva umanității”; întrucât dl Al Hussein a indicat că populația rohingya este exclusă de la numeroase profesiuni și trebuie să îndeplinească formalități speciale pentru a avea acces în spitale, ceea ce a condus la întârzieri și la decesul unor nou-născuți și al mamelor lor la naștere; |
| --- | --- |

F.

întrucât Înaltul Comisar ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, în raportul său din 20 iunie 2016, a descris neîncetatele încălcări grave ale drepturilor omului îndreptate împotriva populației rohingya, printre care retragerea arbitrară a cetățeniei, care îi transformă în apatrizi, restrângerea severă a libertății de mișcare, amenințările care le periclitează viața și securitatea, negarea dreptului la sănătate și la educație, munca forțată, violența sexuală și limitarea drepturilor lor politice, „care ar putea constitui crime împotriva umanității”; întrucât dl Al Hussein a indicat că populația rohingya este exclusă de la numeroase profesiuni și trebuie să îndeplinească formalități speciale pentru a avea acces în spitale, ceea ce a condus la întârzieri și la decesul unor nou-născuți și al mamelor lor la naștere;

| G. | întrucât, potrivit Parlamentarilor pentru Drepturile Omului din cadrul ASEAN, aproximativ 120 000 de rohingya continuă să rămână în peste 80 de tabere pentru persoane strămutate, cu acces limitat la ajutorul umanitar, în timp ce alți 100 000 au fugit, în ultimii ani, pe mare sau pe uscat, în alte țări, lăsându-se adesea pe mâinile traficanților de ființe umane; întrucât multe mii își riscă viața în fiecare an, încercând să fugă pe uscat sau pe mare și mulți au pierit pe drum; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Parlamentarilor pentru Drepturile Omului din cadrul ASEAN, aproximativ 120 000 de rohingya continuă să rămână în peste 80 de tabere pentru persoane strămutate, cu acces limitat la ajutorul umanitar, în timp ce alți 100 000 au fugit, în ultimii ani, pe mare sau pe uscat, în alte țări, lăsându-se adesea pe mâinile traficanților de ființe umane; întrucât multe mii își riscă viața în fiecare an, încercând să fugă pe uscat sau pe mare și mulți au pierit pe drum;

| H. | întrucât noul guvern a moștenit o situație în care sunt aplicate legi și politici concepute să priveze minoritățile de drepturile lor fundamentale și în care nepedepsirea încălcărilor grave săvârșite împotriva populației rohingya a încurajat alte violențe la care a fost supusă; |
| --- | --- |

H.

întrucât noul guvern a moștenit o situație în care sunt aplicate legi și politici concepute să priveze minoritățile de drepturile lor fundamentale și în care nepedepsirea încălcărilor grave săvârșite împotriva populației rohingya a încurajat alte violențe la care a fost supusă;

| I. | întrucât dna Suu Kyi a anunțat, în cadrul unei întâlniri cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar, Yanghee Lee, că guvernul nu va utiliza cuvântul rohingya (o continuare a politicii practicate sub dictatura militară) deoarece îl consideră inflamator, la fel ca cuvântul „bengali”, și că sugerează înlocuirea lui cu noua sintagmă „comunitatea musulmană din statul Rakhine”; întrucât Partidul Național Arakan (ANP), reprezentând linia dură a budiștilor rakhine, a respins noul termen, acuzând guvernul că acceptă indirect faptul că rohingya sunt nativi din statul Rakhine, fapt pe care ANP îl respinge, și întrucât, în ultimele zile, au ieșit cu miile în stradă, protestând împotriva guvernului; întrucât dna Suu Kyi a preluat funcțiile de consilier de stat, ministru de externe și ministru al cabinetului prezidențial într-un guvern civil; |
| --- | --- |

I.

întrucât dna Suu Kyi a anunțat, în cadrul unei întâlniri cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar, Yanghee Lee, că guvernul nu va utiliza cuvântul rohingya (o continuare a politicii practicate sub dictatura militară) deoarece îl consideră inflamator, la fel ca cuvântul „bengali”, și că sugerează înlocuirea lui cu noua sintagmă „comunitatea musulmană din statul Rakhine”; întrucât Partidul Național Arakan (ANP), reprezentând linia dură a budiștilor rakhine, a respins noul termen, acuzând guvernul că acceptă indirect faptul că rohingya sunt nativi din statul Rakhine, fapt pe care ANP îl respinge, și întrucât, în ultimele zile, au ieșit cu miile în stradă, protestând împotriva guvernului; întrucât dna Suu Kyi a preluat funcțiile de consilier de stat, ministru de externe și ministru al cabinetului prezidențial într-un guvern civil;

| J. | întrucât Myanmar se află în tranziție politică, dar continuă să fie, în practică, o redută a militarilor, cu unele ministere, posturi de judecător și locuri în parlament rezervate pentru cei desemnați de ei; întrucât nivelul corupției în rândul autorităților continuă să fie perceput ca foarte ridicat; |
| --- | --- |

J.

întrucât Myanmar se află în tranziție politică, dar continuă să fie, în practică, o redută a militarilor, cu unele ministere, posturi de judecător și locuri în parlament rezervate pentru cei desemnați de ei; întrucât nivelul corupției în rândul autorităților continuă să fie perceput ca foarte ridicat;

| K. | întrucât există încă probleme grave legate de legislația Myanmar, mai multe legi esențiale încălcând convențiile internaționale privind drepturile omului, printre care codul penal, legea privind întrunirea pașnică și procesiunile pașnice, legea privind telecomunicațiile, noua lege privind media și cele patru proiecte de lege privind protejarea rasei și religiei; |
| --- | --- |

K.

întrucât există încă probleme grave legate de legislația Myanmar, mai multe legi esențiale încălcând convențiile internaționale privind drepturile omului, printre care codul penal, legea privind întrunirea pașnică și procesiunile pașnice, legea privind telecomunicațiile, noua lege privind media și cele patru proiecte de lege privind protejarea rasei și religiei;

| L. | întrucât, într-o recentă explozie de violență împotriva comunității musulmane din Myanmar, două moschei au fost arse până la temelii în mai puțin de o săptămână; |
| --- | --- |

L.

întrucât, într-o recentă explozie de violență împotriva comunității musulmane din Myanmar, două moschei au fost arse până la temelii în mai puțin de o săptămână;

| M. | întrucât populația Rohingya (atât din cadrul statului Rakhine, cât și din afara acestuia) este ținta unor acțiuni violente și de propagandă agresive și discriminatorii, întreprinse de un număr de grupuri budiste radicale din Myanmar; |
| --- | --- |

M.

întrucât populația Rohingya (atât din cadrul statului Rakhine, cât și din afara acestuia) este ținta unor acțiuni violente și de propagandă agresive și discriminatorii, întreprinse de un număr de grupuri budiste radicale din Myanmar;

| N. | întrucât, în ultimii ani, mulți prizonieri politici au fost eliberați, dar numeroși apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, critici ai guvernului și ai aparatului militar, precum și alții au fost arestați în temeiul unor dispoziții generale și vag formulate, în timp ce își exercitau pașnic drepturile democratice; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în ultimii ani, mulți prizonieri politici au fost eliberați, dar numeroși apărători ai drepturilor omului, jurnaliști, critici ai guvernului și ai aparatului militar, precum și alții au fost arestați în temeiul unor dispoziții generale și vag formulate, în timp ce își exercitau pașnic drepturile democratice;

| O. | întrucât Myanmar/Birmania a făcut eforturi clare pentru a avansa procesul de pace, pe lângă pregătirile sale pentru o conferință de pace națională (Conferința pentru secolul 21 de la Panglong); întrucât este esențial să se mențină acordul național de încetare a focului și să se includă toate grupurile etnice armate pentru a asigura pacea, prosperitatea și unitatea țării, |
| --- | --- |

O.

întrucât Myanmar/Birmania a făcut eforturi clare pentru a avansa procesul de pace, pe lângă pregătirile sale pentru o conferință de pace națională (Conferința pentru secolul 21 de la Panglong); întrucât este esențial să se mențină acordul național de încetare a focului și să se includă toate grupurile etnice armate pentru a asigura pacea, prosperitatea și unitatea țării,

| 1. | salută alegerile credibile și competitive din noiembrie 2015 și ia act cu satisfacție de transferul pașnic al puterii spre primul președinte al țării după 1962 care nu provine din aparatul militar; |
| --- | --- |

1.

salută alegerile credibile și competitive din noiembrie 2015 și ia act cu satisfacție de transferul pașnic al puterii spre primul președinte al țării după 1962 care nu provine din aparatul militar;

| 2. | salută concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la o strategie a UE față de Myanmar/Birmania; subliniază că UE deține un interes strategic de a își consolida relația cu Myanmar/Birmania; consideră că noul guvern are ocazia istorică de a consolida democrația și a asigura pacea, reconcilierea națională și prosperitatea; |
| --- | --- |

2.

salută concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 referitoare la o strategie a UE față de Myanmar/Birmania; subliniază că UE deține un interes strategic de a își consolida relația cu Myanmar/Birmania; consideră că noul guvern are ocazia istorică de a consolida democrația și a asigura pacea, reconcilierea națională și prosperitatea;

| 3. | salută decizia guvernului din Myanmar/Birmania de a stabili drept prioritate-cheie asigurarea păcii și reconcilierii naționale; subliniază că luptele trebuie să înceteze imediat, iar litigiile trebuie soluționate prin negocieri; |
| --- | --- |

3.

salută decizia guvernului din Myanmar/Birmania de a stabili drept prioritate-cheie asigurarea păcii și reconcilierii naționale; subliniază că luptele trebuie să înceteze imediat, iar litigiile trebuie soluționate prin negocieri;

| 4. | înțelege că reformele iau timp, dar subliniază că gravitatea persecuției continue a anumitor minorități, așa cum este documentat în raportul recent al Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului întitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor Rohingya și al altor minorități din Myanmar”, impune luarea de soluții imediate; de asemenea, solicită guvernului să ia măsuri pe marginea recomandărilor din raport, inclusiv a recomandărilor de a se aboli „ordinele locale” discriminatorii din statul Rakhine, de a se elimina măsurile restrictive referitoare la tratamentul medical de urgență și de a se ridica restricțiile cu privire la libera circulație; |
| --- | --- |

4.

înțelege că reformele iau timp, dar subliniază că gravitatea persecuției continue a anumitor minorități, așa cum este documentat în raportul recent al Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului întitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor Rohingya și al altor minorități din Myanmar”, impune luarea de soluții imediate; de asemenea, solicită guvernului să ia măsuri pe marginea recomandărilor din raport, inclusiv a recomandărilor de a se aboli „ordinele locale” discriminatorii din statul Rakhine, de a se elimina măsurile restrictive referitoare la tratamentul medical de urgență și de a se ridica restricțiile cu privire la libera circulație;

| 5. | îndeamnă guvernul și autoritățile relevante ale tuturor țărilor din regiune să respecte pe deplin principiul nereturnării și să-i protejeze pe refugiații rohingya, în concordanță cu obligațiile lor internaționale și cu standardele internaționale în materia drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă guvernul și autoritățile relevante ale tuturor țărilor din regiune să respecte pe deplin principiul nereturnării și să-i protejeze pe refugiații rohingya, în concordanță cu obligațiile lor internaționale și cu standardele internaționale în materia drepturilor omului;

| 6. | își reiterează preocupările cele mai profunde cu privire la situația dramatică a refugiaților Rohingya din Asia de Sud-Est și cheamă la o mobilizare regională și internațională pentru a li se acorda asistență de urgență în situația lor extrem de vulnerabilă; își exprimă condoleanțele față de familiile victimelor traficului de persoane, ale violenței și ale lipsei de protecție din partea autorităților oficiale din țările de destinație; |
| --- | --- |

6.

își reiterează preocupările cele mai profunde cu privire la situația dramatică a refugiaților Rohingya din Asia de Sud-Est și cheamă la o mobilizare regională și internațională pentru a li se acorda asistență de urgență în situația lor extrem de vulnerabilă; își exprimă condoleanțele față de familiile victimelor traficului de persoane, ale violenței și ale lipsei de protecție din partea autorităților oficiale din țările de destinație;

| 7. | subliniază că UE a luat act cu satisfacție de eforturile depuse de guvernul din Myanmar/Birmania pentru a începe lucrări în vederea soluționării dificultăților legate de statul Rakhine, inclusiv a situației populației Rohingya. |
| --- | --- |

7.

subliniază că UE a luat act cu satisfacție de eforturile depuse de guvernul din Myanmar/Birmania pentru a începe lucrări în vederea soluționării dificultăților legate de statul Rakhine, inclusiv a situației populației Rohingya.

| 8. | insistă că autoritățile ar trebui să asigure urgent accesul liber și neîngrădit la statul Rakhine al actorilor din domeniul umanitar, al ONU, al organizațiilor internaționale din domeniul drepturilor omului, al jurnaliștilor și al altor observatori internaționali; |
| --- | --- |

8.

insistă că autoritățile ar trebui să asigure urgent accesul liber și neîngrădit la statul Rakhine al actorilor din domeniul umanitar, al ONU, al organizațiilor internaționale din domeniul drepturilor omului, al jurnaliștilor și al altor observatori internaționali;

| 9. | solicită guvernului din Myanmar/Birmania să condamne fără echivoc orice incitare la ură pe temei rasial sau religios, să ia măsuri concrete pentru a pune capăt imediat acestei uri și să pună în aplicare măsuri și politici specifice pentru a preveni discriminarea directă și indirectă a populației Rohingya pe viitor; |
| --- | --- |

9.

solicită guvernului din Myanmar/Birmania să condamne fără echivoc orice incitare la ură pe temei rasial sau religios, să ia măsuri concrete pentru a pune capăt imediat acestei uri și să pună în aplicare măsuri și politici specifice pentru a preveni discriminarea directă și indirectă a populației Rohingya pe viitor;

| 10. | solicită, asemenea Consiliului European, construirea unor instituții democratice eficace, inclusiv a unui aparat judiciar independent și imparțial și a unei societăți civile puternice, precum și promovarea bunei guvernanțe pentru a transforma Myanmar/Birmania într-o democrație ce respectă pe deplin statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

10.

solicită, asemenea Consiliului European, construirea unor instituții democratice eficace, inclusiv a unui aparat judiciar independent și imparțial și a unei societăți civile puternice, precum și promovarea bunei guvernanțe pentru a transforma Myanmar/Birmania într-o democrație ce respectă pe deplin statul de drept și drepturile fundamentale;

| 11. | solicită guvernului ales să dezvolte o democrație deschisă, în care drepturile omului să fie respectate și în care să se garanteze tuturor libertatea de expresie, de întrunire și de circulație, fără nicio formă de discriminare; |
| --- | --- |

11.

solicită guvernului ales să dezvolte o democrație deschisă, în care drepturile omului să fie respectate și în care să se garanteze tuturor libertatea de expresie, de întrunire și de circulație, fără nicio formă de discriminare;

| 12. | îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să pună în aplicare imediat recomandările din rezoluția adoptată în cadrul celei de a 31-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (CDO) referitoare la situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să pună în aplicare imediat recomandările din rezoluția adoptată în cadrul celei de a 31-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (CDO) referitoare la situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania;

| 13. | solicită guvernului din Myanmar/Birmania să protejeze populația Rohingya de orice formă de discriminare și să pună capăt impunității în cazul încălcărilor legii îndreptate împotriva acesteia; reamintește declarația îndelung așteptată din 18 mai 2015 a purtătorului de cuvânt al partidului de opoziție al dnei Suu Kyi, LND, potrivit căreia guvernul din Myanmar/Birmania ar trebui să acorde cetățenia minorității Rohingya; solicită dnei Suu Kyi ca, în calitate de câștigătoare a Premiului Saharov, să se folosească de pozițiile-cheie pe care le deține în cadrul guvernului din Myanmar/Birmania pentru a îmbunătăți situația minorității Rohingya; |
| --- | --- |

13.

solicită guvernului din Myanmar/Birmania să protejeze populația Rohingya de orice formă de discriminare și să pună capăt impunității în cazul încălcărilor legii îndreptate împotriva acesteia; reamintește declarația îndelung așteptată din 18 mai 2015 a purtătorului de cuvânt al partidului de opoziție al dnei Suu Kyi, LND, potrivit căreia guvernul din Myanmar/Birmania ar trebui să acorde cetățenia minorității Rohingya; solicită dnei Suu Kyi ca, în calitate de câștigătoare a Premiului Saharov, să se folosească de pozițiile-cheie pe care le deține în cadrul guvernului din Myanmar/Birmania pentru a îmbunătăți situația minorității Rohingya;

| 14. | solicită guvernului din Myanmar/Birmania să își reformeze Legea din 1982 privind cetățenia și să reinstituie cetățenia minorității Rohingya; îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania și autoritățile statului Rakhine să înceapă imediat să înregistreze toți copiii din momentul nașterii; solicită guvernului din Myanmar/Birmania să abroge toate dispozițiile discriminatorii; |
| --- | --- |

14.

solicită guvernului din Myanmar/Birmania să își reformeze Legea din 1982 privind cetățenia și să reinstituie cetățenia minorității Rohingya; îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania și autoritățile statului Rakhine să înceapă imediat să înregistreze toți copiii din momentul nașterii; solicită guvernului din Myanmar/Birmania să abroge toate dispozițiile discriminatorii;

| 15. | solicită ca UE să continue să sprijine CDO în eforturile sale de a ajuta refugiații Rohyngia din regiunea Asiei de Sud și de Sud-Est; |
| --- | --- |

15.

solicită ca UE să continue să sprijine CDO în eforturile sale de a ajuta refugiații Rohyngia din regiunea Asiei de Sud și de Sud-Est;

| 16. | solicită ca UE și statele sale membre să sprijine Planul de acțiune global al CDO pentru 2014-24 menit să pună capăt apatridiei; |
| --- | --- |

16.

solicită ca UE și statele sale membre să sprijine Planul de acțiune global al CDO pentru 2014-24 menit să pună capăt apatridiei;

| 17. | îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să elibereze de îndată toți prizonierii politici și toate persoanele arestate din motive care încalcă legislația și normele internaționale în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să elibereze de îndată toți prizonierii politici și toate persoanele arestate din motive care încalcă legislația și normele internaționale în materie de drepturi ale omului;

| 18. | solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să abordeze situația populației Rohingya la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN; |
| --- | --- |

18.

solicită Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să abordeze situația populației Rohingya la cel mai înalt nivel politic cu putință în cadrul contactelor sale cu Myanmar/Birmania și cu alte țări membre ale ASEAN;

| 19. | solicită să se adopte o abordare prudentă în ceea ce privește încheierea acordului de investiții planificat între UE și Myanmar/Birmania, dat fiind că acesta ar putea pune în pericol viitoarea dezvoltare echilibrată din punct de vedere social a Myanmarului/Birmaniei, atâta timp cât încă lipsește o mare parte din legislația necesară privind responsabilitățile sociale și de mediu ale întreprinderilor, drepturile lucrătorilor, proprietatea funciară și măsurile anticorupție; îndeamnă ambele părți să țină seama de aceste preocupări; |
| --- | --- |

19.

solicită să se adopte o abordare prudentă în ceea ce privește încheierea acordului de investiții planificat între UE și Myanmar/Birmania, dat fiind că acesta ar putea pune în pericol viitoarea dezvoltare echilibrată din punct de vedere social a Myanmarului/Birmaniei, atâta timp cât încă lipsește o mare parte din legislația necesară privind responsabilitățile sociale și de mediu ale întreprinderilor, drepturile lucrătorilor, proprietatea funciară și măsurile anticorupție; îndeamnă ambele părți să țină seama de aceste preocupări;

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, Secretarului general al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Comisiei Interguvernamentale a ASEAN privind Drepturile Omului, Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, Înaltului comisar al ONU pentru refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru politica externă și de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, Secretarului general al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Comisiei Interguvernamentale a ASEAN privind Drepturile Omului, Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, Înaltului comisar al ONU pentru refugiați, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și guvernelor și parlamentelor celorlalte state din regiune.

---

(1)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 79.

(2)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 145.

(3)  JO C 419, 16.12.2015, p. 189.

(4)  JO C 65, 19.2.2016, p. 157.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0211.

(6)  JO C 55, 12.2.2016, p. 112.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/138 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/138

---

P8_TA(2016)0318

Punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (2015/2258(INI))

(2018/C 101/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 9, 10, 19, 168 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 2 și 21 din Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 9, 10, 19, 168 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 2 și 21 din Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 3, 15, 21, 23 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 15, 21, 23 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere lista de probleme a Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap din 15 mai 2015 în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere lista de probleme a Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap din 15 mai 2015 în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Orientările Organizației Națiunilor Unite pentru îngrijirea alternativă a copiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Organizației Națiunilor Unite pentru îngrijirea alternativă a copiilor (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (5),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6),

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție în cauzele conexate C-335/11 și C-337/11 HK Danmark și în cauzele C-363/12 Z și C-356/12 Glatzel, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție în cauzele conexate C-335/11 și C-337/11 HK Danmark și în cauzele C-363/12 Z și C-356/12 Glatzel,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate din 28 aprilie 2015, intitulată „Plan de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019: «Menținerea drepturilor omului în centrul agendei UE»” (JOIN(2015)0016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate din 28 aprilie 2015, intitulată „Plan de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019: «Menținerea drepturilor omului în centrul agendei UE»” (JOIN(2015)0016),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2 decembrie 2015 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2 decembrie 2015 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 iunie 2015 intitulat „Răspunsul Uniunii Europene la lista de probleme în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap” (SWD(2015)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 19 iunie 2015 intitulat „Răspunsul Uniunii Europene la lista de probleme în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap” (SWD(2015)0127),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 iunie 2014 intitulat „Raport referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) de către Uniunea Europeană” (SWD(2014)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 5 iunie 2014 intitulat „Raport referitor la punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) de către Uniunea Europeană” (SWD(2014)0182),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social: Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „Inițiativă pentru antreprenoriatul social: Construirea unui ecosistem pentru promovarea întreprinderilor sociale în cadrul economiei și al inovării sociale” (COM(2011)0682),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2016 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la crearea unei piețe a muncii competitive în UE pentru secolul XXI: corelarea competențelor și a calificărilor cu cererea și oportunitățile de angajare, ca mijloc de redresare în urma crizei (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la antreprenoriatul social și inovarea socială în combaterea șomajului (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014) (10),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură din 8 iulie 2015 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptată de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptată de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu handicap în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu handicap (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea persoanelor excluse de pe piața muncii (15),

| — | având în vedere analiza aprofundată a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Punerea în aplicare de către UE a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap”, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza aprofundată a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Punerea în aplicare de către UE a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap”,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea sustenabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea sustenabilă,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2014 privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2014 privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului European prin care a închis ancheta sa din proprie inițiativă OI/8/2014/AN privind Comisia, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului European prin care a închis ancheta sa din proprie inițiativă OI/8/2014/AN privind Comisia,

| — | având în vedere următorul Raport anual pe 2015 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere următorul Raport anual pe 2015 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere studiul din decembrie 2015 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Violența împotriva copiilor cu dizabilități: legislația, politicile și programele din UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din decembrie 2015 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene intitulat „Violența împotriva copiilor cu dizabilități: legislația, politicile și programele din UE”,

| — | având în vedere statisticile Eurostat pe 2014 privind persoanele cu dizabilități și accesul la piața forței de muncă, accesul la educație și formare și sărăcia și inegalitățile în materie de venituri, |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile Eurostat pe 2014 privind persoanele cu dizabilități și accesul la piața forței de muncă, accesul la educație și formare și sărăcia și inegalitățile în materie de venituri,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru petiții, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0203/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, Comisiei pentru petiții, Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru dezvoltare regională, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0203/2016),

| A. | întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, toate persoanele cu dizabilități au drepturi egale și sunt îndrituite să beneficieze de demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă, autonomie, sprijin din partea sistemelor cu finanțare publică și participare deplină în societate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline, toate persoanele cu dizabilități au drepturi egale și sunt îndrituite să beneficieze de demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă, autonomie, sprijin din partea sistemelor cu finanțare publică și participare deplină în societate;

| B. | întrucât se estimează că, în Uniunea Europeană, există 80 de milioane de persoane cu dizabilități, 46 de milioane dintre acestea fiind femei și fete, ceea ce reprezintă aproximativ 16 % din totalul populației feminine din UE și ceea ce înseamnă că, în Uniunea Europeană, dizabilitățile afectează mai multe femei decât bărbați; întrucât femeile cu dizabilități sunt frecvent victime ale discriminării multiple, confruntându-se cu obstacole importante în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, cum ar fi dreptul de a avea acces la educație și la locuri de muncă, ele ajungând astfel să fie afectate de izolarea socială și de traume psihologice; întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de dizabilități și pentru că ele sunt cele care oferă îngrijire membrilor de familie cu dizabilități; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că, în Uniunea Europeană, există 80 de milioane de persoane cu dizabilități, 46 de milioane dintre acestea fiind femei și fete, ceea ce reprezintă aproximativ 16 % din totalul populației feminine din UE și ceea ce înseamnă că, în Uniunea Europeană, dizabilitățile afectează mai multe femei decât bărbați; întrucât femeile cu dizabilități sunt frecvent victime ale discriminării multiple, confruntându-se cu obstacole importante în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, cum ar fi dreptul de a avea acces la educație și la locuri de muncă, ele ajungând astfel să fie afectate de izolarea socială și de traume psihologice; întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de dizabilități și pentru că ele sunt cele care oferă îngrijire membrilor de familie cu dizabilități;

| C. | întrucât TFUE impune Uniunii să combată discriminarea pe motiv de dizabilități în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale (articolul 10) și îi conferă puterea de a adopta legislație în vederea combaterii acestui tip de discriminare (articolul 19); |
| --- | --- |

C.

întrucât TFUE impune Uniunii să combată discriminarea pe motiv de dizabilități în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale (articolul 10) și îi conferă puterea de a adopta legislație în vederea combaterii acestui tip de discriminare (articolul 19);

| D. | întrucât articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic explicit discriminarea pe criterii de dizabilitate și prevăd participarea egală a persoanelor cu dizabilități în societate; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic explicit discriminarea pe criterii de dizabilitate și prevăd participarea egală a persoanelor cu dizabilități în societate;

| E. | întrucât CRPD este primul tratat internațional privind drepturile omului care a fost ratificat de către UE și care a fost semnat de toate cele 28 de state membre UE și ratificat de 27 de state; întrucât statul membru care nu au făcut încă acest lucru ar trebui să își finalizeze reformele în vederea ratificării CRPD; |
| --- | --- |

E.

întrucât CRPD este primul tratat internațional privind drepturile omului care a fost ratificat de către UE și care a fost semnat de toate cele 28 de state membre UE și ratificat de 27 de state; întrucât statul membru care nu au făcut încă acest lucru ar trebui să își finalizeze reformele în vederea ratificării CRPD;

| F. | întrucât este prima dată când UE a fost monitorizată de un organism al ONU în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor sale internaționale în domeniul drepturilor omului; întrucât observațiile finale ale Comitetului UNCRPD privind punerea în aplicare a convenției în UE, publicate în 2015, au transmis un semnal puternic privind angajamentul UE în favoarea egalității și respectării drepturilor omului și au oferit un set de orientări pentru măsurile legislative și de elaborare a politicilor care țin de competența UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât este prima dată când UE a fost monitorizată de un organism al ONU în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor sale internaționale în domeniul drepturilor omului; întrucât observațiile finale ale Comitetului UNCRPD privind punerea în aplicare a convenției în UE, publicate în 2015, au transmis un semnal puternic privind angajamentul UE în favoarea egalității și respectării drepturilor omului și au oferit un set de orientări pentru măsurile legislative și de elaborare a politicilor care țin de competența UE;

| G. | întrucât jurisprudența Curții de Justiție întărește ideea că CRPD are caracter obligatoriu pentru UE și statele sale membre atunci când pun în aplicare dreptul UE, deoarece „este parte integrantă din ordinea juridică a Uniunii Europene”, care are „prioritate față de instrumentele din legislația secundară” (16); |
| --- | --- |

G.

întrucât jurisprudența Curții de Justiție întărește ideea că CRPD are caracter obligatoriu pentru UE și statele sale membre atunci când pun în aplicare dreptul UE, deoarece „este parte integrantă din ordinea juridică a Uniunii Europene”, care are „prioritate față de instrumentele din legislația secundară” (16);

| H. | întrucât principiile CRPD depășesc cu mult cadrul discriminării, deschizând calea pentru ca toate persoanele cu dizabilități și familiile lor să se bucure pe deplin de drepturile omului, într-o societate favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât principiile CRPD depășesc cu mult cadrul discriminării, deschizând calea pentru ca toate persoanele cu dizabilități și familiile lor să se bucure pe deplin de drepturile omului, într-o societate favorabilă incluziunii;

| I. | întrucât persoanele cu dizabilități reprezintă un grup eterogen și întrucât femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu nevoi complexe de asistență se confruntă cu dificultăți suplimentare și cu multiple forme de discriminare; |
| --- | --- |

I.

întrucât persoanele cu dizabilități reprezintă un grup eterogen și întrucât femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu nevoi complexe de asistență se confruntă cu dificultăți suplimentare și cu multiple forme de discriminare;

| J. | întrucât dizabilitatea poate fi cauzată de o degradare treptată și uneori invizibilă a stării de sănătate a unei persoane, cum este cazul persoanelor care suferă de maladii neurodegenerative sau rare, care ar putea avea un efect negativ asupra vieții independente a unei astfel de persoane; |
| --- | --- |

J.

întrucât dizabilitatea poate fi cauzată de o degradare treptată și uneori invizibilă a stării de sănătate a unei persoane, cum este cazul persoanelor care suferă de maladii neurodegenerative sau rare, care ar putea avea un efect negativ asupra vieții independente a unei astfel de persoane;

| K. | întrucât se estimează că aproximativ 80 % din persoanele cu dizabilități trăiesc în țările în curs de dezvoltare; întrucât UE susține promovarea drepturilor persoanelor cu dizabilități la nivel internațional și este cel mai mare donator la nivel mondial de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD); |
| --- | --- |

K.

întrucât se estimează că aproximativ 80 % din persoanele cu dizabilități trăiesc în țările în curs de dezvoltare; întrucât UE susține promovarea drepturilor persoanelor cu dizabilități la nivel internațional și este cel mai mare donator la nivel mondial de asistență oficială pentru dezvoltare (AOD);

| L. | întrucât probabilitatea de a locui într-un mediu instituționalizat este de 17 ori mai mare în cazul copiilor cu dizabilități decât al celor fără dizabilități, în astfel de medii riscul de violență, neglijență și abuz fiind mult mai mare decât atunci când copiii locuiesc acasă (17); |
| --- | --- |

L.

întrucât probabilitatea de a locui într-un mediu instituționalizat este de 17 ori mai mare în cazul copiilor cu dizabilități decât al celor fără dizabilități, în astfel de medii riscul de violență, neglijență și abuz fiind mult mai mare decât atunci când copiii locuiesc acasă (17);

| M. | întrucât copiii cu dizabilități au dreptul să locuiască cu familiile (lor) sau într-un mediu familial care corespunde interesului lor superior; întrucât membrii acestor familii sunt adesea obligați să-și reducă sau să-și înceteze activitatea profesională pentru a îngriji membrii de familie cu dizabilități; |
| --- | --- |

M.

întrucât copiii cu dizabilități au dreptul să locuiască cu familiile (lor) sau într-un mediu familial care corespunde interesului lor superior; întrucât membrii acestor familii sunt adesea obligați să-și reducă sau să-și înceteze activitatea profesională pentru a îngriji membrii de familie cu dizabilități;

| N. | întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap subliniază necesitatea de a integra o perspectivă de gen în toate eforturile depuse și de a se asigura că persoanele cu dizabilități se bucură de toate drepturile omului și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

N.

întrucât Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap subliniază necesitatea de a integra o perspectivă de gen în toate eforturile depuse și de a se asigura că persoanele cu dizabilități se bucură de toate drepturile omului și libertățile fundamentale;

| O. | întrucât egalitatea de tratament și măsurile și politicile pozitive care vizează femeile cu dizabilități și mamele copiilor cu dizabilități reprezintă un drept fundamental al omului și o obligație etică; |
| --- | --- |

O.

întrucât egalitatea de tratament și măsurile și politicile pozitive care vizează femeile cu dizabilități și mamele copiilor cu dizabilități reprezintă un drept fundamental al omului și o obligație etică;

| P. | întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt expuse mai multor aspecte ale discriminării în viața lor de zi cu zi; întrucât aceasta poate lua diverse forme – fizică, emoțională, sexuală și economică – și include violența în cuplu, violența din partea îngrijitorilor, violența sexuală și violența instituțională, |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt expuse mai multor aspecte ale discriminării în viața lor de zi cu zi; întrucât aceasta poate lua diverse forme – fizică, emoțională, sexuală și economică – și include violența în cuplu, violența din partea îngrijitorilor, violența sexuală și violența instituțională,

| Q. | întrucât în cazul femeilor cu dizabilități probabilitatea să fie victime ale violenței domestice și ale agresiunilor sexuale este mai ridicată, acestea fiind de durată mai îndelungată și mai puternice decât în cazul femeilor fără dizabilități (18); |
| --- | --- |

Q.

întrucât în cazul femeilor cu dizabilități probabilitatea să fie victime ale violenței domestice și ale agresiunilor sexuale este mai ridicată, acestea fiind de durată mai îndelungată și mai puternice decât în cazul femeilor fără dizabilități (18);

| R. | întrucât femeile cu dizabilități, în special cele din rândul migranților, sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie și de excluziune socială, făcând obiectul mai multor tipuri de discriminări; |
| --- | --- |

R.

întrucât femeile cu dizabilități, în special cele din rândul migranților, sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie și de excluziune socială, făcând obiectul mai multor tipuri de discriminări;

| S. | întrucât dizabilitățile reprezintă o cauză și pot fi o consecință a sărăciei și întrucât aproximativ 30 % din persoanele fără adăpost au o dizabilitate și sunt în pericol de a fi trecute cu vederea (19); întrucât în special protecția socială oferită de stat are un rol semnificativ pentru prevenirea sărăciei în rândul persoanelor cu dizabilități și întrucât, conform datelor din 2012, nu mai puțin de 68,5 % dintre persoanele cu dizabilități ar trăi în condiții de sărăcie dacă nu ar beneficia de transferuri sociale de la stat (20); |
| --- | --- |

S.

întrucât dizabilitățile reprezintă o cauză și pot fi o consecință a sărăciei și întrucât aproximativ 30 % din persoanele fără adăpost au o dizabilitate și sunt în pericol de a fi trecute cu vederea (19); întrucât în special protecția socială oferită de stat are un rol semnificativ pentru prevenirea sărăciei în rândul persoanelor cu dizabilități și întrucât, conform datelor din 2012, nu mai puțin de 68,5 % dintre persoanele cu dizabilități ar trăi în condiții de sărăcie dacă nu ar beneficia de transferuri sociale de la stat (20);

| T. | întrucât este imperativ să se aplice legislația și instrumentele de politică existente la nivelul UE în vederea punerii în aplicare depline a CRPD; |
| --- | --- |

T.

întrucât este imperativ să se aplice legislația și instrumentele de politică existente la nivelul UE în vederea punerii în aplicare depline a CRPD;

| U. | întrucât o serie de state membre care au ratificat CRPD nu au înființat sau desemnat încă organismele care să pună în aplicare convenția și să monitorizeze respectarea acesteia, astfel cum este prevăzut la articolul 33; întrucât activitatea organismelor care au fost înființate deja, în special cea legată de monitorizare în temeiul articolului 33 alineatul (2), este împiedicată de insuficiența resurselor umane și financiare și de lipsa unui temei juridic solid pentru desemnarea lor; |
| --- | --- |

U.

întrucât o serie de state membre care au ratificat CRPD nu au înființat sau desemnat încă organismele care să pună în aplicare convenția și să monitorizeze respectarea acesteia, astfel cum este prevăzut la articolul 33; întrucât activitatea organismelor care au fost înființate deja, în special cea legată de monitorizare în temeiul articolului 33 alineatul (2), este împiedicată de insuficiența resurselor umane și financiare și de lipsa unui temei juridic solid pentru desemnarea lor;

| V. | întrucât unul din pilonii cei mai importanți pentru persoanele cu dizabilități este participarea și accesul la piața muncii, care continuă să constituie o problemă, situându-se la 58,5 % față de 80,5 % în cazul persoanelor fără dizabilități, acest lucru împiedicând multe persoane cu dizabilități să ducă o viață independentă și activă; |
| --- | --- |

V.

întrucât unul din pilonii cei mai importanți pentru persoanele cu dizabilități este participarea și accesul la piața muncii, care continuă să constituie o problemă, situându-se la 58,5 % față de 80,5 % în cazul persoanelor fără dizabilități, acest lucru împiedicând multe persoane cu dizabilități să ducă o viață independentă și activă;

| W. | întrucât rata de ocupare a femeilor fără dizabilități este de 65 %, în comparație cu 44 % în cazul femeilor cu dizabilități; întrucât femeile cu dizabilități sunt adesea discriminate în comparație cu bărbații cu dizabilități în ceea ce privește accesul la locuri de muncă și educație; întrucât rata ridicată a șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități este în continuare inacceptabilă; întrucât femeile și fetele cu dizabilități se confruntă cu dificultăți mai mari când încearcă să intre pe piața forței de muncă; întrucât trebuie depășite barierele în calea mobilității și dependența foarte ridicată de membrii familiei și de îngrijitori, pentru a încuraja participarea activă a femeilor cu dizabilități la educație, la piața forței de muncă și la viața socială și economică a comunității; |
| --- | --- |

W.

întrucât rata de ocupare a femeilor fără dizabilități este de 65 %, în comparație cu 44 % în cazul femeilor cu dizabilități; întrucât femeile cu dizabilități sunt adesea discriminate în comparație cu bărbații cu dizabilități în ceea ce privește accesul la locuri de muncă și educație; întrucât rata ridicată a șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități este în continuare inacceptabilă; întrucât femeile și fetele cu dizabilități se confruntă cu dificultăți mai mari când încearcă să intre pe piața forței de muncă; întrucât trebuie depășite barierele în calea mobilității și dependența foarte ridicată de membrii familiei și de îngrijitori, pentru a încuraja participarea activă a femeilor cu dizabilități la educație, la piața forței de muncă și la viața socială și economică a comunității;

| X. | întrucât exercitarea unei activități profesionale remunerate este esențială pentru a le permite persoanelor cu dizabilități să aibă o viață independentă și să își susțină familia și gospodăria; întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt adesea plătite insuficient; întrucât este mai probabil ca acest grup vulnerabil de persoane să fie afectat de sărăcie și este un grup expus unui risc mai mare de excluziune socială; |
| --- | --- |

X.

întrucât exercitarea unei activități profesionale remunerate este esențială pentru a le permite persoanelor cu dizabilități să aibă o viață independentă și să își susțină familia și gospodăria; întrucât femeile și fetele cu dizabilități sunt adesea plătite insuficient; întrucât este mai probabil ca acest grup vulnerabil de persoane să fie afectat de sărăcie și este un grup expus unui risc mai mare de excluziune socială;

| Y. | întrucât UE, ca parte la CRPD, are obligația de a asigura implicarea puternică și participarea activă a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor ce le reprezintă în elaborarea și aplicarea legislației și a politicilor de punere în aplicare a convenției și în toate procesele decizionale privind chestiuni legate de persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

Y.

întrucât UE, ca parte la CRPD, are obligația de a asigura implicarea puternică și participarea activă a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor ce le reprezintă în elaborarea și aplicarea legislației și a politicilor de punere în aplicare a convenției și în toate procesele decizionale privind chestiuni legate de persoanele cu dizabilități;

| Z. | întrucât măsurile de austeritate aplicate de statele membre au dus la reduceri ale serviciilor sociale, ale ajutoarelor acordate familiilor și ale serviciilor comunitare și au avut efecte negative disproporționate asupra standardelor de viață ale persoanelor cu dizabilități, în special ale copiilor cu dizabilități și ale familiilor acestora; |
| --- | --- |

Z.

întrucât măsurile de austeritate aplicate de statele membre au dus la reduceri ale serviciilor sociale, ale ajutoarelor acordate familiilor și ale serviciilor comunitare și au avut efecte negative disproporționate asupra standardelor de viață ale persoanelor cu dizabilități, în special ale copiilor cu dizabilități și ale familiilor acestora;

| AA. | întrucât Comisia și-a retras propunerea de directivă privind concediul de maternitate; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Comisia și-a retras propunerea de directivă privind concediul de maternitate;

| AB. | întrucât în Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere nu se interzice în mod explicit discriminarea pe bază de dizabilitate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât în Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere nu se interzice în mod explicit discriminarea pe bază de dizabilitate;

| AC. | întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice și societale, a crescut cererea de lucrători casnici și de persoane care asigură servicii de îngrijire, în special în cadrul familiilor; întrucât, în general, femeile din familie asigură îngrijirea necesară persoanelor cu dizabilități și a celor aflate în întreținere, fiind, prin urmare, de multe ori, excluse de pe piața muncii; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, ca urmare a schimbărilor demografice și societale, a crescut cererea de lucrători casnici și de persoane care asigură servicii de îngrijire, în special în cadrul familiilor; întrucât, în general, femeile din familie asigură îngrijirea necesară persoanelor cu dizabilități și a celor aflate în întreținere, fiind, prin urmare, de multe ori, excluse de pe piața muncii;

| AD. | întrucât, în observațiile sale finale cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene, Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap recomandă Uniunii Europene să integreze perspectiva legată de dizabilități în politicile și programele sale de gen, precum și perspectiva de gen în strategiile sale în materie de dizabilități, să elaboreze acțiuni de discriminare pozitivă, să stabilească un mecanism de monitorizare și să finanțeze colectarea de date și cercetarea cu privire la femeile și fetele cu dizabilități; întrucât recomandă în continuare ca Uniunea Europeană să asigure o protecție eficientă împotriva violenței, a abuzului și a exploatării, ca politica privind echilibrul dintre viața de familie și cea profesională să aibă în vedere nevoile copiilor și adulților cu dizabilități, inclusiv ale persoanelor care asigură îngrijirea acestora, precum și să se adopte măsuri pentru a reduce ratele ridicate ale șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități, care sunt în majoritate femei; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, în observațiile sale finale cu privire la raportul inițial al Uniunii Europene, Comitetul ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap recomandă Uniunii Europene să integreze perspectiva legată de dizabilități în politicile și programele sale de gen, precum și perspectiva de gen în strategiile sale în materie de dizabilități, să elaboreze acțiuni de discriminare pozitivă, să stabilească un mecanism de monitorizare și să finanțeze colectarea de date și cercetarea cu privire la femeile și fetele cu dizabilități; întrucât recomandă în continuare ca Uniunea Europeană să asigure o protecție eficientă împotriva violenței, a abuzului și a exploatării, ca politica privind echilibrul dintre viața de familie și cea profesională să aibă în vedere nevoile copiilor și adulților cu dizabilități, inclusiv ale persoanelor care asigură îngrijirea acestora, precum și să se adopte măsuri pentru a reduce ratele ridicate ale șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități, care sunt în majoritate femei;

| AE. | întrucât, în răspunsul la rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (21), adoptat de către Comisie la 13 decembrie 2011, Comisia a recunoscut necesitatea de a asigura un lanț continuu de servicii accesibile tuturor (transport, cazare, masă, atracții) și, în acest scop, a început să întreprindă acțiuni pentru a sensibiliza opinia publică, a îmbunătăți competențele în sectorul turistic și, în cele din urmă, pentru a îmbunătăți calitatea dotărilor turistice pentru persoanele cu nevoi speciale sau cu dizabilități; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în răspunsul la rezoluția Parlamentului European din 27 septembrie 2011 referitoare la Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european (21), adoptat de către Comisie la 13 decembrie 2011, Comisia a recunoscut necesitatea de a asigura un lanț continuu de servicii accesibile tuturor (transport, cazare, masă, atracții) și, în acest scop, a început să întreprindă acțiuni pentru a sensibiliza opinia publică, a îmbunătăți competențele în sectorul turistic și, în cele din urmă, pentru a îmbunătăți calitatea dotărilor turistice pentru persoanele cu nevoi speciale sau cu dizabilități;

| AF. | întrucât nevoile persoanelor cu dizabilități, diversități funcționale și mobilitate redusă în domeniul transportului, al mobilității și al turismului oferă oportunități de afaceri inovatoare în sectorul serviciilor legate de transport și mobilitate și pot conduce la situații reciproc avantajoase pentru persoanele cu orice tip de dizabilități (inclusiv, dar nu numai, pentru persoanele cu mobilitate redusă, pentru orbi, surzi sau persoane cu deficiențe de auz, persoane care suferă de autism și persoane cu dizabilități intelectuale sau psihosociale), precum și pentru toți ceilalți utilizatori ai acestor servicii, în spiritul principiului „proiectării universale”, |
| --- | --- |

AF.

întrucât nevoile persoanelor cu dizabilități, diversități funcționale și mobilitate redusă în domeniul transportului, al mobilității și al turismului oferă oportunități de afaceri inovatoare în sectorul serviciilor legate de transport și mobilitate și pot conduce la situații reciproc avantajoase pentru persoanele cu orice tip de dizabilități (inclusiv, dar nu numai, pentru persoanele cu mobilitate redusă, pentru orbi, surzi sau persoane cu deficiențe de auz, persoane care suferă de autism și persoane cu dizabilități intelectuale sau psihosociale), precum și pentru toți ceilalți utilizatori ai acestor servicii, în spiritul principiului „proiectării universale”,

Principii și obligații generale

| 1. | reamintește că incluziunea deplină a persoanelor cu dizabilități nu este numai un drept și un beneficiu meritat al persoanelor vizate, ci și un avantaj pentru întreaga societate, deoarece aceasta poate beneficia de valorile și diversele aptitudini ale acestor persoane; |
| --- | --- |

1.

reamintește că incluziunea deplină a persoanelor cu dizabilități nu este numai un drept și un beneficiu meritat al persoanelor vizate, ci și un avantaj pentru întreaga societate, deoarece aceasta poate beneficia de valorile și diversele aptitudini ale acestor persoane;

| 2. | subliniază că toate persoanele cu dizabilități au dreptul să trăiască într-o societate în care să se bucure de oportunități egale alături de ceilalți, astfel încât să li se asigure integrarea și participarea deplină; |
| --- | --- |

2.

subliniază că toate persoanele cu dizabilități au dreptul să trăiască într-o societate în care să se bucure de oportunități egale alături de ceilalți, astfel încât să li se asigure integrarea și participarea deplină;

| 3. | subliniază faptul că integrarea persoanelor cu dizabilități în societate, indiferent de situația socioeconomică, politică sau culturală a unei țări, nu este doar o problemă ce ține de dezvoltare, ci și o problemă legată de drepturile omului; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că integrarea persoanelor cu dizabilități în societate, indiferent de situația socioeconomică, politică sau culturală a unei țări, nu este doar o problemă ce ține de dezvoltare, ci și o problemă legată de drepturile omului;

| 4. | subliniază că numărul persoanelor cu dizabilități e tot mai mare pe măsură ce vârsta medie a populației crește; |
| --- | --- |

4.

subliniază că numărul persoanelor cu dizabilități e tot mai mare pe măsură ce vârsta medie a populației crește;

| 5. | consideră că UE ar trebui să își asume rolul de lider în ceea ce privește respectarea și promovarea drepturilor omului; salută faptul că un organism instituit prin tratatele ONU a analizat, pentru prima dată, modul în care UE își îndeplinește obligațiile internaționale din domeniul drepturilor omului; consideră că observațiile finale ale Comitetului UNCRPD privind punerea în aplicare a CRPD de către UE, publicate în 2015, reprezintă un semnal puternic privind angajamentul UE în favoarea egalității și respectării drepturilor omului și conțin orientări pentru măsuri legislative și de politică din întreaga sferă de competență a UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că UE ar trebui să își asume rolul de lider în ceea ce privește respectarea și promovarea drepturilor omului; salută faptul că un organism instituit prin tratatele ONU a analizat, pentru prima dată, modul în care UE își îndeplinește obligațiile internaționale din domeniul drepturilor omului; consideră că observațiile finale ale Comitetului UNCRPD privind punerea în aplicare a CRPD de către UE, publicate în 2015, reprezintă un semnal puternic privind angajamentul UE în favoarea egalității și respectării drepturilor omului și conțin orientări pentru măsuri legislative și de politică din întreaga sferă de competență a UE;

| 6. | susține concluziile și recomandările Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap și subliniază că este necesar ca instituțiile UE și statele membre să integreze perspectiva femeilor și fetelor cu dizabilități în politicile, programele și strategiile lor vizând egalitatea de gen, precum și perspectiva de gen în strategiile lor dedicate persoanelor cu dizabilități; solicită, în plus, instituirea unor mecanisme de evaluare periodică a progreselor înregistrate; |
| --- | --- |

6.

susține concluziile și recomandările Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap și subliniază că este necesar ca instituțiile UE și statele membre să integreze perspectiva femeilor și fetelor cu dizabilități în politicile, programele și strategiile lor vizând egalitatea de gen, precum și perspectiva de gen în strategiile lor dedicate persoanelor cu dizabilități; solicită, în plus, instituirea unor mecanisme de evaluare periodică a progreselor înregistrate;

| 7. | solicită Parlamentului, Consiliului și Comisiei să pună integral în aplicare recomandările Comitetului Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap și să asigure respectarea convenției în toate actele legislative viitoare; |
| --- | --- |

7.

solicită Parlamentului, Consiliului și Comisiei să pună integral în aplicare recomandările Comitetului Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu handicap și să asigure respectarea convenției în toate actele legislative viitoare;

| 8. | îndeamnă Comisia și statele membre să aloce resursele necesare pentru îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul CRPD și al protocolul opțional la aceasta; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă Comisia și statele membre să aloce resursele necesare pentru îndeplinirea obligațiilor lor în temeiul CRPD și al protocolul opțional la aceasta;

| 9. | regretă profund că UE nu a avut suficiente consultări oficiale cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități în cursul pregătirilor sale pentru procesul de revizuire din 2015 de către Comitetul UNCRPD și pentru elaborarea raportului privind progresele înregistrate; solicită organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități să contribuie activ la reuniunile CRPD ca parte independentă, participând inclusiv la delegațiile oficiale ale UE pentru revizuirile viitoare; |
| --- | --- |

9.

regretă profund că UE nu a avut suficiente consultări oficiale cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități în cursul pregătirilor sale pentru procesul de revizuire din 2015 de către Comitetul UNCRPD și pentru elaborarea raportului privind progresele înregistrate; solicită organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități să contribuie activ la reuniunile CRPD ca parte independentă, participând inclusiv la delegațiile oficiale ale UE pentru revizuirile viitoare;

| 10. | invită Comisia să consolideze și să prezinte o propunere de dialog structurat real între UE și organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, care să includă o finanțare corespunzătoare pentru a asigura participarea deplină și egală a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor care le reprezintă; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să consolideze și să prezinte o propunere de dialog structurat real între UE și organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, care să includă o finanțare corespunzătoare pentru a asigura participarea deplină și egală a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor care le reprezintă;

| 11. | subliniază importanța unei consultări sistematice și strânse între organizațiile reprezentative ale persoanelor cu dizabilități, factorii de decizie politică, întreprinderi și alte părți interesate relevante cu privire la toate inițiativele noi, la punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor și acțiunilor referitoare la educație, formare, cultură, sport și tineret; |
| --- | --- |

11.

subliniază importanța unei consultări sistematice și strânse între organizațiile reprezentative ale persoanelor cu dizabilități, factorii de decizie politică, întreprinderi și alte părți interesate relevante cu privire la toate inițiativele noi, la punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea politicilor și acțiunilor referitoare la educație, formare, cultură, sport și tineret;

| 12. | solicită consolidarea organismelor existente de promovare a egalității pentru ca acestea să contribuie la integrarea, promovarea și monitorizarea CRPD; reamintește UE și statelor membre cerința de a colabora în mod semnificativ cu societatea civilă și, în special, cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

12.

solicită consolidarea organismelor existente de promovare a egalității pentru ca acestea să contribuie la integrarea, promovarea și monitorizarea CRPD; reamintește UE și statelor membre cerința de a colabora în mod semnificativ cu societatea civilă și, în special, cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități;

| 13. | invită UE să ratifice protocolul opțional la CRPD; |
| --- | --- |

13.

invită UE să ratifice protocolul opțional la CRPD;

| 14. | solicită efectuarea unei revizuiri și a unei evaluări cuprinzătoare și transversale a legislației și programelor de finanțare ale UE existente și viitoare, inclusiv pentru perioadele de programare viitoare, în vederea asigurării conformității depline cu CRPD, implicând în mod constructiv organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și membrii Cadrului UE pentru CRPD (denumit în continuare „Cadrul UE”), inclusiv integrând aspectele legate de dizabilități în toate politicile și strategiile legislative; invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a integra aspectele legate de dizabilități în toate actele legislative, politicile și strategiile; |
| --- | --- |

14.

solicită efectuarea unei revizuiri și a unei evaluări cuprinzătoare și transversale a legislației și programelor de finanțare ale UE existente și viitoare, inclusiv pentru perioadele de programare viitoare, în vederea asigurării conformității depline cu CRPD, implicând în mod constructiv organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități și membrii Cadrului UE pentru CRPD (denumit în continuare „Cadrul UE”), inclusiv integrând aspectele legate de dizabilități în toate politicile și strategiile legislative; invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru a integra aspectele legate de dizabilități în toate actele legislative, politicile și strategiile;

| 15. | solicită includerea drepturilor persoanelor cu dizabilități în agenda socio-economică globală a UE, în special în Strategia Europa 2020 și în semestrul european; recomandă adoptarea unui pact pentru persoanele cu dizabilități pentru a asigura integrarea drepturilor persoanelor cu dizabilități în inițiativele UE; |
| --- | --- |

15.

solicită includerea drepturilor persoanelor cu dizabilități în agenda socio-economică globală a UE, în special în Strategia Europa 2020 și în semestrul european; recomandă adoptarea unui pact pentru persoanele cu dizabilități pentru a asigura integrarea drepturilor persoanelor cu dizabilități în inițiativele UE;

| 16. | invită Comisia să se concentreze, în contextul semestrului european, atunci când evaluează situația socială din statele membre (rapoartele pe țară și recomandările specifice fiecărei țări) și pe monitorizarea situației persoanelor cu dizabilități ca parte a angajamentului comun al UE privind construirea unei Europe fără bariere; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să se concentreze, în contextul semestrului european, atunci când evaluează situația socială din statele membre (rapoartele pe țară și recomandările specifice fiecărei țări) și pe monitorizarea situației persoanelor cu dizabilități ca parte a angajamentului comun al UE privind construirea unei Europe fără bariere;

| 17. | consideră că instituțiile UE, îndeosebi Parlamentul, Consiliul și Comisia ar trebui să garanteze că legislația existentă și cea viitoare respectă drepturile omului și respectă pe deplin CRPD; |
| --- | --- |

17.

consideră că instituțiile UE, îndeosebi Parlamentul, Consiliul și Comisia ar trebui să garanteze că legislația existentă și cea viitoare respectă drepturile omului și respectă pe deplin CRPD;

| 18. | solicită Comisiei să pună la dispoziție o listă cu acte legislative pentru a propune, având în vedere observațiile finale, o actualizare a declarației de competență, care să se repete periodic cu implicarea oficială a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități și a Parlamentului; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să pună la dispoziție o listă cu acte legislative pentru a propune, având în vedere observațiile finale, o actualizare a declarației de competență, care să se repete periodic cu implicarea oficială a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități și a Parlamentului;

| 19. | invită Comisia să ia în considerare, în acest sens, nevoia de a dezvolta un cadru UE care să garanteze aplicarea efectivă a drepturilor persoanelor cu dizabilități, promovarea autonomiei personale, a accesibilității, a accesului la locuri de muncă, a incluziunii sociale și a vieții independente, precum și eliminarea tuturor formelor de discriminare; |
| --- | --- |

19.

invită Comisia să ia în considerare, în acest sens, nevoia de a dezvolta un cadru UE care să garanteze aplicarea efectivă a drepturilor persoanelor cu dizabilități, promovarea autonomiei personale, a accesibilității, a accesului la locuri de muncă, a incluziunii sociale și a vieții independente, precum și eliminarea tuturor formelor de discriminare;

| 20. | împărtășește îngrijorările Comitetului UNCRPD în legătură cu lipsa unei strategii clare a Uniunii Europene în ceea ce privește punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

20.

împărtășește îngrijorările Comitetului UNCRPD în legătură cu lipsa unei strategii clare a Uniunii Europene în ceea ce privește punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap;

| 21. | invită instituțiile să ia măsuri exemplare în cadrul politicii de integrare; |
| --- | --- |

21.

invită instituțiile să ia măsuri exemplare în cadrul politicii de integrare;

| 22. | invită Comisia să elaboreze, cu ocazia revizuirii Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, o strategie cuprinzătoare la nivelul UE privind CRPD, incluzând angajamente privind acțiunea externă cu un calendar clar de punere în aplicare și cu criterii de referință și indicatori specifici și exacți; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să elaboreze, cu ocazia revizuirii Strategiei europene pentru persoanele cu handicap, o strategie cuprinzătoare la nivelul UE privind CRPD, incluzând angajamente privind acțiunea externă cu un calendar clar de punere în aplicare și cu criterii de referință și indicatori specifici și exacți;

| 23. | regretă că, și în prezent, persoanele cu handicap mai sunt supuse discriminării și excluderii; invită Comisia să realizeze sinergii maxime între Strategia UE 2010-2020 pentru persoanele cu handicap și prevederile Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și ale Convenției ONU cu privire la drepturile copilului, pentru a asigura, inclusiv prin armonizarea și punerea în aplicare a cadrului legislativ și prin acțiuni culturale și politice, faptul că beneficiarii drepturilor recunoscute se bucură pe larg de acestea și le exercită în mod efectiv; |
| --- | --- |

23.

regretă că, și în prezent, persoanele cu handicap mai sunt supuse discriminării și excluderii; invită Comisia să realizeze sinergii maxime între Strategia UE 2010-2020 pentru persoanele cu handicap și prevederile Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) și ale Convenției ONU cu privire la drepturile copilului, pentru a asigura, inclusiv prin armonizarea și punerea în aplicare a cadrului legislativ și prin acțiuni culturale și politice, faptul că beneficiarii drepturilor recunoscute se bucură pe larg de acestea și le exercită în mod efectiv;

| 24. | invită Comisia să clarifice definiția largă a dizabilității la nivelul UE; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să clarifice definiția largă a dizabilității la nivelul UE;

| 25. | invită Comisia să revizuiască ghidul pentru luarea în considerare a aspectelor sociale în achizițiile publice pentru a sublinia obligațiile sociale, dar și oportunitățile și beneficiile investițiilor în servicii sociale de înaltă calitate pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia să revizuiască ghidul pentru luarea în considerare a aspectelor sociale în achizițiile publice pentru a sublinia obligațiile sociale, dar și oportunitățile și beneficiile investițiilor în servicii sociale de înaltă calitate pentru persoanele cu dizabilități;

| 26. | invită Comisia să revizuiască orientările privind evaluarea de impact și să le modifice astfel încât acestea să includă o listă mai largă a problemelor pentru a evalua mai bine conformitatea cu convenția; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să revizuiască orientările privind evaluarea de impact și să le modifice astfel încât acestea să includă o listă mai largă a problemelor pentru a evalua mai bine conformitatea cu convenția;

Drepturi specifice

| 27. | invită statele membre și Comisia, pentru a preveni victimizarea, să ia măsuri pentru a combate orice formă de discriminare, inclusiv discriminarea multiplă, discriminarea prin asociere și discriminarea intersecțională pe motive de dizabilitate, acordându-se o atenție specială femeilor și copiilor cu dizabilități, persoanelor în vârstă și celor care au nevoi complexe de asistență, inclusiv persoanelor cu dizabilități intelectuale și psihosociale, precum și persoanelor a căror dizabilitate se schimbă de-a lungul timpului; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre și Comisia, pentru a preveni victimizarea, să ia măsuri pentru a combate orice formă de discriminare, inclusiv discriminarea multiplă, discriminarea prin asociere și discriminarea intersecțională pe motive de dizabilitate, acordându-se o atenție specială femeilor și copiilor cu dizabilități, persoanelor în vârstă și celor care au nevoi complexe de asistență, inclusiv persoanelor cu dizabilități intelectuale și psihosociale, precum și persoanelor a căror dizabilitate se schimbă de-a lungul timpului;

| 28. | regretă că Consiliul nu a adoptat încă propunerea din 2008 de directivă privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; solicită din nou Consiliului să facă acest lucru cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

28.

regretă că Consiliul nu a adoptat încă propunerea din 2008 de directivă privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; solicită din nou Consiliului să facă acest lucru cât mai curând posibil;

| 29. | invită instituțiile UE și statele membre să asigure integrarea drepturilor femeilor și copiilor cu dizabilități, inclusiv în următoarea agendă privind drepturile copilului, precum și să se asigure că fetele și băieții și organizațiile care îi reprezintă sunt consultați cu privire la toate chestiunile care îi privesc, acordându-li-se asistența corespunzătoare, în funcție de dizabilitate și de vârstă; |
| --- | --- |

29.

invită instituțiile UE și statele membre să asigure integrarea drepturilor femeilor și copiilor cu dizabilități, inclusiv în următoarea agendă privind drepturile copilului, precum și să se asigure că fetele și băieții și organizațiile care îi reprezintă sunt consultați cu privire la toate chestiunile care îi privesc, acordându-li-se asistența corespunzătoare, în funcție de dizabilitate și de vârstă;

| 30. | subliniază că, pentru a proteja drepturile copiilor cu dizabilități, trebuie să se garanteze un nivel adecvat de sprijin pentru familiile acestora prin consolidarea și valorificarea instrumentelor legislative aflate la dispoziția UE, precum cel ce oferă un concediu prelungit pentru creșterea copilului în cazul părinților copiilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

30.

subliniază că, pentru a proteja drepturile copiilor cu dizabilități, trebuie să se garanteze un nivel adecvat de sprijin pentru familiile acestora prin consolidarea și valorificarea instrumentelor legislative aflate la dispoziția UE, precum cel ce oferă un concediu prelungit pentru creșterea copilului în cazul părinților copiilor cu dizabilități;

| 31. | invită Comisia să se asigure că toate persoanele cu dizabilități se pot bucura de dreptul la liberă circulație pe care îl au toți cetățenii UE, prin includerea, în actele legislative actuale și viitoare, a garantării egalității de șanse, drepturilor fundamentale, accesului egal la servicii și la piața muncii, precum și a acelorași drepturi și obligații în ceea ce privește accesul la securitate socială în calitate de resortisanți ai statului membru în care sunt acoperite, în conformitate cu principiile egalității de tratament și nediscriminării; în plus invită statele membre să respecte pe deplin, în ceea ce privește egalitatea în muncă, dispozițiile Directivei 2006/54/CE privind egalitatea între femei și bărbați (reformată); |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să se asigure că toate persoanele cu dizabilități se pot bucura de dreptul la liberă circulație pe care îl au toți cetățenii UE, prin includerea, în actele legislative actuale și viitoare, a garantării egalității de șanse, drepturilor fundamentale, accesului egal la servicii și la piața muncii, precum și a acelorași drepturi și obligații în ceea ce privește accesul la securitate socială în calitate de resortisanți ai statului membru în care sunt acoperite, în conformitate cu principiile egalității de tratament și nediscriminării; în plus invită statele membre să respecte pe deplin, în ceea ce privește egalitatea în muncă, dispozițiile Directivei 2006/54/CE privind egalitatea între femei și bărbați (reformată);

| 32. | subliniază necesitatea de a sprijini femeile și fetele migrante cu dizabilități să dezvolte competențe care să le ofere oportunități de angajare adecvate; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea de a sprijini femeile și fetele migrante cu dizabilități să dezvolte competențe care să le ofere oportunități de angajare adecvate;

| 33. | subliniază că, pentru a li se asigura condiții de viață autonome și independente persoanelor cu dizabilități, în special femeilor, asistența (personală sau publică) reprezintă un mijloc care le-ar oferi sprijin atât lor, cât și familiilor lor, și le-ar da posibilitatea de a obține acces la locuri de muncă, la instituții de învățământ sau de formare profesională, oferindu-le totodată ajutor în cazul sarcinii și al maternității; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, pentru a li se asigura condiții de viață autonome și independente persoanelor cu dizabilități, în special femeilor, asistența (personală sau publică) reprezintă un mijloc care le-ar oferi sprijin atât lor, cât și familiilor lor, și le-ar da posibilitatea de a obține acces la locuri de muncă, la instituții de învățământ sau de formare profesională, oferindu-le totodată ajutor în cazul sarcinii și al maternității;

| 34. | reiterează necesitatea urgentă de a aborda problema violenței împotriva femeilor și fetelor cu dizabilități în mediile private și instituționale și invită statele membre să pună la dispoziție servicii de asistență care să fie accesibile femeilor și fetelor afectate de toate tipurile de dizabilități; pledează în sprijinul aderării UE la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) ca un nou pas în direcția combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

34.

reiterează necesitatea urgentă de a aborda problema violenței împotriva femeilor și fetelor cu dizabilități în mediile private și instituționale și invită statele membre să pună la dispoziție servicii de asistență care să fie accesibile femeilor și fetelor afectate de toate tipurile de dizabilități; pledează în sprijinul aderării UE la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) ca un nou pas în direcția combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor cu dizabilități;

| 35. | reamintește importanța dreptului fundamental al persoanelor cu dizabilități de a participa la procesele de elaborare a politicilor și la cele decizionale în materie de dizabilități la toate nivelurile, astfel cum se subliniază în CRPD; subliniază că femeilor și fetelor cu dizabilități, inclusiv celor din grupuri marginalizate și vulnerabile care se confruntă cu discriminare multiplă, trebuie să li se permită să participe și să li se asigure mijloacele necesare pentru a putea participa la procesele decizionale cu scopul de a se asigura că interesele și drepturile lor sunt exprimate, sprijinite și protejate, garantându-se totodată o perspectivă de gen fundamentală veritabilă; invită statele membre să ofere servicii și instalații adaptate în mod corespunzător, care să permită implicarea și participarea activă a acestora, precum și să investească în tehnologiile de sprijin și de adaptare și de incluziune digitală; |
| --- | --- |

35.

reamintește importanța dreptului fundamental al persoanelor cu dizabilități de a participa la procesele de elaborare a politicilor și la cele decizionale în materie de dizabilități la toate nivelurile, astfel cum se subliniază în CRPD; subliniază că femeilor și fetelor cu dizabilități, inclusiv celor din grupuri marginalizate și vulnerabile care se confruntă cu discriminare multiplă, trebuie să li se permită să participe și să li se asigure mijloacele necesare pentru a putea participa la procesele decizionale cu scopul de a se asigura că interesele și drepturile lor sunt exprimate, sprijinite și protejate, garantându-se totodată o perspectivă de gen fundamentală veritabilă; invită statele membre să ofere servicii și instalații adaptate în mod corespunzător, care să permită implicarea și participarea activă a acestora, precum și să investească în tehnologiile de sprijin și de adaptare și de incluziune digitală;

| 36. | invită instituțiile UE să ia măsuri eficace pentru a îmbunătăți viețile femeilor cu dizabilități, în conformitate cu recomandările Comitetului UNCRPD referitoare la revizuirea punerii în aplicare de către Uniunea Europeană a CRPD; |
| --- | --- |

36.

invită instituțiile UE să ia măsuri eficace pentru a îmbunătăți viețile femeilor cu dizabilități, în conformitate cu recomandările Comitetului UNCRPD referitoare la revizuirea punerii în aplicare de către Uniunea Europeană a CRPD;

| 37. | este preocupat de faptul că responsabilitatea creșterii copiilor cu dizabilități le revine în special femeilor; |
| --- | --- |

37.

este preocupat de faptul că responsabilitatea creșterii copiilor cu dizabilități le revine în special femeilor;

| 38. | invită Comisia și statele membre să continue sensibilizarea publicului cu privire la CRPD și să combată prejudecățile și să promoveze o mai bună înțelegere a tuturor persoanelor cu dizabilități, astfel încât deciziile să fie luate pe baza nevoilor lor reale; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia și statele membre să continue sensibilizarea publicului cu privire la CRPD și să combată prejudecățile și să promoveze o mai bună înțelegere a tuturor persoanelor cu dizabilități, astfel încât deciziile să fie luate pe baza nevoilor lor reale;

| 39. | sprijină inițiativele care vizează să sensibilizeze societatea față de dificultățile întâmpinate de persoanele cu dizabilități și să facă persoanele cu dizabilități mai conștiente de potențialul lor și de contribuțiile pe care le pot aduce, printre altele, prin intermediul unor programe educaționale speciale în școli; subliniază că importanța CRPD constă, în esență, în schimbarea atitudinilor culturale, recunoscând că obstacolele din mediile social și economic sunt cele care afectează de fapt persoanele cu dizabilități, nu dizabilitatea în sine; |
| --- | --- |

39.

sprijină inițiativele care vizează să sensibilizeze societatea față de dificultățile întâmpinate de persoanele cu dizabilități și să facă persoanele cu dizabilități mai conștiente de potențialul lor și de contribuțiile pe care le pot aduce, printre altele, prin intermediul unor programe educaționale speciale în școli; subliniază că importanța CRPD constă, în esență, în schimbarea atitudinilor culturale, recunoscând că obstacolele din mediile social și economic sunt cele care afectează de fapt persoanele cu dizabilități, nu dizabilitatea în sine;

| 40. | solicită autorităților competente din statele membre să pregătească strategii de sensibilizare privind drepturile persoanelor cu dizabilități, să faciliteze formarea personalului din turism și transport în legătură cu sensibilizarea și privind egalitatea persoanelor cu dizabilități, precum și să încurajeze colaborarea și schimburile de bune practici între organizațiile europene active în domeniul persoanelor cu dizabilități și organismele publice și private responsabile de transport. solicită ca materialele utilizate pentru formare să fie disponibile și în formate accesibile; |
| --- | --- |

40.

solicită autorităților competente din statele membre să pregătească strategii de sensibilizare privind drepturile persoanelor cu dizabilități, să faciliteze formarea personalului din turism și transport în legătură cu sensibilizarea și privind egalitatea persoanelor cu dizabilități, precum și să încurajeze colaborarea și schimburile de bune practici între organizațiile europene active în domeniul persoanelor cu dizabilități și organismele publice și private responsabile de transport. solicită ca materialele utilizate pentru formare să fie disponibile și în formate accesibile;

| 41. | subliniază că personalul din transportul aerian trebuie să beneficieze de o formare riguroasă, astfel încât companiile aeriene să le poată oferi servicii adecvate persoanelor cu dizabilități; subliniază că trebuie să se acorde o atenție deosebită pentru a se asigura că personalul poate manevra scaunele cu rotile fără a le deteriora; |
| --- | --- |

41.

subliniază că personalul din transportul aerian trebuie să beneficieze de o formare riguroasă, astfel încât companiile aeriene să le poată oferi servicii adecvate persoanelor cu dizabilități; subliniază că trebuie să se acorde o atenție deosebită pentru a se asigura că personalul poate manevra scaunele cu rotile fără a le deteriora;

| 42. | salută propunerea pentru un act european privind accesibilitatea (22) și se angajează să îl adopte rapid pentru a asigura accesibilitatea bunurilor și a serviciilor, inclusiv a clădirilor în care sunt furnizate serviciile respective, precum și mecanisme naționale de aplicare a legislației și de depunere a plângerilor care să fie eficace și accesibile; reamintește necesitatea unei abordări cuprinzătoare a accesibilității și faptul că este nevoie de a măsuri care garantează persoanelor care sunt afectate de orice tip de dizabilitate dreptul la acces, astfel cum este prevăzut la articolul 9 din UNCRPD; |
| --- | --- |

42.

salută propunerea pentru un act european privind accesibilitatea (22) și se angajează să îl adopte rapid pentru a asigura accesibilitatea bunurilor și a serviciilor, inclusiv a clădirilor în care sunt furnizate serviciile respective, precum și mecanisme naționale de aplicare a legislației și de depunere a plângerilor care să fie eficace și accesibile; reamintește necesitatea unei abordări cuprinzătoare a accesibilității și faptul că este nevoie de a măsuri care garantează persoanelor care sunt afectate de orice tip de dizabilitate dreptul la acces, astfel cum este prevăzut la articolul 9 din UNCRPD;

| 43. | subliniază necesitatea de a adopta Actul european privind accesibilitatea, care este esențial pentru soluționarea tuturor aspectelor legate de accesibilitate pentru persoanele cu mobilitate redusă în sectorul transporturilor, mobilității și turismului și pentru a asigura faptul că sunt deplin accesibile pentru persoanele cu dizabilități serviciile de transport de pasageri aeriene, rutiere, feroviare și navale, în special corespondențele și accesul fără obstacole la metrourile și la trenurile subterane publice, la site-urile internet, la serviciile adaptate dispozitivelor mobile, la serviciile inteligente de emitere a biletelor și de informare în timp real, la bornele de autoservire, la automatele de bilete și la bornele de înregistrare utilizate pentru serviciile de transport de pasageri; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a adopta Actul european privind accesibilitatea, care este esențial pentru soluționarea tuturor aspectelor legate de accesibilitate pentru persoanele cu mobilitate redusă în sectorul transporturilor, mobilității și turismului și pentru a asigura faptul că sunt deplin accesibile pentru persoanele cu dizabilități serviciile de transport de pasageri aeriene, rutiere, feroviare și navale, în special corespondențele și accesul fără obstacole la metrourile și la trenurile subterane publice, la site-urile internet, la serviciile adaptate dispozitivelor mobile, la serviciile inteligente de emitere a biletelor și de informare în timp real, la bornele de autoservire, la automatele de bilete și la bornele de înregistrare utilizate pentru serviciile de transport de pasageri;

| 44. | recunoaște faptul că pentru întreprinderile mici și mijlocii va fi mai avantajos să respecte cerințele privind standardele UE, decât să fie obligate să se adapteze unor norme naționale divergente; regretă, cu toate acestea, că produsele turistice și serviciile turistice transfrontaliere nu sunt reglementate de propunerea de act european privind accesibilitatea; subliniază că nu au fost întreprinse acțiuni suplimentare la nivelul UE în ceea ce privește facilitățile și serviciile turistice pentru a armoniza treptat clasificarea unităților de cazare în funcție de criteriile de accesibilitate; |
| --- | --- |

44.

recunoaște faptul că pentru întreprinderile mici și mijlocii va fi mai avantajos să respecte cerințele privind standardele UE, decât să fie obligate să se adapteze unor norme naționale divergente; regretă, cu toate acestea, că produsele turistice și serviciile turistice transfrontaliere nu sunt reglementate de propunerea de act european privind accesibilitatea; subliniază că nu au fost întreprinse acțiuni suplimentare la nivelul UE în ceea ce privește facilitățile și serviciile turistice pentru a armoniza treptat clasificarea unităților de cazare în funcție de criteriile de accesibilitate;

| 45. | invită Comisia și statele membre să facă mai multe demersuri pentru a promova cercetarea și dezvoltarea, în special în ceea ce privește accesibilitatea tehnologiilor noi și inovatoare pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia și statele membre să facă mai multe demersuri pentru a promova cercetarea și dezvoltarea, în special în ceea ce privește accesibilitatea tehnologiilor noi și inovatoare pentru persoanele cu dizabilități;

| 46. | invită Comisia să țină seama, atunci când pregătește viitoare acte legislative în domeniile relevante, de exemplu în legătură cu agenda digitală, de faptul că accesibilitatea este la fel de importantă în mediul fizic ca și în mediul TIC; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să țină seama, atunci când pregătește viitoare acte legislative în domeniile relevante, de exemplu în legătură cu agenda digitală, de faptul că accesibilitatea este la fel de importantă în mediul fizic ca și în mediul TIC;

| 47. | încurajează statele membre ca, atunci când aplică principiul accesibilității, să se asigure că se aplică un „model universal” pentru proiectele de construcții noi și existente, pentru locul de muncă și în anumite clădiri publice, cum ar fi, de exemplu, clădirile școlilor finanțate din fonduri publice; |
| --- | --- |

47.

încurajează statele membre ca, atunci când aplică principiul accesibilității, să se asigure că se aplică un „model universal” pentru proiectele de construcții noi și existente, pentru locul de muncă și în anumite clădiri publice, cum ar fi, de exemplu, clădirile școlilor finanțate din fonduri publice;

| 48. | invită statele membre și Comisia să colaboreze cu Parlamentul pentru a se adopta o directivă clară și eficientă privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public, cu o sferă largă și un mecanism solid de aplicare, în conformitate cu propunerea de Act european privind accesibilitatea și cu UNCRPD, asigurându-se că cele 80 de milioane de persoane cu dizabilități și cele 150 de milioane de vârstnici din UE se bucură de acces egal la site-uri web și la servicii publice online; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre și Comisia să colaboreze cu Parlamentul pentru a se adopta o directivă clară și eficientă privind accesibilitatea site-urilor web ale organismelor din sectorul public, cu o sferă largă și un mecanism solid de aplicare, în conformitate cu propunerea de Act european privind accesibilitatea și cu UNCRPD, asigurându-se că cele 80 de milioane de persoane cu dizabilități și cele 150 de milioane de vârstnici din UE se bucură de acces egal la site-uri web și la servicii publice online;

| 49. | invită Comisia să se asigure, împreună cu statele membre, că numărul pentru apeluri de urgență 112 valabil în toată Europa este în totalitate accesibil și fiabil, utilizând cele mai moderne tehnologii la nivel național și în roaming, în special pentru cetățenii surzi și cu deficiențe de auz, prevenind astfel decesele și rănirile inutile; subliniază că este necesar să se adopte măsuri de punere în aplicare la nivel național printre altele pentru a asigura compatibilitatea în toate statele membre, inclusiv puncte naționale de urgență accesibile; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să se asigure, împreună cu statele membre, că numărul pentru apeluri de urgență 112 valabil în toată Europa este în totalitate accesibil și fiabil, utilizând cele mai moderne tehnologii la nivel național și în roaming, în special pentru cetățenii surzi și cu deficiențe de auz, prevenind astfel decesele și rănirile inutile; subliniază că este necesar să se adopte măsuri de punere în aplicare la nivel național printre altele pentru a asigura compatibilitatea în toate statele membre, inclusiv puncte naționale de urgență accesibile;

| 50. | invită Comisia și statele membre să asigure că serviciile, aplicațiile și dispozitivele medicale electronice și mobile, în special numărul pentru apeluri de urgență 112, care trebuie să fie ușor de utilizat în întreaga Europă, și sistemul de localizare mobilă avansată de urgență (AML), le sunt pe deplin accesibile pacienților cu dizabilități și îngrijitorilor lor și să fructifice în continuare potențialul telemedicinei pentru a îmbunătăți accesul și îngrijirile în acest context. |
| --- | --- |

50.

invită Comisia și statele membre să asigure că serviciile, aplicațiile și dispozitivele medicale electronice și mobile, în special numărul pentru apeluri de urgență 112, care trebuie să fie ușor de utilizat în întreaga Europă, și sistemul de localizare mobilă avansată de urgență (AML), le sunt pe deplin accesibile pacienților cu dizabilități și îngrijitorilor lor și să fructifice în continuare potențialul telemedicinei pentru a îmbunătăți accesul și îngrijirile în acest context.

| 51. | subliniază că este nevoie să se consolideze ajutorul și dispozițiile specifice destinate persoanelor dizabilități aflate în contexte umanitare, în special copiilor, și invită Comisia să creeze investiții și fonduri pentru persoanele cu dizabilități în situații de urgență, inclusiv să elaboreze date defalcate în funcție de gen și vârstă; |
| --- | --- |

51.

subliniază că este nevoie să se consolideze ajutorul și dispozițiile specifice destinate persoanelor dizabilități aflate în contexte umanitare, în special copiilor, și invită Comisia să creeze investiții și fonduri pentru persoanele cu dizabilități în situații de urgență, inclusiv să elaboreze date defalcate în funcție de gen și vârstă;

| 52. | subliniază că conflictele actuale și catastrofele naturale sunt factori care contribuie la numărul tot mai mare de persoane cu dizabilități; |
| --- | --- |

52.

subliniază că conflictele actuale și catastrofele naturale sunt factori care contribuie la numărul tot mai mare de persoane cu dizabilități;

| 53. | susține recomandările experților UNCRPD ca UE să fie mai accesibilă și mai incluzivă pentru a adopta o abordare bazată pe drepturile omului pentru persoanele cu dizabilități în situații de risc și de urgență, inclusiv prin implementarea cadrului Sendai pentru reducerea riscului de dezastre pentru perioada 2015-2030; solicită insistent ca drepturile omului pentru persoanele cu dizabilități, care sunt supuse unei duble discriminări, să fie integrate în politicile UE privind migrația și refugiații; subliniază că aceste măsuri ar trebui să răspundă în mod adecvat nevoilor specifice ale persoanelor cu dizabilități și să ia în considerare cerința adoptării unor măsuri de amenajare rezonabile în funcție de nevoi; încurajează integrarea mai mare a nevoilor persoanelor cu dizabilități în răspunsul umanitar oferit de statele membre și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

53.

susține recomandările experților UNCRPD ca UE să fie mai accesibilă și mai incluzivă pentru a adopta o abordare bazată pe drepturile omului pentru persoanele cu dizabilități în situații de risc și de urgență, inclusiv prin implementarea cadrului Sendai pentru reducerea riscului de dezastre pentru perioada 2015-2030; solicită insistent ca drepturile omului pentru persoanele cu dizabilități, care sunt supuse unei duble discriminări, să fie integrate în politicile UE privind migrația și refugiații; subliniază că aceste măsuri ar trebui să răspundă în mod adecvat nevoilor specifice ale persoanelor cu dizabilități și să ia în considerare cerința adoptării unor măsuri de amenajare rezonabile în funcție de nevoi; încurajează integrarea mai mare a nevoilor persoanelor cu dizabilități în răspunsul umanitar oferit de statele membre și Uniunea Europeană;

| 54. | invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește promovarea drepturilor persoanelor cu dizabilități prin punerea în aplicare a cadrului de la Sendai și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă împreună cu țările sale partenere, organizațiile regionale și la nivel mondial; |
| --- | --- |

54.

invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește promovarea drepturilor persoanelor cu dizabilități prin punerea în aplicare a cadrului de la Sendai și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă împreună cu țările sale partenere, organizațiile regionale și la nivel mondial;

| 55. | invită Comisia să adopte un plan de implementare conform cu concluziile Consiliului din februarie 215 privind o gestionare a dezastrelor care să țină seama de incluziunea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să adopte un plan de implementare conform cu concluziile Consiliului din februarie 215 privind o gestionare a dezastrelor care să țină seama de incluziunea persoanelor cu dizabilități;

| 56. | reafirmă importanța concluziilor Consiliului privind integrarea unei gestionări a dezastrelor care să țină seama de incluziunea persoanelor cu dizabilități în mecanismul de protecție civilă al Uniunii și în toate statele membre; cere o mai bună sensibilizare și informare a persoanelor cu dizabilități și a serviciilor de protecție civilă și pentru situații de urgență în Europa în legătură cu inițiativele de reducere a riscurilor de dezastre; cere, de asemenea, să se acorde ajutor psihologic persoanelor cu dizabilități în perioada de recuperare după producerea dezastrului; |
| --- | --- |

56.

reafirmă importanța concluziilor Consiliului privind integrarea unei gestionări a dezastrelor care să țină seama de incluziunea persoanelor cu dizabilități în mecanismul de protecție civilă al Uniunii și în toate statele membre; cere o mai bună sensibilizare și informare a persoanelor cu dizabilități și a serviciilor de protecție civilă și pentru situații de urgență în Europa în legătură cu inițiativele de reducere a riscurilor de dezastre; cere, de asemenea, să se acorde ajutor psihologic persoanelor cu dizabilități în perioada de recuperare după producerea dezastrului;

| 57. | subliniază că este important să se acorde un sprijin special persoanelor cu dizabilități în perioadele de după situațiile de urgență; |
| --- | --- |

57.

subliniază că este important să se acorde un sprijin special persoanelor cu dizabilități în perioadele de după situațiile de urgență;

| 58. | recunoaște că membrii vulnerabili ai societății sunt marginalizați într-o măsură și mai mare dacă au o dizabilitate și subliniază că instituțiile UE și statele membre ar trebui să își dubleze eforturile pentru a le garanta pe deplin drepturile și serviciile tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv persoanelor apatride, persoanelor fără adăpost, refugiaților și solicitanților de azil și persoanelor din grupuri minoritare; subliniază necesitatea de a se integra dizabilitatea în politicile UE în materie de migrație și refugiați; |
| --- | --- |

58.

recunoaște că membrii vulnerabili ai societății sunt marginalizați într-o măsură și mai mare dacă au o dizabilitate și subliniază că instituțiile UE și statele membre ar trebui să își dubleze eforturile pentru a le garanta pe deplin drepturile și serviciile tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv persoanelor apatride, persoanelor fără adăpost, refugiaților și solicitanților de azil și persoanelor din grupuri minoritare; subliniază necesitatea de a se integra dizabilitatea în politicile UE în materie de migrație și refugiați;

| 59. | solicită Comisiei și Consiliului, în conformitate cu articolul 11 din UNCRPD, ca atunci când prezintă propuneri de soluționare a problemei legate de refugiați, privind finanțarea sau alte măsuri de susținere, să acorde o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

59.

solicită Comisiei și Consiliului, în conformitate cu articolul 11 din UNCRPD, ca atunci când prezintă propuneri de soluționare a problemei legate de refugiați, privind finanțarea sau alte măsuri de susținere, să acorde o atenție deosebită persoanelor cu dizabilități;

| 60. | subliniază că UE ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare pentru a garanta că toate persoanele cu dizabilități care sunt private de capacitate juridică pot exercita toate drepturile consacrate în tratatele și legislația UE, cum ar fi accesul la justiție, la bunuri și servicii, inclusiv la servicii bancare, la un loc de muncă, la servicii de sănătate, precum și dreptul la vot și drepturile lor în calitate de consumatori; |
| --- | --- |

60.

subliniază că UE ar trebui să adopte măsuri corespunzătoare pentru a garanta că toate persoanele cu dizabilități care sunt private de capacitate juridică pot exercita toate drepturile consacrate în tratatele și legislația UE, cum ar fi accesul la justiție, la bunuri și servicii, inclusiv la servicii bancare, la un loc de muncă, la servicii de sănătate, precum și dreptul la vot și drepturile lor în calitate de consumatori;

| 61. | recunoaște că UNCRPD s-a dovedit a fi un instrument util și esențial pentru a promova reforma legislativă și pentru a solicita statelor membre să revizuiască modul în care sunt percepute persoanele cu dizabilități; regretă, cu toate acestea, dificultățile serioase cu care se confruntă în continuare persoanele cu dizabilități în domenii strategice precum justiția penală și participarea politică; consideră că accesul deplin și integral al tuturor persoanelor cu dizabilități la sistemul politic constituie o prioritate; recunoaște că acest acces trebuie să depășească elementarul acces fizic la vot și că ar trebui să includă o gamă largă de inițiative care să deschidă procesul democratic pentru toți cetățenii; măsurile respective ar trebui să includă materiale electorale în limbajul semnelor, în limbajul Braille și ușor lizibile, furnizarea completă a asistenței necesare pentru persoanele cu dizabilități pe parcursul procedurii de vot, promovarea votului prin corespondență și a votului prin reprezentant, atunci când este posibil, și eliminarea obstacolelor din calea cetățenilor cu dizabilități care doresc să candideze la alegeri, precum și examinarea normelor în vigoare privind capacitatea juridică și impactul acestora asupra capacității persoanelor de a participa pe deplin la procesul democratic; invită Comisia și statele membre să garanteze că sunt puse în aplicare corect și pe deplin, îndeosebi în cazul persoanelor cu dizabilități, dispozițiile articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, precum și ale Directivei 2010/64/UE privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale și ale Directivei 2012/13/UE privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale, și în special ale Directivei 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate; |
| --- | --- |

61.

recunoaște că UNCRPD s-a dovedit a fi un instrument util și esențial pentru a promova reforma legislativă și pentru a solicita statelor membre să revizuiască modul în care sunt percepute persoanele cu dizabilități; regretă, cu toate acestea, dificultățile serioase cu care se confruntă în continuare persoanele cu dizabilități în domenii strategice precum justiția penală și participarea politică; consideră că accesul deplin și integral al tuturor persoanelor cu dizabilități la sistemul politic constituie o prioritate; recunoaște că acest acces trebuie să depășească elementarul acces fizic la vot și că ar trebui să includă o gamă largă de inițiative care să deschidă procesul democratic pentru toți cetățenii; măsurile respective ar trebui să includă materiale electorale în limbajul semnelor, în limbajul Braille și ușor lizibile, furnizarea completă a asistenței necesare pentru persoanele cu dizabilități pe parcursul procedurii de vot, promovarea votului prin corespondență și a votului prin reprezentant, atunci când este posibil, și eliminarea obstacolelor din calea cetățenilor cu dizabilități care doresc să candideze la alegeri, precum și examinarea normelor în vigoare privind capacitatea juridică și impactul acestora asupra capacității persoanelor de a participa pe deplin la procesul democratic; invită Comisia și statele membre să garanteze că sunt puse în aplicare corect și pe deplin, îndeosebi în cazul persoanelor cu dizabilități, dispozițiile articolului 3 alineatul (2) din Directiva 2012/29/UE de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, precum și ale Directivei 2010/64/UE privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale și ale Directivei 2012/13/UE privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale, și în special ale Directivei 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate;

| 62. | regretă profund faptul că multe state continuă să respingă sau să limiteze, prin acțiuni în instanță, capacitatea juridică a persoanelor cu dificultăți intelectuale; invită statele membre să abordeze în mod pozitiv problema capacității juridice, orientându-se mai degrabă către o formă a incluziunii care să ofere sprijin, decât către excluderea automată; |
| --- | --- |

62.

regretă profund faptul că multe state continuă să respingă sau să limiteze, prin acțiuni în instanță, capacitatea juridică a persoanelor cu dificultăți intelectuale; invită statele membre să abordeze în mod pozitiv problema capacității juridice, orientându-se mai degrabă către o formă a incluziunii care să ofere sprijin, decât către excluderea automată;

| 63. | își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile cu care continuă să se confrunte persoanele cu dizabilități în ceea ce privește accesul la justiție; reamintește că dreptul de acces la justiție este un drept fundamental și o componentă esențială a statului de drept; invită statele membre să ia măsuri pentru a asigura un acces complet la proceduri și pentru a adapta aceste proceduri la nevoile acestor persoane; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a include programe de formare specifice cu privire la UNCRPD în programul UE privind justiția pentru perioada 2014-2020; sugerează ca instanțele Uniunii ar trebui să pună în aplicare propriile norme și instrucțiuni interne într-un mod care să faciliteze accesul persoanelor cu dizabilități la justiție și că în administrarea justiției ar trebui să se țină seama și de recomandările generale ale Comitetului UNCRPD; |
| --- | --- |

63.

își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile cu care continuă să se confrunte persoanele cu dizabilități în ceea ce privește accesul la justiție; reamintește că dreptul de acces la justiție este un drept fundamental și o componentă esențială a statului de drept; invită statele membre să ia măsuri pentru a asigura un acces complet la proceduri și pentru a adapta aceste proceduri la nevoile acestor persoane; consideră că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a include programe de formare specifice cu privire la UNCRPD în programul UE privind justiția pentru perioada 2014-2020; sugerează ca instanțele Uniunii ar trebui să pună în aplicare propriile norme și instrucțiuni interne într-un mod care să faciliteze accesul persoanelor cu dizabilități la justiție și că în administrarea justiției ar trebui să se țină seama și de recomandările generale ale Comitetului UNCRPD;

| 64. | recunoaște numeroasele modalități prin care Convenția de la Haga privind protecția internațională a adulților poate contribui din punct de vedere funcțional la punerea în aplicare și la susținerea obligațiilor internaționale ale părților la UNCRPD; regretă, în acest context, eșecul Comisiei de a da curs Rezoluției Parlamentului din 18 decembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind implicațiile transfrontaliere ale protecției juridice a adulților (23); |
| --- | --- |

64.

recunoaște numeroasele modalități prin care Convenția de la Haga privind protecția internațională a adulților poate contribui din punct de vedere funcțional la punerea în aplicare și la susținerea obligațiilor internaționale ale părților la UNCRPD; regretă, în acest context, eșecul Comisiei de a da curs Rezoluției Parlamentului din 18 decembrie 2008 conținând recomandări către Comisie privind implicațiile transfrontaliere ale protecției juridice a adulților (23);

| 65. | atrage atenția asupra faptului că copiii cu dizabilități sunt cei mai susceptibili de a deveni victime ale actelor de violență, de intimidare și de abuz sexual, la școală, acasă sau în cadrul instituțiilor; solicită Uniunii Europene și statelor membre să intervină într-un mod mai eficient și să combată actele de violență împotriva copiilor cu dizabilități prin intermediul unor măsuri specifice și al unor servicii de sprijin accesibile; |
| --- | --- |

65.

atrage atenția asupra faptului că copiii cu dizabilități sunt cei mai susceptibili de a deveni victime ale actelor de violență, de intimidare și de abuz sexual, la școală, acasă sau în cadrul instituțiilor; solicită Uniunii Europene și statelor membre să intervină într-un mod mai eficient și să combată actele de violență împotriva copiilor cu dizabilități prin intermediul unor măsuri specifice și al unor servicii de sprijin accesibile;

| 66. | invită Comisia să adopte măsuri eficace de prevenire a violenței împotriva copiilor cu dizabilități care să se axeze pe familii, comunități, profesioniști și instituții; constată că școala joacă un rol esențial în promovarea incluziunii sociale și subliniază necesitatea instituirii unor mecanisme adecvate, care să promoveze incluziunea în școlile obișnuite și care să garanteze pregătirea și formarea corespunzătoare ale cadrelor didactice, astfel încât să poată recunoaște și reacționa la actele de violență împotriva copiilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să adopte măsuri eficace de prevenire a violenței împotriva copiilor cu dizabilități care să se axeze pe familii, comunități, profesioniști și instituții; constată că școala joacă un rol esențial în promovarea incluziunii sociale și subliniază necesitatea instituirii unor mecanisme adecvate, care să promoveze incluziunea în școlile obișnuite și care să garanteze pregătirea și formarea corespunzătoare ale cadrelor didactice, astfel încât să poată recunoaște și reacționa la actele de violență împotriva copiilor cu dizabilități;

| 67. | le solicită, de asemenea, statelor membre să garanteze că tratamentul și izolarea involuntară sunt interzise prin lege, în conformitate cu standardele internaționale cele mai recente; |
| --- | --- |

67.

le solicită, de asemenea, statelor membre să garanteze că tratamentul și izolarea involuntară sunt interzise prin lege, în conformitate cu standardele internaționale cele mai recente;

| 68. | solicită insistent ca principiul liberei circulații a persoanelor cu dizabilități în cadrul Uniunii Europene să fie garantat prin eliminarea tuturor obstacolelor existente încă în prezent în calea exercitării acestei libertăți; |
| --- | --- |

68.

solicită insistent ca principiul liberei circulații a persoanelor cu dizabilități în cadrul Uniunii Europene să fie garantat prin eliminarea tuturor obstacolelor existente încă în prezent în calea exercitării acestei libertăți;

| 69. | subliniază că libertatea de circulație a cetățenilor europeni trebuie garantată și pentru persoanele cu dizabilități, iar pentru aceasta statele membre trebuie să asigure recunoașterea reciprocă a situației lor și a drepturilor lor sociale (articolul 18 din UNCRPD); |
| --- | --- |

69.

subliniază că libertatea de circulație a cetățenilor europeni trebuie garantată și pentru persoanele cu dizabilități, iar pentru aceasta statele membre trebuie să asigure recunoașterea reciprocă a situației lor și a drepturilor lor sociale (articolul 18 din UNCRPD);

| 70. | regretă faptul că Consiliul nu a acceptat includerea documentelor referitoare la persoanele cu dizabilități în domeniul de aplicare al Regulamentului privind promovarea liberei circulații a cetățenilor și a întreprinderilor prin simplificarea acceptării anumitor documente oficiale în UE; |
| --- | --- |

70.

regretă faptul că Consiliul nu a acceptat includerea documentelor referitoare la persoanele cu dizabilități în domeniul de aplicare al Regulamentului privind promovarea liberei circulații a cetățenilor și a întreprinderilor prin simplificarea acceptării anumitor documente oficiale în UE;

| 71. | salută proiectul-pilot „Cardul european de dizabilitate”; regretă participarea limitată a statelor membre la proiectul „Cardul european de dizabilitate”, care, printr-o serie de măsuri practice, facilitează mobilitatea și recunoașterea reciprocă a drepturilor cetățenilor cu dizabilități din statele membre; |
| --- | --- |

71.

salută proiectul-pilot „Cardul european de dizabilitate”; regretă participarea limitată a statelor membre la proiectul „Cardul european de dizabilitate”, care, printr-o serie de măsuri practice, facilitează mobilitatea și recunoașterea reciprocă a drepturilor cetățenilor cu dizabilități din statele membre;

| 72. | subliniază că, pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor persoanelor cu dizabilități, este necesar ca acestor persoane să li se garanteze libertatea de a alege modul în care doresc să-și trăiască viața și în care să-și valorifice la maximum potențialul, cum ar fi, de exemplu, prin recurgerea în mai mare măsură la instrumente precum îngrijitorii; |
| --- | --- |

72.

subliniază că, pentru a asigura respectarea deplină a drepturilor persoanelor cu dizabilități, este necesar ca acestor persoane să li se garanteze libertatea de a alege modul în care doresc să-și trăiască viața și în care să-și valorifice la maximum potențialul, cum ar fi, de exemplu, prin recurgerea în mai mare măsură la instrumente precum îngrijitorii;

| 73. | regretă profund condițiile dezastruoase în care se află persoanele cu dizabilități în anumite state membre și invită statele membre să depună toate eforturile necesare pentru a respecta Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolul 3 din aceasta, care interzice tratamentele inumane și degradante; |
| --- | --- |

73.

regretă profund condițiile dezastruoase în care se află persoanele cu dizabilități în anumite state membre și invită statele membre să depună toate eforturile necesare pentru a respecta Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolul 3 din aceasta, care interzice tratamentele inumane și degradante;

| 74. | îndeamnă Comisia și Consiliul să răspundă mai eficient nevoilor persoanelor cu dizabilități și să țină cont de acestea în mod constant atunci când revizuiesc regulamentele UE, cum ar fi cele privind drepturile pasagerilor în diverse moduri de transport [Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 și Regulamentul (CE) nr. 261/2004 privind transportul aerian, Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 privind transportul feroviar, Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 privind transportul pe apă și Regulamentul (UE) nr. 181/2011 privind transportul cu autobuzul și autocarul], precum și atunci când elaborează acte legislative cu privire, de exemplu, la drepturile pasagerilor în contextul călătoriilor multimodale; subliniază faptul că, în cadrul Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap, UE s-a angajat în favoarea unei Europe fără bariere în 2010; |
| --- | --- |

74.

îndeamnă Comisia și Consiliul să răspundă mai eficient nevoilor persoanelor cu dizabilități și să țină cont de acestea în mod constant atunci când revizuiesc regulamentele UE, cum ar fi cele privind drepturile pasagerilor în diverse moduri de transport [Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 și Regulamentul (CE) nr. 261/2004 privind transportul aerian, Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 privind transportul feroviar, Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 privind transportul pe apă și Regulamentul (UE) nr. 181/2011 privind transportul cu autobuzul și autocarul], precum și atunci când elaborează acte legislative cu privire, de exemplu, la drepturile pasagerilor în contextul călătoriilor multimodale; subliniază faptul că, în cadrul Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu handicap, UE s-a angajat în favoarea unei Europe fără bariere în 2010;

| 75. | invită UE să consolideze monitorizarea punerii în aplicare a legislației privind drepturile călătorilor și să armonizeze activitatea organismelor naționale de asigurare a aplicării legii și invită statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea punerii în aplicare a legislației UE care vizează îmbunătățirea accesibilității transportului la nivel local, regional și la nivel de stat în domeniul transporturilor și turismului (inclusiv în autobuze și taxiuri, transportul public urban, transportul feroviar, aerian și naval și, de asemenea, în gări, aeroporturi și porturi) și să elimine obstacolele din calea unei Europe fără bariere, de exemplu, prin consolidarea competențelor autorităților însărcinate cu asigurarea respectării legii în temeiul legislației privind drepturile călătorilor, pentru a garanta drepturi egale si aplicarea efectivă a acestora pentru toate persoanele cu dizabilități de pe întreg teritoriul UE, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea și standardizarea, armonizarea, cerințele tehnice, stimulentele pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

75.

invită UE să consolideze monitorizarea punerii în aplicare a legislației privind drepturile călătorilor și să armonizeze activitatea organismelor naționale de asigurare a aplicării legii și invită statele membre să ia toate măsurile necesare în vederea punerii în aplicare a legislației UE care vizează îmbunătățirea accesibilității transportului la nivel local, regional și la nivel de stat în domeniul transporturilor și turismului (inclusiv în autobuze și taxiuri, transportul public urban, transportul feroviar, aerian și naval și, de asemenea, în gări, aeroporturi și porturi) și să elimine obstacolele din calea unei Europe fără bariere, de exemplu, prin consolidarea competențelor autorităților însărcinate cu asigurarea respectării legii în temeiul legislației privind drepturile călătorilor, pentru a garanta drepturi egale si aplicarea efectivă a acestora pentru toate persoanele cu dizabilități de pe întreg teritoriul UE, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea și standardizarea, armonizarea, cerințele tehnice, stimulentele pentru întreprinderi;

| 76. | solicită Comisiei să clarifice responsabilitățile fiecărui actor implicat în acordarea de asistență persoanelor cu mobilitate redusă, în special în ceea ce privește transferurile între diferitele moduri de transport, și să ofere informații Parlamentului cu privire la participarea asociațiilor persoanelor cu dizabilități și la rolul acestora în aplicarea normelor privind drepturile călătorilor; |
| --- | --- |

76.

solicită Comisiei să clarifice responsabilitățile fiecărui actor implicat în acordarea de asistență persoanelor cu mobilitate redusă, în special în ceea ce privește transferurile între diferitele moduri de transport, și să ofere informații Parlamentului cu privire la participarea asociațiilor persoanelor cu dizabilități și la rolul acestora în aplicarea normelor privind drepturile călătorilor;

| 77. | subliniază faptul că posibilitatea de acces fără obstacole la serviciile de transport, la vehicule, la infrastructură și la centrele de conexiuni intermodale, în special în zonele rurale, este esențială pentru a garanta sisteme de mobilitate fără discriminare inerentă; subliniază, în acest sens, că persoanele cu dizabilități trebuie să aibă acces la produse și servicii și că trebuie depuse mai multe eforturi pentru ca serviciile, vehiculele și infrastructurile de transport și cele turistice să fie accesibile; subliniază că Mecanismul pentru interconectarea Europei oferă posibilitatea de a finanța o serie de măsuri în zonele urbane, precum și măsuri de îmbunătățire a accesibilității pentru persoanele cu anumite tipuri de dizabilități, finanțare care poate ajunge până la 10 % din costurile de adaptare; |
| --- | --- |

77.

subliniază faptul că posibilitatea de acces fără obstacole la serviciile de transport, la vehicule, la infrastructură și la centrele de conexiuni intermodale, în special în zonele rurale, este esențială pentru a garanta sisteme de mobilitate fără discriminare inerentă; subliniază, în acest sens, că persoanele cu dizabilități trebuie să aibă acces la produse și servicii și că trebuie depuse mai multe eforturi pentru ca serviciile, vehiculele și infrastructurile de transport și cele turistice să fie accesibile; subliniază că Mecanismul pentru interconectarea Europei oferă posibilitatea de a finanța o serie de măsuri în zonele urbane, precum și măsuri de îmbunătățire a accesibilității pentru persoanele cu anumite tipuri de dizabilități, finanțare care poate ajunge până la 10 % din costurile de adaptare;

| 78. | invită Comisia să comunice în raportul său anual privind implementarea fondurilor TEN-T progresele înregistrate în privința măsurilor și a valorii ajutoarelor acordate pentru adaptarea infrastructurilor pentru persoanele cu dizabilități în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei și în privința altor tipuri de finanțare din partea UE; solicită, de asemenea, Comisiei să ia măsuri pentru a promova o implicare mai mare în proiectele care vizează adaptarea infrastructurii pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv, printre altele, reuniuni de informare și comunicare pentru potențialii dezvoltatori; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia să comunice în raportul său anual privind implementarea fondurilor TEN-T progresele înregistrate în privința măsurilor și a valorii ajutoarelor acordate pentru adaptarea infrastructurilor pentru persoanele cu dizabilități în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei și în privința altor tipuri de finanțare din partea UE; solicită, de asemenea, Comisiei să ia măsuri pentru a promova o implicare mai mare în proiectele care vizează adaptarea infrastructurii pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv, printre altele, reuniuni de informare și comunicare pentru potențialii dezvoltatori;

| 79. | subliniază, în acest sens, importanța măsurilor de finanțare în zonele urbane, unde populația schimbă mai frecvent diferitele moduri de transport, iar persoanele cu anumite tipuri de disfuncționalitate motorie întâmpină cele mai multe dificultăți; |
| --- | --- |

79.

subliniază, în acest sens, importanța măsurilor de finanțare în zonele urbane, unde populația schimbă mai frecvent diferitele moduri de transport, iar persoanele cu anumite tipuri de disfuncționalitate motorie întâmpină cele mai multe dificultăți;

| 80. | subliniază că asigurarea sistematică a unor formate accesibile ar trebui să constituie o prioritate pe ordinea de zi a politicilor privind piața mobilității digitalizate și ar trebui să faciliteze accesul tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilitate, utilizând limbi și formate accesibile și tehnologii adaptate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv limbajul semnelor, alfabetul Braille, sisteme de comunicare ameliorată și alternativă și alte mijloace accesibile, moduri și formate de comunicare la alegerea utilizatorului, inclusiv un limbaj ușor de citit sau pictograme, subtitrare și mesaje text personale pentru informațiile referitoare la deplasări, rezervarea și emiterea biletelor, fiind posibilă utilizarea mai multor canale senzoriale; invită insistent Comisia să creeze mecanisme de monitorizare și control adecvate pentru echipamentele și serviciile de transport, prin care să se asigure că și în serviciile de transport public din toate statele membre se pun la dispoziția persoanelor cu dizabilități dispozitive care să asigure accesibilitatea și asistența; |
| --- | --- |

80.

subliniază că asigurarea sistematică a unor formate accesibile ar trebui să constituie o prioritate pe ordinea de zi a politicilor privind piața mobilității digitalizate și ar trebui să faciliteze accesul tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilitate, utilizând limbi și formate accesibile și tehnologii adaptate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv limbajul semnelor, alfabetul Braille, sisteme de comunicare ameliorată și alternativă și alte mijloace accesibile, moduri și formate de comunicare la alegerea utilizatorului, inclusiv un limbaj ușor de citit sau pictograme, subtitrare și mesaje text personale pentru informațiile referitoare la deplasări, rezervarea și emiterea biletelor, fiind posibilă utilizarea mai multor canale senzoriale; invită insistent Comisia să creeze mecanisme de monitorizare și control adecvate pentru echipamentele și serviciile de transport, prin care să se asigure că și în serviciile de transport public din toate statele membre se pun la dispoziția persoanelor cu dizabilități dispozitive care să asigure accesibilitatea și asistența;

| 81. | subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă posibilitatea de a obține informații cu privire la serviciile transfrontaliere multimodale care oferă transport de la punctul exact de plecare până la destinația finală, astfel încât să poată alege serviciul cel mai durabil, mai ieftin și mai rapid și să-l poată rezerva și plăti online; |
| --- | --- |

81.

subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă posibilitatea de a obține informații cu privire la serviciile transfrontaliere multimodale care oferă transport de la punctul exact de plecare până la destinația finală, astfel încât să poată alege serviciul cel mai durabil, mai ieftin și mai rapid și să-l poată rezerva și plăti online;

| 82. | solicită sa se pună la dispoziție informații în timp real privind călătoriile, astfel încât persoanele cu dizabilități să poată obține, înainte de plecare, date despre perturbări și despre modalitățile alternative de deplasare; |
| --- | --- |

82.

solicită sa se pună la dispoziție informații în timp real privind călătoriile, astfel încât persoanele cu dizabilități să poată obține, înainte de plecare, date despre perturbări și despre modalitățile alternative de deplasare;

| 83. | subliniază că persoanele cu dizabilități trebuie să aibă acces la informații și comunicare prin formate și tehnologii accesibile adecvate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv prin limbajul semnelor, limbajul Braille, comunicarea ameliorată și alternativă și alte mijloace, moduri și formate de comunicare accesibile la alegere, inclusiv formate ușor de citit și subtitrări; invită, prin urmare, Comisia să adopte măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a actelor legislative ale UE privind accesul la informații și comunicare; îndeamnă Consiliul să adopte fără alte amânări decizia privind încheierea Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate; invită Consiliul și statele membre să pună în aplicare măsuri consecvente și eficace, în conformitate cu prevederile tratatului; |
| --- | --- |

83.

subliniază că persoanele cu dizabilități trebuie să aibă acces la informații și comunicare prin formate și tehnologii accesibile adecvate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv prin limbajul semnelor, limbajul Braille, comunicarea ameliorată și alternativă și alte mijloace, moduri și formate de comunicare accesibile la alegere, inclusiv formate ușor de citit și subtitrări; invită, prin urmare, Comisia să adopte măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a actelor legislative ale UE privind accesul la informații și comunicare; îndeamnă Consiliul să adopte fără alte amânări decizia privind încheierea Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate; invită Consiliul și statele membre să pună în aplicare măsuri consecvente și eficace, în conformitate cu prevederile tratatului;

| 84. | reamintește faptul că independența, integrarea și accesul la un sistem de învățământ și de formare deschis tuturor, la viața culturală și civică, la activitățile recreative și la sport sunt drepturi garantate la articolele 19, 24 și 30 din UNCRPD; reamintește că aceste drepturi sunt apărate în temeiul legislației UE, în special al articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, care interzice discriminarea din motive legate de dizabilitate, și pe baza principiului participării depline și efective, inclusiv al participării democratice și al integrării în societate a persoanelor cu dizabilități (articolul 3 din UNCRPD); solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile menite să asigure accesul egal și efectiv al persoanelor cu dizabilități nu numai la domenii-cheie, precum educația de calitate și incluzivă, cultura și sportul, ci și la activități extracuriculare, precum teatrul, limbile străine și arta; invită Comisia să includă indicatori specifici cu privire la dizabilități în Strategia Europa 2020 în cadrul obiectivelor sale în materie de educație și formare; |
| --- | --- |

84.

reamintește faptul că independența, integrarea și accesul la un sistem de învățământ și de formare deschis tuturor, la viața culturală și civică, la activitățile recreative și la sport sunt drepturi garantate la articolele 19, 24 și 30 din UNCRPD; reamintește că aceste drepturi sunt apărate în temeiul legislației UE, în special al articolului 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, care interzice discriminarea din motive legate de dizabilitate, și pe baza principiului participării depline și efective, inclusiv al participării democratice și al integrării în societate a persoanelor cu dizabilități (articolul 3 din UNCRPD); solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile menite să asigure accesul egal și efectiv al persoanelor cu dizabilități nu numai la domenii-cheie, precum educația de calitate și incluzivă, cultura și sportul, ci și la activități extracuriculare, precum teatrul, limbile străine și arta; invită Comisia să includă indicatori specifici cu privire la dizabilități în Strategia Europa 2020 în cadrul obiectivelor sale în materie de educație și formare;

| 85. | reamintește proiectul de comentariu general al Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități cu privire la articolul 24 (dreptul la o educație incluzivă), care prezintă în detaliu conținutul său normativ, obligațiile statelor, relația sa cu alte prevederi ale convenției și punerea sa în aplicare la nivel național; |
| --- | --- |

85.

reamintește proiectul de comentariu general al Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități cu privire la articolul 24 (dreptul la o educație incluzivă), care prezintă în detaliu conținutul său normativ, obligațiile statelor, relația sa cu alte prevederi ale convenției și punerea sa în aplicare la nivel național;

| 86. | reamintește că programele care vizează tineretul ar trebui să acorde o atenție deosebită tinerilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

86.

reamintește că programele care vizează tineretul ar trebui să acorde o atenție deosebită tinerilor cu dizabilități;

| 87. | constată că strategiile pentru tineret pentru perioada de după 2018 ar trebui să integreze nevoile tinerilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

87.

constată că strategiile pentru tineret pentru perioada de după 2018 ar trebui să integreze nevoile tinerilor cu dizabilități;

| 88. | reamintește că persoanele cu dizabilități sunt excluse adesea sau nu dispun de un acces efectiv la serviciile educaționale și de formare, fiind necesare procese educaționale personalizate care să țină seama de nivelul lor de dizabilitate pentru a le ajuta să își atingă pe deplin potențialul social, economic și educațional; subliniază necesitatea de a adopta măsuri corespunzătoare pentru a garanta că toți elevii cu dizabilități beneficiază de amenajări rezonabile, astfel încât să se bucure de dreptul lor la o educație de calitate favorabilă incluziunii; încurajează statele membre și administrațiile regionale sau locale descentralizate competente să consolideze programele de formare și posibilitățile de dezvoltare profesională continuă pentru toate părțile interesate relevante implicate în mediile de învățare nonformală și informală, precum și accesul lor la infrastructuri TIC, pentru a sprijini activitatea acestora cu elevii cu dizabilități și pentru a combate prejudecățile față de persoanele cu dizabilități, în special față de persoanele cu dizabilități intelectuale și psihosociale; |
| --- | --- |

88.

reamintește că persoanele cu dizabilități sunt excluse adesea sau nu dispun de un acces efectiv la serviciile educaționale și de formare, fiind necesare procese educaționale personalizate care să țină seama de nivelul lor de dizabilitate pentru a le ajuta să își atingă pe deplin potențialul social, economic și educațional; subliniază necesitatea de a adopta măsuri corespunzătoare pentru a garanta că toți elevii cu dizabilități beneficiază de amenajări rezonabile, astfel încât să se bucure de dreptul lor la o educație de calitate favorabilă incluziunii; încurajează statele membre și administrațiile regionale sau locale descentralizate competente să consolideze programele de formare și posibilitățile de dezvoltare profesională continuă pentru toate părțile interesate relevante implicate în mediile de învățare nonformală și informală, precum și accesul lor la infrastructuri TIC, pentru a sprijini activitatea acestora cu elevii cu dizabilități și pentru a combate prejudecățile față de persoanele cu dizabilități, în special față de persoanele cu dizabilități intelectuale și psihosociale;

| 89. | invită Comisia și statele membre să aplice măsuri efective prin care să trateze problema segregării și respingerii elevilor cu dizabilități în școli și în contextele educaționale și să le asigure accesul la amenajările corespunzătoare și la sprijinul de care au nevoie pentru a le facilita atingerea potențialului lor complet; subliniază faptul că se poate ajunge la egalitate de șanse doar dacă dreptul la educație și formare incluzivă este garantat la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și de formare, inclusiv în cazul învățării pe tot parcursul vieții, și, prin urmare, dacă se garantează recunoașterea calificărilor persoanelor cu dizabilități, în special a celor dobândite datorită mediilor educaționale favorabile, în care persoanele cu dizabilități pot obține în special competențe și aptitudini care le permit să-și depășească dizabilitățile; subliniază existența carențelor de ordin tehnic și financiar din cadrul programelor educaționale pentru persoanele cu nevoi speciale, îndeosebi în statele membre afectate de criză, și solicită Comisiei să analizeze modalitățile în care situația poate fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

89.

invită Comisia și statele membre să aplice măsuri efective prin care să trateze problema segregării și respingerii elevilor cu dizabilități în școli și în contextele educaționale și să le asigure accesul la amenajările corespunzătoare și la sprijinul de care au nevoie pentru a le facilita atingerea potențialului lor complet; subliniază faptul că se poate ajunge la egalitate de șanse doar dacă dreptul la educație și formare incluzivă este garantat la toate nivelurile și pentru toate tipurile de educație și de formare, inclusiv în cazul învățării pe tot parcursul vieții, și, prin urmare, dacă se garantează recunoașterea calificărilor persoanelor cu dizabilități, în special a celor dobândite datorită mediilor educaționale favorabile, în care persoanele cu dizabilități pot obține în special competențe și aptitudini care le permit să-și depășească dizabilitățile; subliniază existența carențelor de ordin tehnic și financiar din cadrul programelor educaționale pentru persoanele cu nevoi speciale, îndeosebi în statele membre afectate de criză, și solicită Comisiei să analizeze modalitățile în care situația poate fi îmbunătățită;

| 90. | constată că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reglementarea programelor de schimb pentru studenți, în special a programului Erasmus+, prin includerea unui sprijin financiar suplimentar pentru mobilitatea studenților și a personalului didactic cu dizabilități, și insistă că este necesar să se prevadă în continuare dispoziții specifice în toate aspectele programului; recunoaște că, în practică, studenții cu dizabilități încă se confruntă cu numeroase bariere (de atitudine, comunicare, arhitecturale, informaționale etc.); invită Comisia și statele membre să se implice mai mult în susținerea participării persoanelor cu dizabilități la programele de schimb din UE și să crească vizibilitatea și transparența oportunităților de mobilitate; invită, prin urmare, Comisia să promoveze schimbul de bune practici cu privire la accesul la programele de schimb pentru studenții și cadrele didactice cu dizabilități; |
| --- | --- |

90.

constată că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reglementarea programelor de schimb pentru studenți, în special a programului Erasmus+, prin includerea unui sprijin financiar suplimentar pentru mobilitatea studenților și a personalului didactic cu dizabilități, și insistă că este necesar să se prevadă în continuare dispoziții specifice în toate aspectele programului; recunoaște că, în practică, studenții cu dizabilități încă se confruntă cu numeroase bariere (de atitudine, comunicare, arhitecturale, informaționale etc.); invită Comisia și statele membre să se implice mai mult în susținerea participării persoanelor cu dizabilități la programele de schimb din UE și să crească vizibilitatea și transparența oportunităților de mobilitate; invită, prin urmare, Comisia să promoveze schimbul de bune practici cu privire la accesul la programele de schimb pentru studenții și cadrele didactice cu dizabilități;

| 91. | solicită sistemelor educaționale să evite crearea unor medii care etichetează elevii, cum ar fi gruparea acestora în funcție de ritmul de învățare și de nivelul de competențe, deoarece acestea afectează în mod negativ elevii cu dizabilități, în special elevii cu dificultăți de învățare; |
| --- | --- |

91.

solicită sistemelor educaționale să evite crearea unor medii care etichetează elevii, cum ar fi gruparea acestora în funcție de ritmul de învățare și de nivelul de competențe, deoarece acestea afectează în mod negativ elevii cu dizabilități, în special elevii cu dificultăți de învățare;

| 92. | îndeamnă Comisia să includă o componentă specifică dizabilității în evaluarea sa a Directivei privind asistența medicală transfrontalieră și îndeamnă statele membre să continue aplicarea ei din perspectiva nevoilor persoanelor cu dizabilități și a dreptului lor de a cunoaște și de a se prevala efectiv, în condiții de egalitate cu ceilalți, de dispozițiile și instrumentele prevăzute de directivă, despre care chiar și populația în ansamblu este puțin informată; |
| --- | --- |

92.

îndeamnă Comisia să includă o componentă specifică dizabilității în evaluarea sa a Directivei privind asistența medicală transfrontalieră și îndeamnă statele membre să continue aplicarea ei din perspectiva nevoilor persoanelor cu dizabilități și a dreptului lor de a cunoaște și de a se prevala efectiv, în condiții de egalitate cu ceilalți, de dispozițiile și instrumentele prevăzute de directivă, despre care chiar și populația în ansamblu este puțin informată;

| 93. | subliniază legătura puternică dintre dizabilități, care afectează aproximativ 15 % din populația UE, și problemele de sănătate, care implică dificultăți și piedici persistente în ceea ce privește accesul, care au ca rezultat furnizarea necorespunzătoare sau nefurnizarea serviciilor de sănătate pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv atunci când dizabilitatea este consecința unei reacții adverse la medicamente; remarcă faptul că lipsa accesului la servicii de sănătate de calitate afectează negativ capacitatea persoanelor cu dizabilități de a duce o viață independentă, de a se integra și de a trăi în condiții de egalitate cu ceilalți; |
| --- | --- |

93.

subliniază legătura puternică dintre dizabilități, care afectează aproximativ 15 % din populația UE, și problemele de sănătate, care implică dificultăți și piedici persistente în ceea ce privește accesul, care au ca rezultat furnizarea necorespunzătoare sau nefurnizarea serviciilor de sănătate pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv atunci când dizabilitatea este consecința unei reacții adverse la medicamente; remarcă faptul că lipsa accesului la servicii de sănătate de calitate afectează negativ capacitatea persoanelor cu dizabilități de a duce o viață independentă, de a se integra și de a trăi în condiții de egalitate cu ceilalți;

| 94. | observă cu îngrijorare că persoanele cu dizabilități raportează un număr semnificativ mai mare de cazuri în care li se furnizează îngrijiri necorespunzătoare sau li se refuză asistența și de cazuri de tratament forțat sau neadecvat, ceea ce evidențiază lipsa de formare a personalului medicosanitar în ceea ce privește nevoile de asistență medicală ale persoanelor cu dizabilități; le solicită statelor membre să investească în formarea personalului care tratează și asistă persoane cu dizabilități; |
| --- | --- |

94.

observă cu îngrijorare că persoanele cu dizabilități raportează un număr semnificativ mai mare de cazuri în care li se furnizează îngrijiri necorespunzătoare sau li se refuză asistența și de cazuri de tratament forțat sau neadecvat, ceea ce evidențiază lipsa de formare a personalului medicosanitar în ceea ce privește nevoile de asistență medicală ale persoanelor cu dizabilități; le solicită statelor membre să investească în formarea personalului care tratează și asistă persoane cu dizabilități;

| 95. | subliniază că trebuie obținut consimțământul, în cunoștință de cauză, al persoanelor cu dizabilități pentru toate intervențiile medicale care impun acest lucru și că, prin urmare, trebuie să fie luate toate măsurile necesare pentru a se garanta că aceste persoane au acces la informațiile relevante și sunt în măsură să le înțeleagă; subliniază că acest consimțământ trebuie să fie acordat personal, din timp și în deplină cunoștință a faptelor, cu toate mecanismele necesare care să asigure respectarea acestor principii, precum și că trebuie luate măsuri similare și adecvate și în cazul persoanelor cu dizabilități psihosociale; |
| --- | --- |

95.

subliniază că trebuie obținut consimțământul, în cunoștință de cauză, al persoanelor cu dizabilități pentru toate intervențiile medicale care impun acest lucru și că, prin urmare, trebuie să fie luate toate măsurile necesare pentru a se garanta că aceste persoane au acces la informațiile relevante și sunt în măsură să le înțeleagă; subliniază că acest consimțământ trebuie să fie acordat personal, din timp și în deplină cunoștință a faptelor, cu toate mecanismele necesare care să asigure respectarea acestor principii, precum și că trebuie luate măsuri similare și adecvate și în cazul persoanelor cu dizabilități psihosociale;

| 96. | invită Comisia să integreze abordările axate pe dizabilități în instrumentele și politicile sale de sănătate, astfel încât să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor în materie de sănătate pentru persoanele cu dizabilități din statele membre, asigurând servicii de sănătate mai accesibile pe plan fizic, ambiental și senzorial, de mai bună calitate și cu cheltuieli mai abordabile și, în timp ce instrumentele și politicile sunt elaborate pe astfel de coordonate, să consulte pe larg persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să integreze abordările axate pe dizabilități în instrumentele și politicile sale de sănătate, astfel încât să contribuie la îmbunătățirea rezultatelor în materie de sănătate pentru persoanele cu dizabilități din statele membre, asigurând servicii de sănătate mai accesibile pe plan fizic, ambiental și senzorial, de mai bună calitate și cu cheltuieli mai abordabile și, în timp ce instrumentele și politicile sunt elaborate pe astfel de coordonate, să consulte pe larg persoanele cu dizabilități;

| 97. | reamintește că drepturile reproductive se numără printre libertățile fundamentale garantate în temeiul Declarației de la Viena din 1993 și al programului de acțiune al UNCRPD și includ: dreptul la egalitate și la nediscriminare, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie; dreptul la asistență medicală reproductivă completă, inclusiv la servicii, educație și informare privind planificarea familială și sănătatea maternă; dreptul de a-și da consimțământul în cunoștință de cauză pentru toate procedurile medicale, inclusiv pentru sterilizare și avort; dreptul de a nu fi victime ale abuzului și exploatării sexuale; |
| --- | --- |

97.

reamintește că drepturile reproductive se numără printre libertățile fundamentale garantate în temeiul Declarației de la Viena din 1993 și al programului de acțiune al UNCRPD și includ: dreptul la egalitate și la nediscriminare, dreptul de a se căsători și de a întemeia o familie; dreptul la asistență medicală reproductivă completă, inclusiv la servicii, educație și informare privind planificarea familială și sănătatea maternă; dreptul de a-și da consimțământul în cunoștință de cauză pentru toate procedurile medicale, inclusiv pentru sterilizare și avort; dreptul de a nu fi victime ale abuzului și exploatării sexuale;

| 98. | le solicită statelor membre să adopte măsuri pentru a garanta că toată asistența medicală și toate serviciile medicale furnizate femeilor cu dizabilități, inclusiv toată asistența și serviciile în materie de sănătate reproductivă și mintală, sunt accesibile și se bazează pe consimțământul liber și în cunoștință de cauză al persoanei respective; |
| --- | --- |

98.

le solicită statelor membre să adopte măsuri pentru a garanta că toată asistența medicală și toate serviciile medicale furnizate femeilor cu dizabilități, inclusiv toată asistența și serviciile în materie de sănătate reproductivă și mintală, sunt accesibile și se bazează pe consimțământul liber și în cunoștință de cauză al persoanei respective;

| 99. | îndeamnă statele membre să adopte orientări pentru a garanta că toată educația, informația, asistența medicală și serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă sunt disponibile femeilor și fetelor cu dizabilități în formate accesibile și adaptate vârstei, inclusiv în limbajul semnelor, în limbajul Braille, prin comunicare tactilă, caractere mărite și alte modalități, mijloace și formate alternative de comunicare; |
| --- | --- |

99.

îndeamnă statele membre să adopte orientări pentru a garanta că toată educația, informația, asistența medicală și serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă sunt disponibile femeilor și fetelor cu dizabilități în formate accesibile și adaptate vârstei, inclusiv în limbajul semnelor, în limbajul Braille, prin comunicare tactilă, caractere mărite și alte modalități, mijloace și formate alternative de comunicare;

| 100. | își reiterează opinia conform căreia trebuie să se răspundă necesității de a acorda asistență specializată – inclusiv în ceea ce privește îngrijirea copilului – femeilor și bărbaților cu dizabilități, precum și familiilor acestora, pentru a le permite să se bucure pe deplin de maternitate și de paternitate; |
| --- | --- |

100.

își reiterează opinia conform căreia trebuie să se răspundă necesității de a acorda asistență specializată – inclusiv în ceea ce privește îngrijirea copilului – femeilor și bărbaților cu dizabilități, precum și familiilor acestora, pentru a le permite să se bucure pe deplin de maternitate și de paternitate;

| 101. | subliniază că sistemele de asigurări de sănătate nu trebuie să discrimineze persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

101.

subliniază că sistemele de asigurări de sănătate nu trebuie să discrimineze persoanele cu dizabilități;

| 102. | îndeamnă Comisia să elaboreze pentru punctele naționale de contact orientări la nivelul UE privind furnizarea de informații accesibile tuturor pacienților despre îngrijirile din alte state membre, ținând cont de rolul special al organizațiilor pacienților; |
| --- | --- |

102.

îndeamnă Comisia să elaboreze pentru punctele naționale de contact orientări la nivelul UE privind furnizarea de informații accesibile tuturor pacienților despre îngrijirile din alte state membre, ținând cont de rolul special al organizațiilor pacienților;

| 103. | încurajează Comisia să asiste statele membre și membrii rețelelor europene de referință să extindă resursele și competențele specializate ale rețelei la forme de dizabilități care, deși nu sunt neapărat rare, necesită, de asemenea, o asistență medicală înalt specializată, oferită de echipe de asistență medicală multidisciplinare și o concentrare a cunoștințelor și resurselor prin intermediul acestui cadru; |
| --- | --- |

103.

încurajează Comisia să asiste statele membre și membrii rețelelor europene de referință să extindă resursele și competențele specializate ale rețelei la forme de dizabilități care, deși nu sunt neapărat rare, necesită, de asemenea, o asistență medicală înalt specializată, oferită de echipe de asistență medicală multidisciplinare și o concentrare a cunoștințelor și resurselor prin intermediul acestui cadru;

| 104. | susține că produsele și serviciile trebuie să devină mai accesibile persoanelor cu dizabilități; subliniază că existența barierelor economice și a celor legate de raportul dintre costuri și beneficii împiedică dezvoltarea și transpunerea în practică a accesibilității; consideră că o mai mare implicare a persoanelor cu dizabilități în elaborarea produselor și serviciilor din domeniul sănătății va contribui la mărirea siguranței și accesibilității; |
| --- | --- |

104.

susține că produsele și serviciile trebuie să devină mai accesibile persoanelor cu dizabilități; subliniază că existența barierelor economice și a celor legate de raportul dintre costuri și beneficii împiedică dezvoltarea și transpunerea în practică a accesibilității; consideră că o mai mare implicare a persoanelor cu dizabilități în elaborarea produselor și serviciilor din domeniul sănătății va contribui la mărirea siguranței și accesibilității;

| 105. | subliniază că persoanele cu dizabilități fizice se confruntă, de asemenea, cu probleme legate de piața mobilității digitalizate și solicită facilitarea accesului tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilitate, în limbi și formate accesibile și cu tehnologii adaptate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv limbajul semnelor, alfabetul Braille, sisteme de comunicare alternativă și ameliorată și alte mijloace, moduri și formate de comunicare accesibile, inclusiv un limbaj ușor lizibil, subtitrare și mesaje text personale, în special pentru informațiile referitoare la sănătate, utilizând mai mult de un singur canal senzorial; |
| --- | --- |

105.

subliniază că persoanele cu dizabilități fizice se confruntă, de asemenea, cu probleme legate de piața mobilității digitalizate și solicită facilitarea accesului tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilitate, în limbi și formate accesibile și cu tehnologii adaptate diferitelor tipuri de dizabilități, inclusiv limbajul semnelor, alfabetul Braille, sisteme de comunicare alternativă și ameliorată și alte mijloace, moduri și formate de comunicare accesibile, inclusiv un limbaj ușor lizibil, subtitrare și mesaje text personale, în special pentru informațiile referitoare la sănătate, utilizând mai mult de un singur canal senzorial;

| 106. | încurajează Comisia să depună eforturi susținute pentru a stimula promovarea sănătății și prevenirea riscurilor pentru sănătate cu scopul de a aborda diferențele importante privind accesul și sănătatea care le afectează pe cele mai vulnerabile persoane cu dizabilități; |
| --- | --- |

106.

încurajează Comisia să depună eforturi susținute pentru a stimula promovarea sănătății și prevenirea riscurilor pentru sănătate cu scopul de a aborda diferențele importante privind accesul și sănătatea care le afectează pe cele mai vulnerabile persoane cu dizabilități;

| 107. | le solicită Comisiei și statelor membre să pledeze în favoarea clasificării bolilor care afectează memoria ca dizabilitate; |
| --- | --- |

107.

le solicită Comisiei și statelor membre să pledeze în favoarea clasificării bolilor care afectează memoria ca dizabilitate;

| 108. | îndeamnă Comisia și statele membre să acorde recunoașterea de cuviință rolului esențial al persoanelor care au în îngrijire membri de familie și să garanteze că și acestea au un acces corespunzător la servicii de sănătate, având în vedere impactul pe care îl are îngrijirea persoanelor cu dizabilități asupra sănătății lor fizice și psihice și asupra calității vieții lor; |
| --- | --- |

108.

îndeamnă Comisia și statele membre să acorde recunoașterea de cuviință rolului esențial al persoanelor care au în îngrijire membri de familie și să garanteze că și acestea au un acces corespunzător la servicii de sănătate, având în vedere impactul pe care îl are îngrijirea persoanelor cu dizabilități asupra sănătății lor fizice și psihice și asupra calității vieții lor;

| 109. | invită statele membre și Comisia să se asigure că drepturile și serviciile legate de ocuparea forței de muncă, inclusiv amenajările corespunzătoare în contextul Directivei privind egalitatea în muncă, sunt transferabile și în conformitate cu libertatea de circulație a persoanelor cu dizabilități; invită statele membre să introducă stimulente pentru angajatori și politici active privind piața forței de muncă pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități; recunoaște potențialul pe care îl are atât economia socială, cât și economia digitală emergentă privind crearea de locuri de muncă pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

109.

invită statele membre și Comisia să se asigure că drepturile și serviciile legate de ocuparea forței de muncă, inclusiv amenajările corespunzătoare în contextul Directivei privind egalitatea în muncă, sunt transferabile și în conformitate cu libertatea de circulație a persoanelor cu dizabilități; invită statele membre să introducă stimulente pentru angajatori și politici active privind piața forței de muncă pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități; recunoaște potențialul pe care îl are atât economia socială, cât și economia digitală emergentă privind crearea de locuri de muncă pentru persoanele cu dizabilități;

| 110. | este preocupat de ratele ridicate ale șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități și, în special, al femeilor cu dizabilități, comparativ cu alte grupuri de populație din Uniunea Europeană; invită statele membre să promoveze și să asigure un cadru politic pentru participarea femeilor cu dizabilități la piața muncii, inclusiv a femeilor cu dizabilități ascunse, condiții cronice sau dificultăți de învățare cauzate de dizabilități; |
| --- | --- |

110.

este preocupat de ratele ridicate ale șomajului în rândul persoanelor cu dizabilități și, în special, al femeilor cu dizabilități, comparativ cu alte grupuri de populație din Uniunea Europeană; invită statele membre să promoveze și să asigure un cadru politic pentru participarea femeilor cu dizabilități la piața muncii, inclusiv a femeilor cu dizabilități ascunse, condiții cronice sau dificultăți de învățare cauzate de dizabilități;

| 111. | este preocupat de faptul că Directiva privind egalitatea în muncă nu consideră în mod explicit neprevederea unor amenajări corespunzătoare pentru persoanele cu dizabilități o formă de discriminare; solicită Comisiei să furnizeze evidența actuală a tipurilor de reclamații primite și să examineze, în acest sens, necesitatea unei revizuiri a directivei; |
| --- | --- |

111.

este preocupat de faptul că Directiva privind egalitatea în muncă nu consideră în mod explicit neprevederea unor amenajări corespunzătoare pentru persoanele cu dizabilități o formă de discriminare; solicită Comisiei să furnizeze evidența actuală a tipurilor de reclamații primite și să examineze, în acest sens, necesitatea unei revizuiri a directivei;

| 112. | evidențiază avantajele depășirii cadrului de angajare în atelierele protejate și ale prevederii unor condiții de angajare pentru persoanele cu dizabilități care să le integreze pe piața liberă a forței de muncă; subliniază importanța schimbului de bune practici între autoritățile publice, organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, furnizorii de servicii de sprijinire, angajatorii cu experiență și alți actori relevanți; |
| --- | --- |

112.

evidențiază avantajele depășirii cadrului de angajare în atelierele protejate și ale prevederii unor condiții de angajare pentru persoanele cu dizabilități care să le integreze pe piața liberă a forței de muncă; subliniază importanța schimbului de bune practici între autoritățile publice, organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, furnizorii de servicii de sprijinire, angajatorii cu experiență și alți actori relevanți;

| 113. | invită Comisia și statele membre să continue promovarea angajării persoanelor cu dizabilități cu ajutorul întreprinderilor economice sociale și bazate pe solidaritate și să ajute astfel persoanele cu dizabilități să intre pe piața muncii; invită Comisia, în acest sens, să promoveze în continuare piața de investiții sociale nou apărută prin metode create ca parte a Inițiativei pentru antreprenoriatul social și să informeze Parlamentul despre rezultatele revizuirii sale intermediare; |
| --- | --- |

113.

invită Comisia și statele membre să continue promovarea angajării persoanelor cu dizabilități cu ajutorul întreprinderilor economice sociale și bazate pe solidaritate și să ajute astfel persoanele cu dizabilități să intre pe piața muncii; invită Comisia, în acest sens, să promoveze în continuare piața de investiții sociale nou apărută prin metode create ca parte a Inițiativei pentru antreprenoriatul social și să informeze Parlamentul despre rezultatele revizuirii sale intermediare;

| 114. | subliniază că, pentru a preveni concedierea persoanelor cu dizabilități, este crucial să li se permită acestora să își desfășoare activitatea în conformitate cu legislația specifică; recomandă, de asemenea, să fie introduse controale corespunzătoare, în afară de cooperarea cu centrele și societățile de ocupare a forței de muncă, pentru a împiedica marginalizarea de pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități și a valorifica întregul potențial al acestora; |
| --- | --- |

114.

subliniază că, pentru a preveni concedierea persoanelor cu dizabilități, este crucial să li se permită acestora să își desfășoare activitatea în conformitate cu legislația specifică; recomandă, de asemenea, să fie introduse controale corespunzătoare, în afară de cooperarea cu centrele și societățile de ocupare a forței de muncă, pentru a împiedica marginalizarea de pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități și a valorifica întregul potențial al acestora;

| 115. | îndeamnă statele membre să adopte cadre de calitate pentru stagii și să încurajeze și să dezvolte oportunități de ucenicii și stagii de pregătire pentru persoanele cu dizabilități, garantând amenajări corespunzătoare și accesibilitate, care să asigure protecția socială și să faciliteze integrarea persoanelor cu dizabilități pe piața muncii; |
| --- | --- |

115.

îndeamnă statele membre să adopte cadre de calitate pentru stagii și să încurajeze și să dezvolte oportunități de ucenicii și stagii de pregătire pentru persoanele cu dizabilități, garantând amenajări corespunzătoare și accesibilitate, care să asigure protecția socială și să faciliteze integrarea persoanelor cu dizabilități pe piața muncii;

| 116. | invită statele membre să ia măsuri urgente de prevenire și combatere a efectelor negative avute de măsurile de austeritate asupra protecției sociale a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

116.

invită statele membre să ia măsuri urgente de prevenire și combatere a efectelor negative avute de măsurile de austeritate asupra protecției sociale a persoanelor cu dizabilități;

| 117. | invită statele membre să pună în aplicare mecanisme eficace de prevenire sau combatere a sărăciei, vulnerabilității și excluziunii sociale în rândul persoanelor cu dizabilități și al familiilor acestora, acordând o atenție deosebită copiilor și vârstnicilor cu dizabilități, în contextul unui pilon european al drepturilor sociale; |
| --- | --- |

117.

invită statele membre să pună în aplicare mecanisme eficace de prevenire sau combatere a sărăciei, vulnerabilității și excluziunii sociale în rândul persoanelor cu dizabilități și al familiilor acestora, acordând o atenție deosebită copiilor și vârstnicilor cu dizabilități, în contextul unui pilon european al drepturilor sociale;

| 118. | invită statele membre să nu efectueze reduceri ale prestațiilor legate de dizabilități, ale serviciilor de la nivelul comunității, ale serviciilor de sănătate și ale programelor de formare și de educație pentru a nu submina UNCRPD și a nu accentua și mai mult sărăcia și excluziunea socială; |
| --- | --- |

118.

invită statele membre să nu efectueze reduceri ale prestațiilor legate de dizabilități, ale serviciilor de la nivelul comunității, ale serviciilor de sănătate și ale programelor de formare și de educație pentru a nu submina UNCRPD și a nu accentua și mai mult sărăcia și excluziunea socială;

| 119. | îndeamnă încă o dată Comisia și statele membre să promoveze, în scopul combaterii excluziunii sociale a persoanelor cu dizabilități și a familiilor acestora, pe baza unor norme comune, măsuri de combatere a sărăciei cu care se confruntă multe familii ale persoanelor defavorizate, stabilind o serie de indicatori clari care să stea la baza asistenței necesare; |
| --- | --- |

119.

îndeamnă încă o dată Comisia și statele membre să promoveze, în scopul combaterii excluziunii sociale a persoanelor cu dizabilități și a familiilor acestora, pe baza unor norme comune, măsuri de combatere a sărăciei cu care se confruntă multe familii ale persoanelor defavorizate, stabilind o serie de indicatori clari care să stea la baza asistenței necesare;

| 120. | subliniază că articolul 7 și articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune prevăd faptul că statele membre și Comisia trebuie să se asigure că egalitatea de șanse, nediscriminarea și integrarea persoanelor cu dizabilități sunt avute în vedere și promovate în cadrul implementării fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în general, și al programelor operaționale, în special; solicită o abordare integrată pentru a răspunde nevoilor specifice ale persoanelor cu dizabilități; invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea condiționalităților ex-ante privind combaterea discriminării și dizabilitățile; subliniază că evaluarea acestora trebuie să stabilească capacitatea măsurilor planificate de a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și integrarea persoanelor cu dizabilități, în special în ceea ce privește accesibilitatea finanțării; |
| --- | --- |

120.

subliniază că articolul 7 și articolul 96 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 privind dispozițiile comune prevăd faptul că statele membre și Comisia trebuie să se asigure că egalitatea de șanse, nediscriminarea și integrarea persoanelor cu dizabilități sunt avute în vedere și promovate în cadrul implementării fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI), în general, și al programelor operaționale, în special; solicită o abordare integrată pentru a răspunde nevoilor specifice ale persoanelor cu dizabilități; invită, prin urmare, Comisia să monitorizeze îndeaproape aplicarea condiționalităților ex-ante privind combaterea discriminării și dizabilitățile; subliniază că evaluarea acestora trebuie să stabilească capacitatea măsurilor planificate de a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și integrarea persoanelor cu dizabilități, în special în ceea ce privește accesibilitatea finanțării;

| 121. | îndeamnă factorii de decizie de la nivel local, regional, național și al UE să asigure monitorizarea eficientă a transpunerii dispozițiilor referitoare la nediscriminare, precum și accesibilitatea și utilizarea finanțării ESI, pentru a sprijini accesul în condiții egale la toate serviciile, inclusiv la internet, al persoanelor cu dizabilități și condiții egale și suficiente de trai în comunitățile locale din toate zonele (de ex. în zonele rurale și slab populate și zonele urbane), precum și al instituțiilor care se ocupă de îngrijirea acestora; constată totuși că statele membre dețin principala competență în ceea ce privește politicile sociale și finanțarea acestora; |
| --- | --- |

121.

îndeamnă factorii de decizie de la nivel local, regional, național și al UE să asigure monitorizarea eficientă a transpunerii dispozițiilor referitoare la nediscriminare, precum și accesibilitatea și utilizarea finanțării ESI, pentru a sprijini accesul în condiții egale la toate serviciile, inclusiv la internet, al persoanelor cu dizabilități și condiții egale și suficiente de trai în comunitățile locale din toate zonele (de ex. în zonele rurale și slab populate și zonele urbane), precum și al instituțiilor care se ocupă de îngrijirea acestora; constată totuși că statele membre dețin principala competență în ceea ce privește politicile sociale și finanțarea acestora;

| 122. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape respectarea principiului nediscriminării și a legislației conexe atunci când sunt utilizate fondurile ESI; subliniază că organismele responsabile de promovarea incluziunii sociale și a nediscriminării, inclusiv organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, trebuie incluse în parteneriat în cursul etapei de programare și de punere în aplicare a programelor operaționale, pentru ca interesele și preocupările persoanelor cu dizabilități să fie luate în considerare efectiv; solicită ca utilizarea fondurilor ESI să respecte standardele minime referitoare la accesibilitate, mobilitate și asigurarea de locuințe pentru persoanele cu dizabilități și constată că aceasta reprezintă o sarcină importantă și dificilă, în special pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

122.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape respectarea principiului nediscriminării și a legislației conexe atunci când sunt utilizate fondurile ESI; subliniază că organismele responsabile de promovarea incluziunii sociale și a nediscriminării, inclusiv organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, trebuie incluse în parteneriat în cursul etapei de programare și de punere în aplicare a programelor operaționale, pentru ca interesele și preocupările persoanelor cu dizabilități să fie luate în considerare efectiv; solicită ca utilizarea fondurilor ESI să respecte standardele minime referitoare la accesibilitate, mobilitate și asigurarea de locuințe pentru persoanele cu dizabilități și constată că aceasta reprezintă o sarcină importantă și dificilă, în special pentru autoritățile locale și regionale;

| 123. | invită Comisia și statele membre să utilizeze mai eficient fondurile structurale, în special Fondul social european și programul „Europa creativă”, implicând cât mai mult cu putință organizațiile naționale, regionale și locale care reprezintă persoanele cu dizabilități; subliniază, de asemenea, importanța garantării accesului deplin al persoanelor cu dizabilități la programe ale UE precum inițiativele Erasmus+, Garanția pentru tineret și EURES; |
| --- | --- |

123.

invită Comisia și statele membre să utilizeze mai eficient fondurile structurale, în special Fondul social european și programul „Europa creativă”, implicând cât mai mult cu putință organizațiile naționale, regionale și locale care reprezintă persoanele cu dizabilități; subliniază, de asemenea, importanța garantării accesului deplin al persoanelor cu dizabilități la programe ale UE precum inițiativele Erasmus+, Garanția pentru tineret și EURES;

| 124. | invită statele membre să disemineze principiul conform căruia autoritățile care contractează fonduri ESI pot exclude de la acordarea de fonduri solicitanții care nu respectă angajamentul privind accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

124.

invită statele membre să disemineze principiul conform căruia autoritățile care contractează fonduri ESI pot exclude de la acordarea de fonduri solicitanții care nu respectă angajamentul privind accesibilitatea pentru persoanele cu dizabilități;

| 125. | salută condiționalitățile ex ante privind incluziunea socială și prioritatea în materie de investiții legată de tranziția de la servicii instituționale la servicii orientate spre comunitate din Regulamentul privind dispozițiile comune; invită statele membre să utilizeze aceste fonduri pentru dezinstituționalizare și ca instrument de aplicare a UNCRPD; |
| --- | --- |

125.

salută condiționalitățile ex ante privind incluziunea socială și prioritatea în materie de investiții legată de tranziția de la servicii instituționale la servicii orientate spre comunitate din Regulamentul privind dispozițiile comune; invită statele membre să utilizeze aceste fonduri pentru dezinstituționalizare și ca instrument de aplicare a UNCRPD;

| 126. | este preocupat de faptul că fondurile structurale și de investiții europene sunt utilizate în mod greșit pentru a promova instituționalizarea și invită statele membre și Comisia să își consolideze monitorizarea în conformitate cu UNCRPD și în consultare cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități; consideră că principiul transparenței ar trebui să se aplice întregii proceduri, de la alocarea fondurilor, până la utilizarea lor efectivă; |
| --- | --- |

126.

este preocupat de faptul că fondurile structurale și de investiții europene sunt utilizate în mod greșit pentru a promova instituționalizarea și invită statele membre și Comisia să își consolideze monitorizarea în conformitate cu UNCRPD și în consultare cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități; consideră că principiul transparenței ar trebui să se aplice întregii proceduri, de la alocarea fondurilor, până la utilizarea lor efectivă;

| 127. | invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare, inclusiv prin utilizarea fondurilor ESI și a altor fonduri relevante ale UE, pentru a dezvolta servicii de asistență de înaltă calitate și accesibile în comunitățile locale, destinate băieților și fetelor cu dizabilități și familiilor lor, inclusiv persoanelor care au nevoie de asistență la nivel ridicat, pentru a stimula dezinstituționalizarea și pentru a evita noi cazuri de instituționalizare și să promoveze comunitățile bazate pe incluziune și accesul la educație de calitate favorabilă incluziunii pentru băieții și fetele cu dizabilități; |
| --- | --- |

127.

invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare, inclusiv prin utilizarea fondurilor ESI și a altor fonduri relevante ale UE, pentru a dezvolta servicii de asistență de înaltă calitate și accesibile în comunitățile locale, destinate băieților și fetelor cu dizabilități și familiilor lor, inclusiv persoanelor care au nevoie de asistență la nivel ridicat, pentru a stimula dezinstituționalizarea și pentru a evita noi cazuri de instituționalizare și să promoveze comunitățile bazate pe incluziune și accesul la educație de calitate favorabilă incluziunii pentru băieții și fetele cu dizabilități;

| 128. | consideră că instituțiile europene ar trebui să analizeze posibilitatea accesului la mecanismele de finanțare existente și viitoare pentru organizațiile care reprezintă activ persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

128.

consideră că instituțiile europene ar trebui să analizeze posibilitatea accesului la mecanismele de finanțare existente și viitoare pentru organizațiile care reprezintă activ persoanele cu dizabilități;

| 129. | invită Comisia să lucreze în continuare la incluziunea persoanelor cu dizabilități prin acordarea de sprijin financiar pentru o serie de proiecte și organizații de la nivel local; |
| --- | --- |

129.

invită Comisia să lucreze în continuare la incluziunea persoanelor cu dizabilități prin acordarea de sprijin financiar pentru o serie de proiecte și organizații de la nivel local;

| 130. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să asigure participarea activă a persoanelor cu dizabilități în cadrul proceselor decizionale, inclusiv prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din UNCRPD; cere, de asemenea, să se țină seama în mod corespunzător de opiniile exprimate de persoanele cu dizabilități în cadrul acestor procese; |
| --- | --- |

130.

solicită instituțiilor UE și statelor membre să asigure participarea activă a persoanelor cu dizabilități în cadrul proceselor decizionale, inclusiv prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din UNCRPD; cere, de asemenea, să se țină seama în mod corespunzător de opiniile exprimate de persoanele cu dizabilități în cadrul acestor procese;

| 131. | reafirmă că este important ca persoanelor cu dizabilități să li se pună la dispoziție excepții și limitări referitoare la dreptul de autor; ia act de încheierea Tratatului de la Marrakesh care vizează facilitarea accesului la operele publicate de către persoanele nevăzătoare sau cu deficiențe de vedere și își reiterează convingerea că UE are competența de a încheia acest tratat fără ca ratificarea să fie condiționată de revizuirea cadrului juridic al UE sau de momentul pronunțării unei hotărâri de către Curtea de Justiție; tot în acest sens, subliniază necesitatea colaborării între Parlament, Comisie și statele membre, în vederea ratificării rapide a Tratatului de la Marrakesh; |
| --- | --- |

131.

reafirmă că este important ca persoanelor cu dizabilități să li se pună la dispoziție excepții și limitări referitoare la dreptul de autor; ia act de încheierea Tratatului de la Marrakesh care vizează facilitarea accesului la operele publicate de către persoanele nevăzătoare sau cu deficiențe de vedere și își reiterează convingerea că UE are competența de a încheia acest tratat fără ca ratificarea să fie condiționată de revizuirea cadrului juridic al UE sau de momentul pronunțării unei hotărâri de către Curtea de Justiție; tot în acest sens, subliniază necesitatea colaborării între Parlament, Comisie și statele membre, în vederea ratificării rapide a Tratatului de la Marrakesh;

| 132. | subliniază că orice schimbare de ordin legislativ în domeniul drepturilor de autor și al drepturilor conexe ar trebui să prevadă accesul persoanelor cu dizabilități la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile respective în orice format; reamintește că Comisia trebuie să prezinte propuneri legislative privind excepțiile și limitările dreptului de autor și ale drepturilor conexe, în scopul de a garanta că persoanele cu diverse dizabilități au acces la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile respective; |
| --- | --- |

132.

subliniază că orice schimbare de ordin legislativ în domeniul drepturilor de autor și al drepturilor conexe ar trebui să prevadă accesul persoanelor cu dizabilități la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile respective în orice format; reamintește că Comisia trebuie să prezinte propuneri legislative privind excepțiile și limitările dreptului de autor și ale drepturilor conexe, în scopul de a garanta că persoanele cu diverse dizabilități au acces la opere și servicii care sunt protejate prin drepturile respective;

| 133. | insistă asupra importanței sistemelor digitale pentru persoanele cu dizabilități ca instrument care le facilitează participarea la toate aspectele societății și recomandă continuarea cercetărilor privind utilizarea tehnologiilor de asistență pentru autonomie în educație; recunoaște că un număr disproporționat de persoane cu dizabilități nu sunt încă prezente în mediul online, că nu au contact cu evoluțiile digitale și că, prin urmare, sunt private de informații, de oportunități, de dobândirea unor competențe noi și de accesarea unor servicii importante; solicită, prin urmare, legiuitorilor de la nivel național și de la nivelul UE să includă prevederi referitoare la accesibilitate atunci când pun în aplicare legislația privind piața unică digitală, să integreze aspectele referitoare la accesibilitatea conținutului digital în toate politicile relevante, să demareze la nivelul comunităților programe de formare pentru „campionii digitali”, pentru a încuraja mai multe persoane cu dizabilități să intre în mediul online, precum și să ia măsurile necesare pentru a combate criminalitatea și hărțuirea pe internet; invită Comisia și statele membre să se asigure că drepturile de proprietate intelectuală nu constituie o barieră abuzivă sau discriminatorie împotriva accesului persoanelor cu dizabilități la materialele culturale și să examineze posibilitatea unei excepții obligatorii de la drepturile de autor în cazul utilizării necomerciale în folosul persoanelor cu dizabilități, utilizare care are legătură directă cu respectiva dizabilitate și în măsura impusă de aceasta; solicită să se pună în aplicare o abordare transversală a drepturilor omului în cazul persoanelor cu dizabilități în cadrul tuturor politicilor UE; |
| --- | --- |

133.

insistă asupra importanței sistemelor digitale pentru persoanele cu dizabilități ca instrument care le facilitează participarea la toate aspectele societății și recomandă continuarea cercetărilor privind utilizarea tehnologiilor de asistență pentru autonomie în educație; recunoaște că un număr disproporționat de persoane cu dizabilități nu sunt încă prezente în mediul online, că nu au contact cu evoluțiile digitale și că, prin urmare, sunt private de informații, de oportunități, de dobândirea unor competențe noi și de accesarea unor servicii importante; solicită, prin urmare, legiuitorilor de la nivel național și de la nivelul UE să includă prevederi referitoare la accesibilitate atunci când pun în aplicare legislația privind piața unică digitală, să integreze aspectele referitoare la accesibilitatea conținutului digital în toate politicile relevante, să demareze la nivelul comunităților programe de formare pentru „campionii digitali”, pentru a încuraja mai multe persoane cu dizabilități să intre în mediul online, precum și să ia măsurile necesare pentru a combate criminalitatea și hărțuirea pe internet; invită Comisia și statele membre să se asigure că drepturile de proprietate intelectuală nu constituie o barieră abuzivă sau discriminatorie împotriva accesului persoanelor cu dizabilități la materialele culturale și să examineze posibilitatea unei excepții obligatorii de la drepturile de autor în cazul utilizării necomerciale în folosul persoanelor cu dizabilități, utilizare care are legătură directă cu respectiva dizabilitate și în măsura impusă de aceasta; solicită să se pună în aplicare o abordare transversală a drepturilor omului în cazul persoanelor cu dizabilități în cadrul tuturor politicilor UE;

| 134. | reamintește că sportul este un instrument extrem de important în contextul incluziunii sociale, deoarece creează oportunități de interacțiune și de dobândire a competențelor sociale; solicită Comisiei și statelor membre, în conformitate cu articolul 30 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, să demareze programe specifice menite să facă activitățile și evenimentele sportive mai accesibile persoanelor cu dizabilități; remarcă faptul că dreptul de a avea acces deplin la evenimentele culturale sau la activitățile recreative este un drept fundamental și invită, prin urmare, Comisia să îmbunătățească accesibilitatea la astfel de evenimente, amplasamente, bunuri și servicii, inclusiv în domeniul audiovizual; salută inițiativele care vizează punerea la dispoziție a subtitrărilor sau descrierilor audio adaptate ale operelor audiovizuale și de alt tip, pentru a le face accesibile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

134.

reamintește că sportul este un instrument extrem de important în contextul incluziunii sociale, deoarece creează oportunități de interacțiune și de dobândire a competențelor sociale; solicită Comisiei și statelor membre, în conformitate cu articolul 30 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, să demareze programe specifice menite să facă activitățile și evenimentele sportive mai accesibile persoanelor cu dizabilități; remarcă faptul că dreptul de a avea acces deplin la evenimentele culturale sau la activitățile recreative este un drept fundamental și invită, prin urmare, Comisia să îmbunătățească accesibilitatea la astfel de evenimente, amplasamente, bunuri și servicii, inclusiv în domeniul audiovizual; salută inițiativele care vizează punerea la dispoziție a subtitrărilor sau descrierilor audio adaptate ale operelor audiovizuale și de alt tip, pentru a le face accesibile persoanelor cu dizabilități;

| 135. | consideră că ar trebui dezvoltate instrumente digitale pentru persoanele cu dizabilități, care să contribuie la integrarea sportivilor și sportivelor cu dizabilități, precum și platforme de muncă la distanță, de utilizare flexibilă și în comun a spațiilor de lucru; consideră, în plus, că educația de calitate și infrastructura sportivă din școli ar trebui adaptate la nevoile copiilor cu dizabilități și că, în fiecare stat membru, ar trebui să se instituie un cadru strategic național și regional de politici pentru învățarea de-a lungul vieții, care să conțină măsuri concrete pentru dezvoltarea competențelor persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

135.

consideră că ar trebui dezvoltate instrumente digitale pentru persoanele cu dizabilități, care să contribuie la integrarea sportivilor și sportivelor cu dizabilități, precum și platforme de muncă la distanță, de utilizare flexibilă și în comun a spațiilor de lucru; consideră, în plus, că educația de calitate și infrastructura sportivă din școli ar trebui adaptate la nevoile copiilor cu dizabilități și că, în fiecare stat membru, ar trebui să se instituie un cadru strategic național și regional de politici pentru învățarea de-a lungul vieții, care să conțină măsuri concrete pentru dezvoltarea competențelor persoanelor cu dizabilități;

| 136. | reamintește că subprogramul MEDIA din cadrul programului Europa Creativă ar trebui să acorde o atenție specială proiectelor care includ tema dizabilităților și că ar trebui subliniată, în acest sens, puterea educațională a filmelor și a festivalurilor; |
| --- | --- |

136.

reamintește că subprogramul MEDIA din cadrul programului Europa Creativă ar trebui să acorde o atenție specială proiectelor care includ tema dizabilităților și că ar trebui subliniată, în acest sens, puterea educațională a filmelor și a festivalurilor;

| 137. | susține că accesibilitatea este esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să poată beneficia pe deplin de oferta turistică europeană; |
| --- | --- |

137.

susține că accesibilitatea este esențială pentru ca persoanele cu dizabilități să poată beneficia pe deplin de oferta turistică europeană;

| 138. | subliniază faptul că serviciile turistice trebuie să țină seama de nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități, cum ar fi accesul ușor la informații, comunicare și dotări precum camerele, băile, toaletele și alte spații interioare; |
| --- | --- |

138.

subliniază faptul că serviciile turistice trebuie să țină seama de nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități, cum ar fi accesul ușor la informații, comunicare și dotări precum camerele, băile, toaletele și alte spații interioare;

| 139. | susține că principiul „turismul pentru toți” ar trebui să reprezinte punctul de referință pentru toate acțiunile legate de turism de la nivel național, regional, local sau european; subliniază că furnizorii de servicii turistice ar trebui să țină seama de nevoile persoanelor cu dizabilități, promovând adaptarea echipamentelor și activități de formare a personalului; |
| --- | --- |

139.

susține că principiul „turismul pentru toți” ar trebui să reprezinte punctul de referință pentru toate acțiunile legate de turism de la nivel național, regional, local sau european; subliniază că furnizorii de servicii turistice ar trebui să țină seama de nevoile persoanelor cu dizabilități, promovând adaptarea echipamentelor și activități de formare a personalului;

Obligații specifice

| 140. | cere dezvoltarea unor indicatori care au la bază drepturile omului și solicită statelor membre să prezinte date cantitative și calitative comparabile, defalcate în funcție de diverși factori, inclusiv gen, vârstă, situație profesională și dizabilitate, pentru toate activitățile desfășurate în UE; invită Comisia să finanțeze cercetarea și colectarea de date relevante, de exemplu privind accesibilitatea la servicii turistice și medicale, violența, abuzurile și exploatarea tuturor persoanelor cu toate tipurile de dizabilități din comunitate și din instituții; |
| --- | --- |

140.

cere dezvoltarea unor indicatori care au la bază drepturile omului și solicită statelor membre să prezinte date cantitative și calitative comparabile, defalcate în funcție de diverși factori, inclusiv gen, vârstă, situație profesională și dizabilitate, pentru toate activitățile desfășurate în UE; invită Comisia să finanțeze cercetarea și colectarea de date relevante, de exemplu privind accesibilitatea la servicii turistice și medicale, violența, abuzurile și exploatarea tuturor persoanelor cu toate tipurile de dizabilități din comunitate și din instituții;

| 141. | solicită Comisiei să armonizeze colectarea de date privind dizabilitățile prin intermediul anchetelor sociale la nivelul UE, în conformitate cu articolul 31 din UNCRPD, pentru a identifica cu precizie evoluțiile din sector și a le face cunoscute; subliniază faptul că această colectare de date ar trebui să utilizeze metodologii care sunt favorabile incluziunii tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv persoanelor cu dizabilități mai grave și celor care locuiesc în instituții; solicită ca toate datele colectate să respecte exigențele din domeniul drepturilor omului și al protecției datelor, inclusiv, dar nu numai, dispozițiile stabilite în Convenția europeană a drepturilor omului, în Carta europeană a drepturilor fundamentale și în Directiva europeană privind protecția datelor; subliniază că aceste anchete trebuie să fie cât mai specifice și mai focalizate și să fie urmate de studii adecvate și de ateliere în urma cărora să fie formulate măsuri corespunzătoare și eficiente; |
| --- | --- |

141.

solicită Comisiei să armonizeze colectarea de date privind dizabilitățile prin intermediul anchetelor sociale la nivelul UE, în conformitate cu articolul 31 din UNCRPD, pentru a identifica cu precizie evoluțiile din sector și a le face cunoscute; subliniază faptul că această colectare de date ar trebui să utilizeze metodologii care sunt favorabile incluziunii tuturor persoanelor cu dizabilități, inclusiv persoanelor cu dizabilități mai grave și celor care locuiesc în instituții; solicită ca toate datele colectate să respecte exigențele din domeniul drepturilor omului și al protecției datelor, inclusiv, dar nu numai, dispozițiile stabilite în Convenția europeană a drepturilor omului, în Carta europeană a drepturilor fundamentale și în Directiva europeană privind protecția datelor; subliniază că aceste anchete trebuie să fie cât mai specifice și mai focalizate și să fie urmate de studii adecvate și de ateliere în urma cărora să fie formulate măsuri corespunzătoare și eficiente;

| 142. | invită Comisia să integreze în mod sistematic drepturile persoanelor cu dizabilități în toate politicile și programele de cooperare internațională ale UE; |
| --- | --- |

142.

invită Comisia să integreze în mod sistematic drepturile persoanelor cu dizabilități în toate politicile și programele de cooperare internațională ale UE;

| 143. | subliniază importanța realizării tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) legate de dizabilități, în special a obiectivului 4 privind asigurarea unei educații favorabile incluziunii, echitabile și de calitate, și necesitatea de a crește numărul școlilor cu acces la infrastructură și materiale adaptate pentru elevii cu dizabilități și de a investi în dezvoltarea competențelor profesorilor cu privire la educația favorabilă incluziunii și la participarea copiilor la școală și în comunitate; |
| --- | --- |

143.

subliniază importanța realizării tuturor obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) legate de dizabilități, în special a obiectivului 4 privind asigurarea unei educații favorabile incluziunii, echitabile și de calitate, și necesitatea de a crește numărul școlilor cu acces la infrastructură și materiale adaptate pentru elevii cu dizabilități și de a investi în dezvoltarea competențelor profesorilor cu privire la educația favorabilă incluziunii și la participarea copiilor la școală și în comunitate;

| 144. | subliniază angajamentul de a nu exclude pe nimeni și faptul că dizabilitățile sunt menționate în ODD în secțiunile privind educația, creșterea și ocuparea forței de muncă, inegalitatea și accesibilitatea așezărilor umane, precum și în ceea ce privește colectarea de date și monitorizarea ODD și recomandă UE să își asume rolul de lider în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD ce vizează incluziunea persoanelor cu dizabilități; subliniază, de asemenea, trimiterile la Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre (DRR); |
| --- | --- |

144.

subliniază angajamentul de a nu exclude pe nimeni și faptul că dizabilitățile sunt menționate în ODD în secțiunile privind educația, creșterea și ocuparea forței de muncă, inegalitatea și accesibilitatea așezărilor umane, precum și în ceea ce privește colectarea de date și monitorizarea ODD și recomandă UE să își asume rolul de lider în ceea ce privește punerea în aplicare a ODD ce vizează incluziunea persoanelor cu dizabilități; subliniază, de asemenea, trimiterile la Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre (DRR);

| 145. | recomandă ca UE să își asume rolul de lider în ceea ce privește includerea persoanelor cu dizabilități la punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și să stabilească un plan de lucru și o evaluare intermediară a planului de lucru pentru a garanta un sistem de monitorizare și de evaluare și pentru a asigura asumarea răspunderii de către UE; |
| --- | --- |

145.

recomandă ca UE să își asume rolul de lider în ceea ce privește includerea persoanelor cu dizabilități la punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și să stabilească un plan de lucru și o evaluare intermediară a planului de lucru pentru a garanta un sistem de monitorizare și de evaluare și pentru a asigura asumarea răspunderii de către UE;

| 146. | invită Comisia să elaboreze un plan de punere în aplicare a ODD și a inițiativelor ce vizează reducerea riscurilor de dezastre, în conformitate cu UNCRPD; subliniază faptul că acest plan ar trebui să aducă o contribuție importantă la definirea indicatorilor în domenii legate de dizabilități și de incluziunea socioeconomică; evidențiază că, la definirea indicatorilor ODD, sărăcia, protecția socială, asigurarea de sănătate, violența împotriva femeilor, sănătatea și drepturile sexuale și reproductive, accesul la apă și salubritate și la energie, reziliența în fața dezastrelor și înregistrarea nașterilor merită o atenție deosebită; |
| --- | --- |

146.

invită Comisia să elaboreze un plan de punere în aplicare a ODD și a inițiativelor ce vizează reducerea riscurilor de dezastre, în conformitate cu UNCRPD; subliniază faptul că acest plan ar trebui să aducă o contribuție importantă la definirea indicatorilor în domenii legate de dizabilități și de incluziunea socioeconomică; evidențiază că, la definirea indicatorilor ODD, sărăcia, protecția socială, asigurarea de sănătate, violența împotriva femeilor, sănătatea și drepturile sexuale și reproductive, accesul la apă și salubritate și la energie, reziliența în fața dezastrelor și înregistrarea nașterilor merită o atenție deosebită;

| 147. | subliniază faptul că toate politicile și programele UE, atât pe plan extern, cât și pe plan intern, trebuie să respecte dispozițiile UNCRPD și să stabilească măsuri specifice, care să garanteze că drepturile persoanelor cu dizabilități sunt integrate în toate domeniile, inclusiv în politicile și programele din domeniul umanitar și al dezvoltării; în acest sens, solicită UE să adopte o politică armonizată cu privire la dezvoltarea care acordă atenția cuvenită persoanelor cu dizabilități și să stabilească o abordare sistematică și instituționalizată pentru a integra drepturile persoanelor cu dizabilități în toate politicile și programele de cooperare internațională ale UE; |
| --- | --- |

147.

subliniază faptul că toate politicile și programele UE, atât pe plan extern, cât și pe plan intern, trebuie să respecte dispozițiile UNCRPD și să stabilească măsuri specifice, care să garanteze că drepturile persoanelor cu dizabilități sunt integrate în toate domeniile, inclusiv în politicile și programele din domeniul umanitar și al dezvoltării; în acest sens, solicită UE să adopte o politică armonizată cu privire la dezvoltarea care acordă atenția cuvenită persoanelor cu dizabilități și să stabilească o abordare sistematică și instituționalizată pentru a integra drepturile persoanelor cu dizabilități în toate politicile și programele de cooperare internațională ale UE;

| 148. | recomandă ca delegațiile și agențiile UE să dovedească o înțelegere adecvată a strategiilor europene privind persoanele cu dizabilități și să acționeze într-un mod incluziv și accesibil; recomandă înființarea, în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă, a unui „punct de contact” privind UNCRPD; solicită introducerea urgentă a noțiunii de dizabilitate în toate cursurile de formare pe teme de drepturile omului oferite în cadrul misiunilor politicii de securitate și apărare comune (PSAC); |
| --- | --- |

148.

recomandă ca delegațiile și agențiile UE să dovedească o înțelegere adecvată a strategiilor europene privind persoanele cu dizabilități și să acționeze într-un mod incluziv și accesibil; recomandă înființarea, în cadrul Serviciului European de Acțiune Externă, a unui „punct de contact” privind UNCRPD; solicită introducerea urgentă a noțiunii de dizabilitate în toate cursurile de formare pe teme de drepturile omului oferite în cadrul misiunilor politicii de securitate și apărare comune (PSAC);

| 149. | invită, de asemenea, UE:






  — | să pună la punct mai multe proiecte de dezvoltare care vizează în mod specific persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- | --- |

149.

invită, de asemenea, UE:

—

să pună la punct mai multe proiecte de dezvoltare care vizează în mod specific persoanele cu dizabilități;

| — | să instituie un mecanism pentru consolidarea capacității și schimbul de bune practici între diferitele instituții ale UE și între UE și statele membre în ceea ce privește ajutorul umanitar accesibil și care ia în calcul persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

—

să instituie un mecanism pentru consolidarea capacității și schimbul de bune practici între diferitele instituții ale UE și între UE și statele membre în ceea ce privește ajutorul umanitar accesibil și care ia în calcul persoanele cu dizabilități;

| — | să instituie puncte de contact pentru aspectele legate de dizabilități în delegațiile UE, numind agenți care au formarea adecvată și care își pot pune experiența și profesionalismul în slujba persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

—

să instituie puncte de contact pentru aspectele legate de dizabilități în delegațiile UE, numind agenți care au formarea adecvată și care își pot pune experiența și profesionalismul în slujba persoanelor cu dizabilități;

| — | să trateze aspectele legate de dizabilități în dialogurile cu țările partenere și să sprijine și să se implice în cooperarea strategică cu ONG-urile din domeniul dizabilităților din țările partenere; |
| --- | --- |

—

să trateze aspectele legate de dizabilități în dialogurile cu țările partenere și să sprijine și să se implice în cooperarea strategică cu ONG-urile din domeniul dizabilităților din țările partenere;

| — | să revizuiască cadrul financiar multianual (CFM) și Fondul european de dezvoltare (FED) în conformitate cu UNCRPD; |
| --- | --- |

—

să revizuiască cadrul financiar multianual (CFM) și Fondul european de dezvoltare (FED) în conformitate cu UNCRPD;

| — | să includă în posibilul nou Consens european privind dezvoltarea o referire la integrarea aspectelor legate de persoanele cu dizabilități în toate politicile UE; |
| --- | --- |

—

să includă în posibilul nou Consens european privind dezvoltarea o referire la integrarea aspectelor legate de persoanele cu dizabilități în toate politicile UE;

| — | să aibă în vedere alocarea de fonduri destinate tuturor politicilor și programelor de cooperare internațională ale UE în beneficiul programelor naționale pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

—

să aibă în vedere alocarea de fonduri destinate tuturor politicilor și programelor de cooperare internațională ale UE în beneficiul programelor naționale pentru persoanele cu dizabilități;

| — | să garanteze îngrijire timpurie, adecvată și completă pentru copiii în situație de risc, având în vedere importanța intervenției precoce în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

—

să garanteze îngrijire timpurie, adecvată și completă pentru copiii în situație de risc, având în vedere importanța intervenției precoce în astfel de cazuri;

| 150. | salută noul obiectiv 12 prevăzut de Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019; invită Comisia să se asigure că implementarea Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități este adusă în mod sistematic în discuție în dialogurile purtate cu țările terțe pe tema drepturilor omului; invită Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului să fie în prima linie și să monitorizeze progresele în domeniu, acordând o atenție specială eforturilor de standardizare legate de accesibilitate; |
| --- | --- |

150.

salută noul obiectiv 12 prevăzut de Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația pentru perioada 2015-2019; invită Comisia să se asigure că implementarea Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități este adusă în mod sistematic în discuție în dialogurile purtate cu țările terțe pe tema drepturilor omului; invită Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului să fie în prima linie și să monitorizeze progresele în domeniu, acordând o atenție specială eforturilor de standardizare legate de accesibilitate;

| 151. | sprijină includerea efectivă a persoanelor cu dizabilități în societate, și anume în comunitățile locale, precum și finanțarea serviciilor pentru persoanele care trăiesc independent, prin intermediul unor programe în cadrul instrumentelor de finanțare ale acțiunii externe; solicită o utilizare mai rațională a fondurilor structurale ale UE; cere o evaluare intermediară a instrumentelor de finanțare externă pentru a analiza cât de eficient au contribuit aceste instrumente la incluziunea persoanelor cu dizabilități în societate, la înlăturarea barierelor și la promovarea accesibilității; cere, totodată, ca toate cheltuielile aferente programelor UE care sprijină instituționalizarea să evite segregarea persoanelor cu dizabilități; solicită consolidarea și monitorizarea cheltuielilor în consultare cu organizațiile care se ocupă de problematica dizabilităților; |
| --- | --- |

151.

sprijină includerea efectivă a persoanelor cu dizabilități în societate, și anume în comunitățile locale, precum și finanțarea serviciilor pentru persoanele care trăiesc independent, prin intermediul unor programe în cadrul instrumentelor de finanțare ale acțiunii externe; solicită o utilizare mai rațională a fondurilor structurale ale UE; cere o evaluare intermediară a instrumentelor de finanțare externă pentru a analiza cât de eficient au contribuit aceste instrumente la incluziunea persoanelor cu dizabilități în societate, la înlăturarea barierelor și la promovarea accesibilității; cere, totodată, ca toate cheltuielile aferente programelor UE care sprijină instituționalizarea să evite segregarea persoanelor cu dizabilități; solicită consolidarea și monitorizarea cheltuielilor în consultare cu organizațiile care se ocupă de problematica dizabilităților;

| 152. | propune ca întreg personalul angajat de UE în gestionarea frontierelor sale externe și a centrelor pentru primirea solicitanților de azil să urmeze o formare specifică, pertinentă pentru nevoile persoanelor cu dizabilități, pentru a se garanta că nevoile acestora sunt satisfăcute; |
| --- | --- |

152.

propune ca întreg personalul angajat de UE în gestionarea frontierelor sale externe și a centrelor pentru primirea solicitanților de azil să urmeze o formare specifică, pertinentă pentru nevoile persoanelor cu dizabilități, pentru a se garanta că nevoile acestora sunt satisfăcute;

| 153. | salută retragerea Comisiei din cadrul independent de monitorizare (Cadrul UE); se angajează să găsească o structură optimă pentru Cadrul UE, astfel încât acesta să fie în deplină conformitate cu UNCRPD și cu Principiile de la Paris și recomandă revizuirea și modificarea Codului de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități astfel încât să fie implicat și Parlamentul European; |
| --- | --- |

153.

salută retragerea Comisiei din cadrul independent de monitorizare (Cadrul UE); se angajează să găsească o structură optimă pentru Cadrul UE, astfel încât acesta să fie în deplină conformitate cu UNCRPD și cu Principiile de la Paris și recomandă revizuirea și modificarea Codului de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități astfel încât să fie implicat și Parlamentul European;

| 154. | subliniază necesitatea unei cooperări politice mai intense în cadrul stabilit, inclusiv în ceea ce privește resursele financiare și umane, pentru a garanta că acesta poate să își îndeplinească obligațiile și să pună în aplicare recomandările din UNCRPD; |
| --- | --- |

154.

subliniază necesitatea unei cooperări politice mai intense în cadrul stabilit, inclusiv în ceea ce privește resursele financiare și umane, pentru a garanta că acesta poate să își îndeplinească obligațiile și să pună în aplicare recomandările din UNCRPD;

| 155. | acordă cea mai mare importanță articolului 33 din UNCRPD („Punerea în aplicare și monitorizarea la nivel național”), precum și observațiilor finale 76 și 77 ale Comitetului pentru UNCRPD și, prin urmare, salută aprobarea de către Comitetul pentru UNCRPD a prezenței Parlamentului în Cadrul UE; |
| --- | --- |

155.

acordă cea mai mare importanță articolului 33 din UNCRPD („Punerea în aplicare și monitorizarea la nivel național”), precum și observațiilor finale 76 și 77 ale Comitetului pentru UNCRPD și, prin urmare, salută aprobarea de către Comitetul pentru UNCRPD a prezenței Parlamentului în Cadrul UE;

| 156. | invită autoritățile bugetare să aloce resurse adecvate pentru a permite Cadrului UE să își îndeplinească funcțiile în mod independent; |
| --- | --- |

156.

invită autoritățile bugetare să aloce resurse adecvate pentru a permite Cadrului UE să își îndeplinească funcțiile în mod independent;

| 157. | reamintește că Comisia pentru petiții asigură, în temeiul articolului 227 din TFUE, o protecție activă a cetățenilor europeni (persoane fizice sau juridice), permițându-le acestora să sesizeze, în legătură cu o încălcare a drepturilor lor, instituțiile europene, naționale și locale, inclusiv ca urmare a punerii în aplicare a politicilor europene al căror obiectiv este aplicarea CRPD, în contextul Declarației cu privire la delimitarea competențelor, anexată Actului final de adoptare a tratatului; |
| --- | --- |

157.

reamintește că Comisia pentru petiții asigură, în temeiul articolului 227 din TFUE, o protecție activă a cetățenilor europeni (persoane fizice sau juridice), permițându-le acestora să sesizeze, în legătură cu o încălcare a drepturilor lor, instituțiile europene, naționale și locale, inclusiv ca urmare a punerii în aplicare a politicilor europene al căror obiectiv este aplicarea CRPD, în contextul Declarației cu privire la delimitarea competențelor, anexată Actului final de adoptare a tratatului;

| 158. | subliniază recunoașterea Comisiei pentru petiții drept unul dintre instrumentele instituționale ale UE (împreună cu Ombudsmanul, care protejează cetățenii în cazurile de administrare defectuoasă) care poate asuma funcția de protecție în cadrul monitorizării independente, în conformitate cu principiile de funcționare a instituțiilor naționale de protecție și de promovare a drepturilor omului („Principiile de la Paris”), adoptate de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în cadrul rezoluției sale 48/134 din 1993; |
| --- | --- |

158.

subliniază recunoașterea Comisiei pentru petiții drept unul dintre instrumentele instituționale ale UE (împreună cu Ombudsmanul, care protejează cetățenii în cazurile de administrare defectuoasă) care poate asuma funcția de protecție în cadrul monitorizării independente, în conformitate cu principiile de funcționare a instituțiilor naționale de protecție și de promovare a drepturilor omului („Principiile de la Paris”), adoptate de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în cadrul rezoluției sale 48/134 din 1993;

| 159. | reamintește că, pentru îndeplinirea rolului său de protecție, Comisia pentru petiții pune în serviciul monitorizării independente funcțiile sale de investigare preliminară a încălcării dreptului UE, în conformitate cu UNCRPD, de transmitere a petițiilor altor comisii parlamentare pentru investigarea acestora și luarea măsurilor adecvate și cele de realizare a unor vizite la fața locului pentru a aduna informații și a intra în contact cu autoritățile naționale; |
| --- | --- |

159.

reamintește că, pentru îndeplinirea rolului său de protecție, Comisia pentru petiții pune în serviciul monitorizării independente funcțiile sale de investigare preliminară a încălcării dreptului UE, în conformitate cu UNCRPD, de transmitere a petițiilor altor comisii parlamentare pentru investigarea acestora și luarea măsurilor adecvate și cele de realizare a unor vizite la fața locului pentru a aduna informații și a intra în contact cu autoritățile naționale;

| 160. | reamintește că, în fiecare an, Comisia pentru petiții primește un număr semnificativ de petiții din partea persoanelor cu dizabilități, fapt care demonstrează că milioane de persoane din întreaga Europă se confruntă cu dificultăți cotidiene în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, la educație și la mijloacele de transport sau participarea la viața politică, publică și culturală; atrage atenția asupra importanței articolului 29 din UNCRPD privind participarea fără discriminare a persoanelor cu dizabilități la viața politică și publică; |
| --- | --- |

160.

reamintește că, în fiecare an, Comisia pentru petiții primește un număr semnificativ de petiții din partea persoanelor cu dizabilități, fapt care demonstrează că milioane de persoane din întreaga Europă se confruntă cu dificultăți cotidiene în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, la educație și la mijloacele de transport sau participarea la viața politică, publică și culturală; atrage atenția asupra importanței articolului 29 din UNCRPD privind participarea fără discriminare a persoanelor cu dizabilități la viața politică și publică;

| 161. | reamintește că petițiile care s-au bucurat de cea mai mare atenție au fost adeseori sprijinite de organizații ale societății civile care reprezintă persoanele cu dizabilități, motiv pentru care este necesar să se promoveze și să se facă cunoscut rolul de protecție și eficiența petițiilor care privesc încălcarea acestor drepturi; salută rolul pe care îl au aceste organizații în promovarea incluziunii sociale și în îmbunătățirea calității vieții persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

161.

reamintește că petițiile care s-au bucurat de cea mai mare atenție au fost adeseori sprijinite de organizații ale societății civile care reprezintă persoanele cu dizabilități, motiv pentru care este necesar să se promoveze și să se facă cunoscut rolul de protecție și eficiența petițiilor care privesc încălcarea acestor drepturi; salută rolul pe care îl au aceste organizații în promovarea incluziunii sociale și în îmbunătățirea calității vieții persoanelor cu dizabilități;

| 162. | ia act de petițiile care descriu cazuri de abuzuri în unele state membre legate de asigurarea unui nivel de subzistență pentru persoanele cu dizabilități, care nu se limitează numai la neplata subvențiilor asigurate prin lege, ci vizează și cazuri cum ar fi cel din petiția nr. 1062/2014 în care autoritățile se pare că au adoptat decizii administrative arbitrare, în baza unor evaluări medicale îndoielnice, pentru a reduce indemnizațiile acordate anterior, ceea ce are ca efect reducerea efectivă a gradului de dizabilitate; invită autoritățile naționale, regionale și locale vizate să fie mai sensibile față de implicațiile unor astfel de acțiuni pentru viața persoanelor afectate și pentru familiile lor și solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție diferitele politici și măsuri conexe aplicate în diferitele state membre în ceea ce privește dizabilitățile; |
| --- | --- |

162.

ia act de petițiile care descriu cazuri de abuzuri în unele state membre legate de asigurarea unui nivel de subzistență pentru persoanele cu dizabilități, care nu se limitează numai la neplata subvențiilor asigurate prin lege, ci vizează și cazuri cum ar fi cel din petiția nr. 1062/2014 în care autoritățile se pare că au adoptat decizii administrative arbitrare, în baza unor evaluări medicale îndoielnice, pentru a reduce indemnizațiile acordate anterior, ceea ce are ca efect reducerea efectivă a gradului de dizabilitate; invită autoritățile naționale, regionale și locale vizate să fie mai sensibile față de implicațiile unor astfel de acțiuni pentru viața persoanelor afectate și pentru familiile lor și solicită Comisiei să monitorizeze cu atenție diferitele politici și măsuri conexe aplicate în diferitele state membre în ceea ce privește dizabilitățile;

| 163. | constată că unele dintre statele membre care au ratificat UNCRPD nu au înființat și nici nu au desemnat încă organismele care să pună în aplicare convenția și să monitorizeze respectarea acesteia, astfel cum se prevede la articolul 33; constată că activitatea organismelor care au fost înființate, în special a cadrelor de monitorizare instituite în temeiul articolului 33 alineatul (2), este împiedicată de insuficiența resurselor umane și financiare și de lipsa unui temei juridic solid pentru desemnarea lor; |
| --- | --- |

163.

constată că unele dintre statele membre care au ratificat UNCRPD nu au înființat și nici nu au desemnat încă organismele care să pună în aplicare convenția și să monitorizeze respectarea acesteia, astfel cum se prevede la articolul 33; constată că activitatea organismelor care au fost înființate, în special a cadrelor de monitorizare instituite în temeiul articolului 33 alineatul (2), este împiedicată de insuficiența resurselor umane și financiare și de lipsa unui temei juridic solid pentru desemnarea lor;

| 164. | îndeamnă toate statele membre să aloce cadrelor de monitorizare înființate în temeiul articolului 33 alineatul (2) resurse financiare și umane suficiente și stabile pentru ca aceste cadre să-și poată îndeplini funcțiile; consideră că statele membre ar trebui, de asemenea, să garanteze independența cadrelor de monitorizare, asigurându-se că funcționarea și componența acestora țin seama de Principiile de la Paris privind funcționarea instituțiilor naționale ale drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 33 alineatul (2), acest lucru putând fi sprijinit prin crearea unui temei juridic oficial, care să stabilească clar rolul și sfera de competență a cadrelor de monitorizare; îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să desemneze cât mai curând posibil organismele prevăzute la articolul 33 și să le atribuie resursele și mandatele necesare pentru punerea efectivă în aplicare și monitorizarea obligațiilor ce le revin conform UNCRPD; |
| --- | --- |

164.

îndeamnă toate statele membre să aloce cadrelor de monitorizare înființate în temeiul articolului 33 alineatul (2) resurse financiare și umane suficiente și stabile pentru ca aceste cadre să-și poată îndeplini funcțiile; consideră că statele membre ar trebui, de asemenea, să garanteze independența cadrelor de monitorizare, asigurându-se că funcționarea și componența acestora țin seama de Principiile de la Paris privind funcționarea instituțiilor naționale ale drepturilor omului, astfel cum se prevede la articolul 33 alineatul (2), acest lucru putând fi sprijinit prin crearea unui temei juridic oficial, care să stabilească clar rolul și sfera de competență a cadrelor de monitorizare; îndeamnă statele membre care nu au făcut încă acest lucru să desemneze cât mai curând posibil organismele prevăzute la articolul 33 și să le atribuie resursele și mandatele necesare pentru punerea efectivă în aplicare și monitorizarea obligațiilor ce le revin conform UNCRPD;

| 165. | subliniază că rețeaua UNCRPD trebuie consolidată pentru a coordona în mod adecvat aplicarea UNCRPD la nivel intern, dar și interinstituțional, implicând, totodată, în mod activ și consultând temeinic persoanele cu dizabilități și organizațiile care le reprezintă în toate activitățile și reuniunile sale; |
| --- | --- |

165.

subliniază că rețeaua UNCRPD trebuie consolidată pentru a coordona în mod adecvat aplicarea UNCRPD la nivel intern, dar și interinstituțional, implicând, totodată, în mod activ și consultând temeinic persoanele cu dizabilități și organizațiile care le reprezintă în toate activitățile și reuniunile sale;

| 166. | îndeamnă toate instituțiile, agențiile și organele UE să stabilească puncte de contact și subliniază necesitatea unui mecanism orizontal de coordonare interinstituțională la nivelul direcțiilor generale și al instituțiilor UE; solicită ca măsurile necesare să facă parte dintr-o strategie privind punerea în aplicare a UNCRPD; |
| --- | --- |

166.

îndeamnă toate instituțiile, agențiile și organele UE să stabilească puncte de contact și subliniază necesitatea unui mecanism orizontal de coordonare interinstituțională la nivelul direcțiilor generale și al instituțiilor UE; solicită ca măsurile necesare să facă parte dintr-o strategie privind punerea în aplicare a UNCRPD;

| 167. | solicită consolidarea coordonării interinstituționale dintre mecanismele de aplicare ale diferitelor instituții UE; |
| --- | --- |

167.

solicită consolidarea coordonării interinstituționale dintre mecanismele de aplicare ale diferitelor instituții UE;

Respectarea convenției de către instituțiile UE (în calitate de administrații publice)

| 168. | consideră că este importantă organizarea de către Comisia pentru petiții a unor evenimente specifice, care să se bazeze pe petițiile din domeniul dizabilităților, și subliniază rolul important al dialogului cu diverse părți interesate, precum și al contribuțiilor din partea acestora, inclusiv al dialogului cu alte comisii relevante ale Parlamentului European, membri ai cadrului UE pentru UNCRPD, organizații ale societății civile care reprezintă persoanele cu dizabilități și membri ai mediului academic; |
| --- | --- |

168.

consideră că este importantă organizarea de către Comisia pentru petiții a unor evenimente specifice, care să se bazeze pe petițiile din domeniul dizabilităților, și subliniază rolul important al dialogului cu diverse părți interesate, precum și al contribuțiilor din partea acestora, inclusiv al dialogului cu alte comisii relevante ale Parlamentului European, membri ai cadrului UE pentru UNCRPD, organizații ale societății civile care reprezintă persoanele cu dizabilități și membri ai mediului academic;

| 169. | salută faptul că audierea publică intitulată „Protecția drepturilor persoanelor cu dizabilități din perspectiva petițiilor primite”, organizată de către Comisia pentru petiții la 15 octombrie 2015, a îndeplinit standarde înalte de accesibilitate și recomandă ca, în viitor, toate reuniunile comisiilor Parlamentului să fie accesibile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

169.

salută faptul că audierea publică intitulată „Protecția drepturilor persoanelor cu dizabilități din perspectiva petițiilor primite”, organizată de către Comisia pentru petiții la 15 octombrie 2015, a îndeplinit standarde înalte de accesibilitate și recomandă ca, în viitor, toate reuniunile comisiilor Parlamentului să fie accesibile persoanelor cu dizabilități;

| 170. | salută utilizarea scrierii Braille pentru comunicarea cu petiționarii și încurajează toate instituțiile UE să folosească limbajul semnelor, formate easy-to-read și scrierea Braille în cadrul comunicării lor cu cetățenii, pentru a continua și a consolida măsurile de includere a cetățenilor în instituțiile și proiectele europene; |
| --- | --- |

170.

salută utilizarea scrierii Braille pentru comunicarea cu petiționarii și încurajează toate instituțiile UE să folosească limbajul semnelor, formate easy-to-read și scrierea Braille în cadrul comunicării lor cu cetățenii, pentru a continua și a consolida măsurile de includere a cetățenilor în instituțiile și proiectele europene;

| 171. | solicită statelor membre și instituțiilor UE să se asigure că oportunitățile de participare la procesele de consultare a publicului sunt făcute cunoscute în mod clar și pe scară largă prin intermediul mijloacelor de comunicare accesibile persoanelor cu dizabilități care folosesc limbaje precum alfabetul Braille sau versiunile easy-to-read; |
| --- | --- |

171.

solicită statelor membre și instituțiilor UE să se asigure că oportunitățile de participare la procesele de consultare a publicului sunt făcute cunoscute în mod clar și pe scară largă prin intermediul mijloacelor de comunicare accesibile persoanelor cu dizabilități care folosesc limbaje precum alfabetul Braille sau versiunile easy-to-read;

| 172. | invită statele membre și instituțiile UE să aducă la cunoștință în mod clar și pe larg oportunitățile de participare la procesele consultative, folosind modalități de comunicare accesibile, să asigure posibilitatea efectuării de contribuții în alte formate, cum ar fi Braille sau formatele easy-to-read, precum și accesibilitatea deplină pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv pentru persoanele cu handicap intelectual și cognitiv, a audierilor publice și a reuniunilor în care se discută propunerile de legi și de politici; |
| --- | --- |

172.

invită statele membre și instituțiile UE să aducă la cunoștință în mod clar și pe larg oportunitățile de participare la procesele consultative, folosind modalități de comunicare accesibile, să asigure posibilitatea efectuării de contribuții în alte formate, cum ar fi Braille sau formatele easy-to-read, precum și accesibilitatea deplină pentru persoanele cu dizabilități, inclusiv pentru persoanele cu handicap intelectual și cognitiv, a audierilor publice și a reuniunilor în care se discută propunerile de legi și de politici;

| 173. | subliniază necesitatea de a facilita participarea și libertatea de exprimare efectivă a persoanelor cu handicap la evenimente și reuniuni publice găzduite de instituții sau organizate în incintele lor, punând la dispoziție subtitrări complexe și interpretare în limbajul semnelor, documente în limbaj Braille și în formate easy-to-read; |
| --- | --- |

173.

subliniază necesitatea de a facilita participarea și libertatea de exprimare efectivă a persoanelor cu handicap la evenimente și reuniuni publice găzduite de instituții sau organizate în incintele lor, punând la dispoziție subtitrări complexe și interpretare în limbajul semnelor, documente în limbaj Braille și în formate easy-to-read;

| 174. | solicită Consiliului superior al Școlilor Europene, inclusiv Comisiei, să asigure în școlile europene o educație de calitate, favorabilă incluziunii, în conformitate cu cerințele UNCRPD în ceea ce privește evaluările multidisciplinare, includerea copiilor cu dizabilități și punerea la dispoziție a unor amenajări corespunzătoare, garantând participarea părinților cu dizabilități; |
| --- | --- |

174.

solicită Consiliului superior al Școlilor Europene, inclusiv Comisiei, să asigure în școlile europene o educație de calitate, favorabilă incluziunii, în conformitate cu cerințele UNCRPD în ceea ce privește evaluările multidisciplinare, includerea copiilor cu dizabilități și punerea la dispoziție a unor amenajări corespunzătoare, garantând participarea părinților cu dizabilități;

| 175. | invită instituțiile să susțină și să promoveze activitatea Agenției europene pentru educația incluzivă și pentru nevoi speciale; |
| --- | --- |

175.

invită instituțiile să susțină și să promoveze activitatea Agenției europene pentru educația incluzivă și pentru nevoi speciale;

| 176. | solicită UE să revizuiască normele privind Sistemul comun de asigurări de sănătate, sistemul de pensii și măsurile de securitate și protecție socială legate de dizabilități, pentru a garanta nediscriminarea și acordarea de oportunități egale persoanelor cu dizabilități, printre altele prin recunoașterea faptului că nevoile de sănătate legate de dizabilități nu sunt echivalente unor boli și prin promovarea traiului și muncii independente prin rambursarea completă a costurilor suplimentare ale dotărilor sau serviciilor necesare pentru desfășurarea activității profesionale (de exemplu, imprimantă Braille, aparate auditive, interpretare în limbajul semnelor, servicii de subtitrare etc.); |
| --- | --- |

176.

solicită UE să revizuiască normele privind Sistemul comun de asigurări de sănătate, sistemul de pensii și măsurile de securitate și protecție socială legate de dizabilități, pentru a garanta nediscriminarea și acordarea de oportunități egale persoanelor cu dizabilități, printre altele prin recunoașterea faptului că nevoile de sănătate legate de dizabilități nu sunt echivalente unor boli și prin promovarea traiului și muncii independente prin rambursarea completă a costurilor suplimentare ale dotărilor sau serviciilor necesare pentru desfășurarea activității profesionale (de exemplu, imprimantă Braille, aparate auditive, interpretare în limbajul semnelor, servicii de subtitrare etc.);

| 177. | îndeamnă instituțiile, agențiile și organismele să se asigure că statutele funcționarilor în vigoare sunt puse în aplicare integral și eficient, în conformitate cu UNCRPD, și că normele interne și dispozițiile de aplicare sunt dezvoltate prin aplicarea deplină a dispozițiilor UNCRPD, în cadrul unui proces deschis, care acordă atenția cuvenită persoanelor cu dizabilități, pentru a da curs observațiilor finale; |
| --- | --- |

177.

îndeamnă instituțiile, agențiile și organismele să se asigure că statutele funcționarilor în vigoare sunt puse în aplicare integral și eficient, în conformitate cu UNCRPD, și că normele interne și dispozițiile de aplicare sunt dezvoltate prin aplicarea deplină a dispozițiilor UNCRPD, în cadrul unui proces deschis, care acordă atenția cuvenită persoanelor cu dizabilități, pentru a da curs observațiilor finale;

| 178. | solicită asigurarea unor amenajări corespunzătoare, bazate pe necesități și compatibile cu UNCRPD, pentru persoanele cu dizabilități sau persoanele care au membri de familie cu dizabilități și care lucrează la instituțiile europene, acordând o atenție deosebită nevoilor părinților cu dizabilități; |
| --- | --- |

178.

solicită asigurarea unor amenajări corespunzătoare, bazate pe necesități și compatibile cu UNCRPD, pentru persoanele cu dizabilități sau persoanele care au membri de familie cu dizabilități și care lucrează la instituțiile europene, acordând o atenție deosebită nevoilor părinților cu dizabilități;

| 179. | îndeamnă instituțiile să adopte politici cuprinzătoare de recrutare, păstrare și promovare, care să includă măsuri pozitive temporare, pentru a crește în mod activ și substanțial numărul funcționarilor sau personalului și stagiarilor cu dizabilități, inclusiv cu dizabilități psihosociale și intelectuale, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/78/CE; |
| --- | --- |

179.

îndeamnă instituțiile să adopte politici cuprinzătoare de recrutare, păstrare și promovare, care să includă măsuri pozitive temporare, pentru a crește în mod activ și substanțial numărul funcționarilor sau personalului și stagiarilor cu dizabilități, inclusiv cu dizabilități psihosociale și intelectuale, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/78/CE;

| 180. | recomandă ca, în consultare cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, să se elaboreze module cuprinzătoare de formare a personalului cu privire la CNUDPH, punând accentul pe personalul din prima linie, pe cel de conducere și pe cel responsabil de achizițiile publice; |
| --- | --- |

180.

recomandă ca, în consultare cu organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități, să se elaboreze module cuprinzătoare de formare a personalului cu privire la CNUDPH, punând accentul pe personalul din prima linie, pe cel de conducere și pe cel responsabil de achizițiile publice;

| 181. | îndeamnă instituțiile UE să asigure accesibilitatea conținuturilor și aplicațiilor aflate pe internet, inclusiv pe intranet, precum și a tuturor documentelor și a conținuturilor audiovizuale esențiale, asigurând, totodată, accesibilitatea fizică a clădirilor acestora; |
| --- | --- |

181.

îndeamnă instituțiile UE să asigure accesibilitatea conținuturilor și aplicațiilor aflate pe internet, inclusiv pe intranet, precum și a tuturor documentelor și a conținuturilor audiovizuale esențiale, asigurând, totodată, accesibilitatea fizică a clădirilor acestora;

| 182. | invită Comisia să coopereze strâns cu alte instituții, organisme și agenții ale UE, precum și cu statele membre, în vederea coordonării măsurilor de punere în practică efectivă și sistematică a observațiilor finale, eventual prin intermediul unei strategii privind aplicarea UNCRPD; |
| --- | --- |

182.

invită Comisia să coopereze strâns cu alte instituții, organisme și agenții ale UE, precum și cu statele membre, în vederea coordonării măsurilor de punere în practică efectivă și sistematică a observațiilor finale, eventual prin intermediul unei strategii privind aplicarea UNCRPD;

| 183. | solicită UE și statelor membre să asigure consultarea și participarea structurată și sistematică a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități atunci când iau măsuri pentru a pune în aplicare observațiile finale; |
| --- | --- |

183.

solicită UE și statelor membre să asigure consultarea și participarea structurată și sistematică a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități atunci când iau măsuri pentru a pune în aplicare observațiile finale;

| 184. | consideră, în ceea ce privește articolul 35 din UNCRPD, care obligă statele membre semnatare ale convenției să prezinte un raport inițial și rapoarte ulterioare privind modul în care pun în aplicare convenția, că este necesar ca aceste rapoarte să fie prezentate o dată la patru ani și să fie elaborate cu participarea organizațiilor persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

184.

consideră, în ceea ce privește articolul 35 din UNCRPD, care obligă statele membre semnatare ale convenției să prezinte un raport inițial și rapoarte ulterioare privind modul în care pun în aplicare convenția, că este necesar ca aceste rapoarte să fie prezentate o dată la patru ani și să fie elaborate cu participarea organizațiilor persoanelor cu dizabilități;

o

o o

| 185. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

185.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  CRPD/C/EU/CO/1.

(3)  CRPD/C/EU/Q/1.

(4)  A/RES/64/142.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(6)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0059.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0321.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0320.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0286.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0261.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0208.

(13)  JO C 75, 26.2.2016, p. 130.

(14)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(15)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(16)  CJUE, cauzele conexate C-335/11 și C-337/11 HK Danmark, 11 aprilie 2013, punctele 29-30; CJUE, cauza C-363/12 Z, 18 martie 2014, punctul 73; CJUE, cauza C-356/12 Glatzel, 22 mai 2014, punctul 68.

(17)  Raportul FRA: Violența împotriva copiilor cu dizabilități: legislația, politicile și programele din UE”, http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2015-violence-against-children-with-disabilities_en.pdf

(18)  Raportul FRA, Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE. Principalele rezultate: http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-2014-vaw-survey-main-results-apr14_en.pdf

(19)  Van Straaten et al. (2015). „Self-reported care needs of Dutch homeless people with and without a suspected intellectual disability: a 1.5-year follow-up study” (Nevoi de îngrijire raportate de persoanele fără adăpost din Olanda cu și fără un handicap intelectul suspectat: studiu de monitorizare după 1,5 ani), publicat în „Health Soc Care Community”, 1 octombrie 2015. Epub 1 octombrie 2015.

(20)  EU-SILC 2012.

(21)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 41.

(22)  COM(2015)0615.

(23)  JO C 45 E, 23.2.2010, p. 71.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/163 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/163

---

P8_TA(2016)0319

Obiecțiune în legătură cu un act de punere în aplicare: Mențiuni de sănătate permise, înscrise pe produsele alimentare

Rezoluţia Parlamentului European din 7 iulie 2016 referitoare la proiectul de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 432/2012 de stabilire a unei liste de mențiuni de sănătate permise, înscrise pe produsele alimentare, altele decât cele care se referă la reducerea riscului de îmbolnăvire și la dezvoltarea și sănătatea copiilor (D44599/02 – 2016/2708(RPS))

(2018/C 101/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Comisiei (D44599/02), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Comisiei (D44599/02),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (1), în special articolul 13 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind mențiunile nutriționale și de sănătate înscrise pe produsele alimentare (1), în special articolul 13 alineatul (3),

| — | având în vedere avizul prezentat la 12 aprilie 2016 de comitetul menționat la articolul 25 alineatul (1) din regulamentul menționat mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul prezentat la 12 aprilie 2016 de comitetul menționat la articolul 25 alineatul (1) din regulamentul menționat mai sus,

| — | având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5a alineatul (3) litera (b) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106 alineatele (2) și (3) și alineatul (4) litera (c) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 impune Comisiei să stabilească, până în 19 ianuarie 2009, profiluri nutritive specifice pe care alimentele sau anumite categorii de alimente trebuie să le respecte pentru a purta declarații nutriționale și de sănătate, precum și condițiile de utilizare a declarațiilor nutriționale și de sănătate pentru alimente sau categorii de alimente în ceea ce privește profilurile nutritive; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 impune Comisiei să stabilească, până în 19 ianuarie 2009, profiluri nutritive specifice pe care alimentele sau anumite categorii de alimente trebuie să le respecte pentru a purta declarații nutriționale și de sănătate, precum și condițiile de utilizare a declarațiilor nutriționale și de sănătate pentru alimente sau categorii de alimente în ceea ce privește profilurile nutritive;

| B. | întrucât, potrivit articolului 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, „mențiune de sănătate” înseamnă orice mențiune care declară, sugerează sau implică că există o relație între o categorie de produse alimentare, un produs alimentar sau unul din constituenții săi și sănătate; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit articolului 2 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, „mențiune de sănătate” înseamnă orice mențiune care declară, sugerează sau implică că există o relație între o categorie de produse alimentare, un produs alimentar sau unul din constituenții săi și sănătate;

| C. | întrucât există preocupări legitime că mențiunile conform cărora cofeina contribuie la creșterea vigilenței și la îmbunătățirea concentrării nu demonstrează o legătură între consumul de cofeină și „sănătate”; |
| --- | --- |

C.

întrucât există preocupări legitime că mențiunile conform cărora cofeina contribuie la creșterea vigilenței și la îmbunătățirea concentrării nu demonstrează o legătură între consumul de cofeină și „sănătate”;

| D. | întrucât Comisia nu a stabilit încă aceste profiluri nutriționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia nu a stabilit încă aceste profiluri nutriționale;

| E. | întrucât o băutură energizantă de 250 ml poate conține până la 27 g de zahăr și 80 mg de cofeină; |
| --- | --- |

E.

întrucât o băutură energizantă de 250 ml poate conține până la 27 g de zahăr și 80 mg de cofeină;

| F. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății (3) recomandă ca, în cazul adulților și copiilor, aportul zilnic de energie să provină în proporție de cel mult 10 % din zaharuri libere, iar o reducere suplimentară la o valoare sub 5 % (aproximativ 25 g) pe zi ar prezenta avantaje în plus pentru sănătate; |
| --- | --- |

F.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății (3) recomandă ca, în cazul adulților și copiilor, aportul zilnic de energie să provină în proporție de cel mult 10 % din zaharuri libere, iar o reducere suplimentară la o valoare sub 5 % (aproximativ 25 g) pe zi ar prezenta avantaje în plus pentru sănătate;

| G. | întrucât EFSA a găsit dovezi că un aport ridicat de zahăr sub formă de băuturi îndulcite cu zahăr ar putea contribui la creșterea în greutate; |
| --- | --- |

G.

întrucât EFSA a găsit dovezi că un aport ridicat de zahăr sub formă de băuturi îndulcite cu zahăr ar putea contribui la creșterea în greutate;

| H. | întrucât utilizarea mențiunilor de sănătate propuse va favoriza probabil consumul de băuturi energizante și, drept consecință, poate fi legitimă așteptarea că aportul zilnic de zahăr și cofeină va crește peste aportul zilnic maxim recomandat; |
| --- | --- |

H.

întrucât utilizarea mențiunilor de sănătate propuse va favoriza probabil consumul de băuturi energizante și, drept consecință, poate fi legitimă așteptarea că aportul zilnic de zahăr și cofeină va crește peste aportul zilnic maxim recomandat;

| I. | întrucât articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 interzice utilizarea mențiunilor de sănătate care încurajează consumul în exces al unui produs alimentar; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006 interzice utilizarea mențiunilor de sănătate care încurajează consumul în exces al unui produs alimentar;

| J. | întrucât, în temeiul proiectului de regulament al Comisiei, mențiunea conform cărora cofeina contribuie la creșterea vigilenței și la îmbunătățirea concentrării nu poate fi utilizată pentru produsele alimentare destinate copiilor și adolescenților; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în temeiul proiectului de regulament al Comisiei, mențiunea conform cărora cofeina contribuie la creșterea vigilenței și la îmbunătățirea concentrării nu poate fi utilizată pentru produsele alimentare destinate copiilor și adolescenților;

| K. | întrucât adolescenții reprezintă cel mai mare grup de consumatori de băuturi energizante; |
| --- | --- |

K.

întrucât adolescenții reprezintă cel mai mare grup de consumatori de băuturi energizante;

| L. | întrucât 68 % dintre adolescenți și 18 % dintre copiii consumă în mod frecvent băuturi energetice; |
| --- | --- |

L.

întrucât 68 % dintre adolescenți și 18 % dintre copiii consumă în mod frecvent băuturi energetice;

| M. | întrucât codul voluntar de bune practici pentru introducerea pe piață și etichetarea băuturilor energizante ale industriei băuturilor energizante se angajează doar să nu comercializeze băuturi energizante copiilor sub 12 ani (4); |
| --- | --- |

M.

întrucât codul voluntar de bune practici pentru introducerea pe piață și etichetarea băuturilor energizante ale industriei băuturilor energizante se angajează doar să nu comercializeze băuturi energizante copiilor sub 12 ani (4);

| N. | întrucât în practică este dificil să se controleze ca băuturile energizante conținând mențiunile propuse să nu fie vândute copiilor, independent de faptul dacă acestea sunt destinate copiilor sau adolescenților, urmarea fiind aceea că condițiile de utilizare aferente mențiunilor propuse să își piardă efectul; întrucât, în orice caz, nimic nu împiedică comercializarea acestor băuturi adolescenților; |
| --- | --- |

N.

întrucât în practică este dificil să se controleze ca băuturile energizante conținând mențiunile propuse să nu fie vândute copiilor, independent de faptul dacă acestea sunt destinate copiilor sau adolescenților, urmarea fiind aceea că condițiile de utilizare aferente mențiunilor propuse să își piardă efectul; întrucât, în orice caz, nimic nu împiedică comercializarea acestor băuturi adolescenților;

| O. | întrucât, astfel cum se prevede la articolul 3 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, folosirea mențiunilor nutriționale și de sănătate nu trebuie să fie ambiguă sau înșelătoare; |
| --- | --- |

O.

întrucât, astfel cum se prevede la articolul 3 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, folosirea mențiunilor nutriționale și de sănătate nu trebuie să fie ambiguă sau înșelătoare;

| P. | întrucât condiția sau restricția ca mențiunile propuse să nu fie folosite pentru alimente destinate copiilor sau adolescenților ar crea ambiguitate în ceea ce privește potențialele efecte negative ale unor astfel de alimente asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

P.

întrucât condiția sau restricția ca mențiunile propuse să nu fie folosite pentru alimente destinate copiilor sau adolescenților ar crea ambiguitate în ceea ce privește potențialele efecte negative ale unor astfel de alimente asupra sănătății umane;

| Q. | întrucât Comisia a refuzat în trecut (după cum confirmă Tribunalul în cazul dextrozei (5)) să autorizeze mențiunile de sănătate care au transmis un mesaj contradictoriu sau ambiguu consumatorilor, chiar dacă acestea urmau să fie autorizate în anumite condiții specifice de utilizare și/sau urmau să fie însoțite de mesaje sau avertismente suplimentare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia a refuzat în trecut (după cum confirmă Tribunalul în cazul dextrozei (5)) să autorizeze mențiunile de sănătate care au transmis un mesaj contradictoriu sau ambiguu consumatorilor, chiar dacă acestea urmau să fie autorizate în anumite condiții specifice de utilizare și/sau urmau să fie însoțite de mesaje sau avertismente suplimentare;

| R. | întrucât, în avizul său științific privind caracterul inofensiv al cofeinei, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a concluzionat că nu sunt disponibile informații suficiente care să permită stabilirea unui nivel de consum de cofeină fără risc pentru copii, dar un consum de cofeină care corespunde la 3 mg per kg de greutate corporală pe zi nu ar prezenta probabil riscuri pentru copii și adolescenți (6); |
| --- | --- |

R.

întrucât, în avizul său științific privind caracterul inofensiv al cofeinei, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a concluzionat că nu sunt disponibile informații suficiente care să permită stabilirea unui nivel de consum de cofeină fără risc pentru copii, dar un consum de cofeină care corespunde la 3 mg per kg de greutate corporală pe zi nu ar prezenta probabil riscuri pentru copii și adolescenți (6);

| S. | întrucât, așa cum se menționează la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, „utilizarea mențiunilor nutriționale și de sănătate nu trebuie să [...] încurajeze sau să tolereze consumul în exces al unui produs alimentar”; |
| --- | --- |

S.

întrucât, așa cum se menționează la articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1924/2006, „utilizarea mențiunilor nutriționale și de sănătate nu trebuie să [...] încurajeze sau să tolereze consumul în exces al unui produs alimentar”;

| T. | întrucât 25 % dintre adolescenții consumatori de băuturi energizante beau trei sau mai multe cutii o singură dată, iar mențiunile propuse ar putea încuraja consumul unor cantități și mai mari de astfel de băuturi energizante; |
| --- | --- |

T.

întrucât 25 % dintre adolescenții consumatori de băuturi energizante beau trei sau mai multe cutii o singură dată, iar mențiunile propuse ar putea încuraja consumul unor cantități și mai mari de astfel de băuturi energizante;

| U. | întrucât eticheta de avertizare propusă (condiții de utilizare) nu oferă niciun avertisment în privința consumului maxim cu o singură ocazie, ci se referă doar la aportul maxim zilnic; |
| --- | --- |

U.

întrucât eticheta de avertizare propusă (condiții de utilizare) nu oferă niciun avertisment în privința consumului maxim cu o singură ocazie, ci se referă doar la aportul maxim zilnic;

| V. | întrucât băuturile energizante au fost legate de probleme de somn, dureri de cap și probleme de comportament în rândul copiilor și adolescenților care le consumă frecvent, |
| --- | --- |

V.

întrucât băuturile energizante au fost legate de probleme de somn, dureri de cap și probleme de comportament în rândul copiilor și adolescenților care le consumă frecvent,

| 1. | se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

se opune adoptării proiectului de regulament al Comisiei;

| 2. | consideră că proiectul de regulament al Comisiei nu este compatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006; |
| --- | --- |

2.

consideră că proiectul de regulament al Comisiei nu este compatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (CE) nr. 1924/2006;

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să își retragă proiectul de regulament;

| 4. | invită statele membre să aibă în vedere introducerea unor reguli de comercializare a băuturilor cu un conținut ridicat de cofeină sau a produselor alimentare cu adaos de cofeină către copii și adolescenți; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să aibă în vedere introducerea unor reguli de comercializare a băuturilor cu un conținut ridicat de cofeină sau a produselor alimentare cu adaos de cofeină către copii și adolescenți;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 404, 30.12.2006, p. 9.

(2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

(3)  http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/149782/1/9789241549028_eng.pdf?ua=1

(4)  http://www.energydrinkseurope.org/wp-content/uploads/2015/01/FINAL_EDE-Code-of-Practice_clean_250914.pdf

(5)  A se vedea hotărârea Tribunalului din 16 martie 2016, Dextro Energy/Comisia Europeană, T-100/15, ECLI:EU:T:2016:150, punctul 74.

(6)  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/consultation/150115.pdf

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 7 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/166 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/166

---

P8_TA(2016)0317

Cea de-a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2016/2020(INI))

(2018/C 101/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de Andrey Kovatchev, în numele Grupului PPE (B8-1374/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de Andrey Kovatchev, în numele Grupului PPE (B8-1374/2015),

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21, 34 și 36, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21, 34 și 36,

| — | având în vedere cea de a 70-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 70-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind prioritățile UE pentru cea de a 70-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 privind prioritățile UE pentru cea de a 70-a Adunare Generală a Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale la acestea,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU referitoare la participarea Uniunii Europene la lucrările ONU (1), prin care se conferă Uniunii Europene dreptul de a interveni în cadrul Adunării Generale, de a prezenta propuneri și amendamente orale, care vor fi supuse la vot la cererea unui stat membru, precum și posibilitatea de a-și exercita dreptul la replică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU referitoare la participarea Uniunii Europene la lucrările ONU (1), prin care se conferă Uniunii Europene dreptul de a interveni în cadrul Adunării Generale, de a prezenta propuneri și amendamente orale, care vor fi supuse la vot la cererea unui stat membru, precum și posibilitatea de a-și exercita dreptul la replică,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325(2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la cea de-a zecea aniversare a Rezoluției 1325(2000) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind femeile, pacea și securitatea (2),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 18 aprilie 2013 adresată Consiliului privind principiul responsabilității de a proteja al Organizației Națiunilor Unite (3),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului privind cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 2 aprilie 2014 adresată Consiliului privind cea de a 69-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la rolul UE în cadrul ONU – cum pot fi realizate mai bine obiectivele de politică externă ale UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la rolul UE în cadrul ONU – cum pot fi realizate mai bine obiectivele de politică externă ale UE (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2016 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (6) și Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la crima de agresiune (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2016 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (6) și Rezoluția sa din 17 iulie 2014 referitoare la crima de agresiune (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la uciderea sistematică în masă a minorităților religioase de către așa-numita grupare ISIS/Daesh (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (9),

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat la 12 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat la 12 decembrie 2015,

| — | având în vedere Planul de acțiune din 13 iunie 2012 pentru consolidarea sprijinului acordat de UE prin PSAC pentru menținerea păcii de către ONU (10) și documentul din 23 martie 2015 intitulat „Consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE în ceea ce privește gestionarea crizelor și menținerea păcii: priorități 2015-2018” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune din 13 iunie 2012 pentru consolidarea sprijinului acordat de UE prin PSAC pentru menținerea păcii de către ONU (10) și documentul din 23 martie 2015 intitulat „Consolidarea parteneriatului strategic ONU-UE în ceea ce privește gestionarea crizelor și menținerea păcii: priorități 2015-2018” (11),

| — | având în vedere „Orientările de la Oslo” din noiembrie 2007 privind utilizarea resurselor militare și de protecție civilă străine în cadrul operațiunilor de ajutor în caz de dezastre, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Orientările de la Oslo” din noiembrie 2007 privind utilizarea resurselor militare și de protecție civilă străine în cadrul operațiunilor de ajutor în caz de dezastre,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1325(2000) a Consiliului de Securitate al ONU și recenta Rezoluție nr. 2242 (2015) a Consiliului de Securitate privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1325(2000) a Consiliului de Securitate al ONU și recenta Rezoluție nr. 2242 (2015) a Consiliului de Securitate privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere Raportul de evaluare al ONU din 15 mai 2015 privind punerea în executare și eforturile de asistență reparatorie pentru exploatarea și abuzurile sexuale comise de personalul Organizației Națiunilor Unite și cel asociat în cadrul operațiunilor de menținere a păcii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare al ONU din 15 mai 2015 privind punerea în executare și eforturile de asistență reparatorie pentru exploatarea și abuzurile sexuale comise de personalul Organizației Națiunilor Unite și cel asociat în cadrul operațiunilor de menținere a păcii,

| — | având în vedere primul Raport al ONU privind rezistența la antibiotice, publicat de OMS în luna aprilie 2014, care califică rezistența antimicrobiană drept „o amenințare gravă” la adresa sănătății publice la nivel mondial, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul Raport al ONU privind rezistența la antibiotice, publicat de OMS în luna aprilie 2014, care califică rezistența antimicrobiană drept „o amenințare gravă” la adresa sănătății publice la nivel mondial,

| — | având în vedere dezvăluirile recente privind activitățile firmei de avocatură Mossack Fonseca cu sediul în Panama și inițiativele aferente pentru o cooperare internațională mai strânsă în scopul combaterii evaziunii fiscale, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvăluirile recente privind activitățile firmei de avocatură Mossack Fonseca cu sediul în Panama și inițiativele aferente pentru o cooperare internațională mai strânsă în scopul combaterii evaziunii fiscale,

| — | având în vedere articolul 134 alineatul (3) și articolul 113 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 134 alineatul (3) și articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0146/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0146/2016),

| A. | întrucât angajamentul UE pentru un multilateralism autentic și o bună guvernanță mondială, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a UE și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și reguli universale, care trebuie respectat și susținut, este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, a problemelor și a amenințărilor globale; |
| --- | --- |

A.

întrucât angajamentul UE pentru un multilateralism autentic și o bună guvernanță mondială, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a UE și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și reguli universale, care trebuie respectat și susținut, este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, a problemelor și a amenințărilor globale;

| B. | întrucât UE ar trebui să joace un rol proactiv în construirea unei Organizații a Națiunilor Unite care să fie în măsură să contribuie în mod eficace la soluțiile mondiale, la pace și securitate, la dezvoltare, la drepturile omului, la democrație și la o ordine internațională bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE ar trebui să joace un rol proactiv în construirea unei Organizații a Națiunilor Unite care să fie în măsură să contribuie în mod eficace la soluțiile mondiale, la pace și securitate, la dezvoltare, la drepturile omului, la democrație și la o ordine internațională bazată pe statul de drept;

| C. | întrucât este necesar ca statele membre ale UE să depună toate eforturile pentru a-și coordona acțiunile în cadrul organelor și organismelor din sistemul Organizației Națiunilor Unite conform mandatului prevăzut la articolul 34 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

C.

întrucât este necesar ca statele membre ale UE să depună toate eforturile pentru a-și coordona acțiunile în cadrul organelor și organismelor din sistemul Organizației Națiunilor Unite conform mandatului prevăzut la articolul 34 alineatul (1) din TUE;

| D. | întrucât mediul de securitate la nivel mondial și regional trece printr-un proces accelerat de deteriorare, devenind mai complex și conducând la estomparea liniilor de separație dintre securitatea internă și cea externă; întrucât ONU își menține rolul principal în garantarea securității și stabilității la nivel mondial; |
| --- | --- |

D.

întrucât mediul de securitate la nivel mondial și regional trece printr-un proces accelerat de deteriorare, devenind mai complex și conducând la estomparea liniilor de separație dintre securitatea internă și cea externă; întrucât ONU își menține rolul principal în garantarea securității și stabilității la nivel mondial;

| E. | întrucât este necesară o regândire atentă a instrumentelor multilateralismului eficace în cadrul ONU ca urmare a schimbărilor în materie de configurare și răspândire a puterii la nivel mondial; întrucât astfel de instrumente trebuie să implice toate părțile interesate, fie ele publice sau nu, inclusiv în procesele de prevenire a conflictelor și de gestionare a crizelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât este necesară o regândire atentă a instrumentelor multilateralismului eficace în cadrul ONU ca urmare a schimbărilor în materie de configurare și răspândire a puterii la nivel mondial; întrucât astfel de instrumente trebuie să implice toate părțile interesate, fie ele publice sau nu, inclusiv în procesele de prevenire a conflictelor și de gestionare a crizelor;

| F. | întrucât UE și statele sale membre constituie împreună cel mai important contribuitor financiar la sistemul ONU, asigurând circa o treime din bugetul obișnuit al ONU, aproape două cincimi din bugetul consacrat operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și circa o jumătate din toate contribuțiile la fondurile și programele ONU; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE și statele sale membre constituie împreună cel mai important contribuitor financiar la sistemul ONU, asigurând circa o treime din bugetul obișnuit al ONU, aproape două cincimi din bugetul consacrat operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și circa o jumătate din toate contribuțiile la fondurile și programele ONU;

| G. | întrucât UE acționează pentru durabilitatea mediului, îndeosebi în domeniul luptei împotriva schimbărilor climatice, prin promovarea unor acțiuni și măsuri internaționale în vederea conservării și îmbunătățirii calității mediului și a gestionării durabile a resurselor naturale; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE acționează pentru durabilitatea mediului, îndeosebi în domeniul luptei împotriva schimbărilor climatice, prin promovarea unor acțiuni și măsuri internaționale în vederea conservării și îmbunătățirii calității mediului și a gestionării durabile a resurselor naturale;

| H. | întrucât UE este una dintre structurile care apără și promovează cu cel mai mare devotament drepturile omului, libertățile fundamentale, valorile culturale și diversitatea, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE este una dintre structurile care apără și promovează cu cel mai mare devotament drepturile omului, libertățile fundamentale, valorile culturale și diversitatea, democrația și statul de drept;

| I. | întrucât mediul de securitate al UE este tot mai instabil și mai volatil din cauza unui număr mare de provocări noi sau de lungă durată, printre care se numără conflictele violente, terorismul, criminalitatea organizată, valurile migratorii fără precedent și schimbările climatice, care sunt imposibil de soluționat la nivel național și necesită răspunsuri la nivel regional și mondial; |
| --- | --- |

I.

întrucât mediul de securitate al UE este tot mai instabil și mai volatil din cauza unui număr mare de provocări noi sau de lungă durată, printre care se numără conflictele violente, terorismul, criminalitatea organizată, valurile migratorii fără precedent și schimbările climatice, care sunt imposibil de soluționat la nivel național și necesită răspunsuri la nivel regional și mondial;

| J. | întrucât noile provocări, inclusiv războiul informațional, războiul hibrid, amenințările cibernetice, bioingineria, sistemele letale autonome, nanotehnologiile, miniaturizarea armelor, precum și proliferarea tehnologiilor cu dublă utilizare, necesită elaborarea unor acorduri multilaterale pentru care cadrul ONU este cel mai adecvat; |
| --- | --- |

J.

întrucât noile provocări, inclusiv războiul informațional, războiul hibrid, amenințările cibernetice, bioingineria, sistemele letale autonome, nanotehnologiile, miniaturizarea armelor, precum și proliferarea tehnologiilor cu dublă utilizare, necesită elaborarea unor acorduri multilaterale pentru care cadrul ONU este cel mai adecvat;

| K. | întrucât evoluțiile recente în materie de proliferare a armelor de distrugere în masă și a vehiculelor acestora îngreunează tot mai mult controlul armamentului și dezarmarea și erodează securitatea și stabilitatea la nivel mondial; întrucât ONU este un cadru propice de promovare a eforturilor în direcția unei noi generații de măsuri de control al armamentului și de dezarmare în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, |
| --- | --- |

K.

întrucât evoluțiile recente în materie de proliferare a armelor de distrugere în masă și a vehiculelor acestora îngreunează tot mai mult controlul armamentului și dezarmarea și erodează securitatea și stabilitatea la nivel mondial; întrucât ONU este un cadru propice de promovare a eforturilor în direcția unei noi generații de măsuri de control al armamentului și de dezarmare în cooperare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune,

| 1. | adresează Consiliului următoarele recomandări: |
| --- | --- |

1.

adresează Consiliului următoarele recomandări:

Pacea și securitatea

| (a) | să ia măsuri active pentru a se asigura că toate părțile implicate direct sau indirect în conflicte armate și organizațiile lor respectă pe deplin obligațiile și standardele internaționale prevăzute de dreptul internațional, precum și să depună eforturi pentru a asigura soluții pașnice și diplomatice la conflictele de toate tipurile; să solicite ca aceste măsuri să acopere și obligația de a acorda persoanelor aflate în dificultate acces la ajutor umanitar; |
| --- | --- |

(a)

să ia măsuri active pentru a se asigura că toate părțile implicate direct sau indirect în conflicte armate și organizațiile lor respectă pe deplin obligațiile și standardele internaționale prevăzute de dreptul internațional, precum și să depună eforturi pentru a asigura soluții pașnice și diplomatice la conflictele de toate tipurile; să solicite ca aceste măsuri să acopere și obligația de a acorda persoanelor aflate în dificultate acces la ajutor umanitar;

| (b) | să continue să sprijine încercările multilaterale de a găsi soluții politice și pașnice de durată la conflictele în curs de desfășurare în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord; să continue să sprijine activitatea trimisului special al Secretarului General al ONU pentru Siria, a reprezentantului special și șefului misiunii de sprijin a ONU în Libia, a trimisului special al Secretarului General al ONU pentru Yemen, a coordonatorului special al ONU pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu și a reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru Sahara Occidentală; să solicite asistență umanitară, financiară și politică continuă din partea comunității internaționale, în vederea soluționării situației umanitare, și să depună eforturi pentru încetarea imediată a violențelor; să condamne acțiunile unilaterale și necoordonate în orice zonă de criză; |
| --- | --- |

(b)

să continue să sprijine încercările multilaterale de a găsi soluții politice și pașnice de durată la conflictele în curs de desfășurare în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord; să continue să sprijine activitatea trimisului special al Secretarului General al ONU pentru Siria, a reprezentantului special și șefului misiunii de sprijin a ONU în Libia, a trimisului special al Secretarului General al ONU pentru Yemen, a coordonatorului special al ONU pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu și a reprezentantului special al Secretarului General al ONU pentru Sahara Occidentală; să solicite asistență umanitară, financiară și politică continuă din partea comunității internaționale, în vederea soluționării situației umanitare, și să depună eforturi pentru încetarea imediată a violențelor; să condamne acțiunile unilaterale și necoordonate în orice zonă de criză;

| (c) | să sprijine negocierile intrasiriene care se desfășoară sub îndrumarea Rezoluției nr. 2254 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU; să sprijine activitatea grupurilor operative înființate de Grupul internațional de sprijin pentru Siria, care supraveghează livrarea ajutorului umanitar atât de necesar pentru miile de sirieni care se găsesc în zone aflate sub asediu sau greu accesibile, precum și încetarea ostilităților sprijinită de Rezoluția nr. 2268(2016) a Consiliului de Securitate al ONU; să condamne ferm încălcările drepturilor omului larg răspândite și încălcările dreptului umanitar internațional din Siria și să sprijine activitatea organizațiilor societății civile care colectează probe ale crimelor de război, ale crimelor împotriva umanității și ale altor încălcări ale drepturilor omului; să sublinieze că este necesar să se găsească o soluție politică la conflict și să asigure că femeile sunt incluse în negocierile pentru pace; să îndemne toate statele membre ale ONU să pună la dispoziție toate resursele financiare și umane disponibile în vederea ajutării populației locale și a refugiaților; |
| --- | --- |

(c)

să sprijine negocierile intrasiriene care se desfășoară sub îndrumarea Rezoluției nr. 2254 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU; să sprijine activitatea grupurilor operative înființate de Grupul internațional de sprijin pentru Siria, care supraveghează livrarea ajutorului umanitar atât de necesar pentru miile de sirieni care se găsesc în zone aflate sub asediu sau greu accesibile, precum și încetarea ostilităților sprijinită de Rezoluția nr. 2268(2016) a Consiliului de Securitate al ONU; să condamne ferm încălcările drepturilor omului larg răspândite și încălcările dreptului umanitar internațional din Siria și să sprijine activitatea organizațiilor societății civile care colectează probe ale crimelor de război, ale crimelor împotriva umanității și ale altor încălcări ale drepturilor omului; să sublinieze că este necesar să se găsească o soluție politică la conflict și să asigure că femeile sunt incluse în negocierile pentru pace; să îndemne toate statele membre ale ONU să pună la dispoziție toate resursele financiare și umane disponibile în vederea ajutării populației locale și a refugiaților;

| (d) | să se asigure că Adunarea Generală a ONU oferă, în colaborare cu UE și cu SUA, toate instrumentele pentru a garanta sustenabilitatea și viabilitatea unei soluții care să presupună existența a două state, bazate pe frontierele din 1967, și cu orașul Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv un stat Israel sigur, cu frontiere sigure și recunoscute, și un stat Palestina independent, democratic, contiguu și viabil, care să coexiste în pace și securitate; să acționeze în conformitate cu concluziile Consiliului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu adoptate la 18 ianuarie 2016, care consideră extinderea continuă a coloniilor drept un obstacol permanent în calea păcii; |
| --- | --- |

(d)

să se asigure că Adunarea Generală a ONU oferă, în colaborare cu UE și cu SUA, toate instrumentele pentru a garanta sustenabilitatea și viabilitatea unei soluții care să presupună existența a două state, bazate pe frontierele din 1967, și cu orașul Ierusalim servind drept capitală pentru ambele state, respectiv un stat Israel sigur, cu frontiere sigure și recunoscute, și un stat Palestina independent, democratic, contiguu și viabil, care să coexiste în pace și securitate; să acționeze în conformitate cu concluziile Consiliului privind procesul de pace din Orientul Mijlociu adoptate la 18 ianuarie 2016, care consideră extinderea continuă a coloniilor drept un obstacol permanent în calea păcii;

| (e) | să sublinieze că în Yemen este necesară o acțiune umanitară coordonată sub egida ONU; să ceară tuturor părților să permită intrarea și furnizarea de alimente, medicamente, combustibil și a altor tipuri de asistență necesare de urgență, prin intermediul canalelor umanitare ale ONU și internaționale, pentru a satisface necesitățile urgente ale civililor afectați de criză, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; să solicite o încetare a focului din motive umanitare, care să permită acordarea urgentă de asistență vitală către populația yemenită; să solicite realizarea unei anchete imparțiale și independente a tuturor presupuselor încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, inclusiv în ceea ce privește ultimele atacuri care au vizat infrastructura și personalul umanitar; să solicite tuturor părților să respecte drepturile omului și libertățile tuturor cetățenilor yemeniți și să sublinieze importanța creșterii securității tuturor celor care lucrează în misiuni de pace și în misiuni umanitare în această țară, inclusiv personalul umanitar, medici și jurnaliști; să încurajeze politica de apropiere dintre Arabia Saudită și Iran în vederea disipării tensiunilor regionale și ca o cale către soluționarea conflictului din Yemen și nu numai; |
| --- | --- |

(e)

să sublinieze că în Yemen este necesară o acțiune umanitară coordonată sub egida ONU; să ceară tuturor părților să permită intrarea și furnizarea de alimente, medicamente, combustibil și a altor tipuri de asistență necesare de urgență, prin intermediul canalelor umanitare ale ONU și internaționale, pentru a satisface necesitățile urgente ale civililor afectați de criză, în conformitate cu principiile imparțialității, neutralității și independenței; să solicite o încetare a focului din motive umanitare, care să permită acordarea urgentă de asistență vitală către populația yemenită; să solicite realizarea unei anchete imparțiale și independente a tuturor presupuselor încălcări ale dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar internațional, inclusiv în ceea ce privește ultimele atacuri care au vizat infrastructura și personalul umanitar; să solicite tuturor părților să respecte drepturile omului și libertățile tuturor cetățenilor yemeniți și să sublinieze importanța creșterii securității tuturor celor care lucrează în misiuni de pace și în misiuni umanitare în această țară, inclusiv personalul umanitar, medici și jurnaliști; să încurajeze politica de apropiere dintre Arabia Saudită și Iran în vederea disipării tensiunilor regionale și ca o cale către soluționarea conflictului din Yemen și nu numai;

| (f) | să facă în continuare apel la respectarea deplină a frontierelor recunoscute pe plan internațional și a integrității teritoriale a țărilor din Europa de Est și din Caucazul de Sud, inclusiv a Georgiei, Moldovei și Ucrainei, în contextul încălcărilor dreptului internațional în aceste zone, precum și a alegerii libere și suverane a acestor țări de a urma o cale europeană; să sprijine și să dea un nou impuls eforturilor diplomatice în vederea soluționării pașnice a acestor conflicte în desfășurare sau înghețate; să facă apel la comunitatea internațională să pună în aplicare pe deplin politica de a refuza recunoașterea anexării ilegale a Crimeii; să crească în mod activ presiunea exercitată asupra Rusiei, în calitatea sa de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, în vederea rezolvării conflictului din Ucraina; |
| --- | --- |

(f)

să facă în continuare apel la respectarea deplină a frontierelor recunoscute pe plan internațional și a integrității teritoriale a țărilor din Europa de Est și din Caucazul de Sud, inclusiv a Georgiei, Moldovei și Ucrainei, în contextul încălcărilor dreptului internațional în aceste zone, precum și a alegerii libere și suverane a acestor țări de a urma o cale europeană; să sprijine și să dea un nou impuls eforturilor diplomatice în vederea soluționării pașnice a acestor conflicte în desfășurare sau înghețate; să facă apel la comunitatea internațională să pună în aplicare pe deplin politica de a refuza recunoașterea anexării ilegale a Crimeii; să crească în mod activ presiunea exercitată asupra Rusiei, în calitatea sa de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, în vederea rezolvării conflictului din Ucraina;

| (g) | să solicite sprijin sporit pentru eforturile comunității internaționale și ale organizațiilor regionale de gestionare a crizelor de securitate de pe continentul african, în special din Somalia, Sudan, Sudanul de Sud, Republica Centrafricană, Mali, Nigeria, Burundi și din regiunea Marilor Lacuri în general; să încurajeze statele membre ale ONU să își intensifice sprijinul pentru creșterea rolului și a capacităților proprii ale Uniunii Africane în medierea și de gestionarea crizelor, acționând în același timp în direcția completării eforturilor Biroului ONU de asistență pentru consolidarea păcii; să sprijine eforturile depuse de Uniunea Africană, Comunitatea Africii de Est și ONU pentru a împiedica escaladarea crizei din Burundi și să acționeze pentru promovarea unui dialog intern în Burundi, incluziv și veritabil, între guvern și opoziție; să sprijine desfășurarea unei anchete internaționale independente care a cercetat toate presupusele încălcări ale drepturilor omului și să contribuie la tragerea la răspundere și la deferirea în fața justiției a celor responsabili de aceste fapte; |
| --- | --- |

(g)

să solicite sprijin sporit pentru eforturile comunității internaționale și ale organizațiilor regionale de gestionare a crizelor de securitate de pe continentul african, în special din Somalia, Sudan, Sudanul de Sud, Republica Centrafricană, Mali, Nigeria, Burundi și din regiunea Marilor Lacuri în general; să încurajeze statele membre ale ONU să își intensifice sprijinul pentru creșterea rolului și a capacităților proprii ale Uniunii Africane în medierea și de gestionarea crizelor, acționând în același timp în direcția completării eforturilor Biroului ONU de asistență pentru consolidarea păcii; să sprijine eforturile depuse de Uniunea Africană, Comunitatea Africii de Est și ONU pentru a împiedica escaladarea crizei din Burundi și să acționeze pentru promovarea unui dialog intern în Burundi, incluziv și veritabil, între guvern și opoziție; să sprijine desfășurarea unei anchete internaționale independente care a cercetat toate presupusele încălcări ale drepturilor omului și să contribuie la tragerea la răspundere și la deferirea în fața justiției a celor responsabili de aceste fapte;

| (h) | să sprijine actualele eforturi ample în vederea consolidării operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și a capacității organizației de a aplana conflictele; să exploreze noi perspective pentru o cooperare mai strânsă între UE și ONU în contextul reformării viziunilor lor strategice în materie de securitate, prin intermediul, pe de o parte, al noii Strategii globale a UE privind politica externă și de securitate și, pe de altă parte, al revizuirii de către ONU a operațiunilor sale de menținere a păcii, a arhitecturii de menținere a păcii și a agendei privind femeile, pacea și securitatea (Rezoluția nr. 1325 (2000) a Consiliului de Securitate) și a sinergiilor dintre acestea; să se asigure că procesul de reexaminare a arhitecturii ONU de consolidare a păcii promovează principiul responsabilității de a proteja și rolul femeilor în consolidarea păcii; |
| --- | --- |

(h)

să sprijine actualele eforturi ample în vederea consolidării operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și a capacității organizației de a aplana conflictele; să exploreze noi perspective pentru o cooperare mai strânsă între UE și ONU în contextul reformării viziunilor lor strategice în materie de securitate, prin intermediul, pe de o parte, al noii Strategii globale a UE privind politica externă și de securitate și, pe de altă parte, al revizuirii de către ONU a operațiunilor sale de menținere a păcii, a arhitecturii de menținere a păcii și a agendei privind femeile, pacea și securitatea (Rezoluția nr. 1325 (2000) a Consiliului de Securitate) și a sinergiilor dintre acestea; să se asigure că procesul de reexaminare a arhitecturii ONU de consolidare a păcii promovează principiul responsabilității de a proteja și rolul femeilor în consolidarea păcii;

| (i) | să salute adoptarea și să sprijine transpunerea în practică a recentei Rezoluții nr. 2242 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU care plasează femeile în centrul tuturor eforturilor de depășire a provocărilor mondiale și să solicite eforturi suplimentare pentru integrarea agendei privind femeile, pacea și securitatea în toate dimensiunile operațiunilor de menținere a păcii; să sublinieze importanța participării egale, depline și active a femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, precum și la negocierile pentru pace și la procesul de consolidare a păcii; să asigure că se oferă întreaga asistență medicală femeilor victime ale violurilor pe timp de război; |
| --- | --- |

(i)

să salute adoptarea și să sprijine transpunerea în practică a recentei Rezoluții nr. 2242 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU care plasează femeile în centrul tuturor eforturilor de depășire a provocărilor mondiale și să solicite eforturi suplimentare pentru integrarea agendei privind femeile, pacea și securitatea în toate dimensiunile operațiunilor de menținere a păcii; să sublinieze importanța participării egale, depline și active a femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, precum și la negocierile pentru pace și la procesul de consolidare a păcii; să asigure că se oferă întreaga asistență medicală femeilor victime ale violurilor pe timp de război;

| (j) | să promoveze o cultură a prevenției în cadrul ONU, pentru a-i îmbunătăți capacitatea de a răspunde mai prompt la crizele emergente și la amenințările potențiale la adresa păcii și securității, în special printr-o diplomație preventivă mai eficace, prin consolidarea încrederii și prin eforturi de mediere; să depună eforturi pentru a consolida sistemele de alertă timpurie și comunicarea într-un stadiu precoce și să dezvolte în continuare proceduri pentru consultările de criză între UE, ONU și alte organizații regionale și subregionale, care joacă un rol tot mai important în pacea și securitatea la nivel internațional, în scopul de a coordona mai bine răspunsul acestora la criză, evitându-se suprapunerile nenecesare; să coopereze cu ONU în ceea ce privește consolidarea rolului și a capacității organizațiilor regionale și subregionale în menținerea păcii, în prevenirea conflictelor, în gestionarea crizelor civile și militare, precum și în soluționarea conflictelor; |
| --- | --- |

(j)

să promoveze o cultură a prevenției în cadrul ONU, pentru a-i îmbunătăți capacitatea de a răspunde mai prompt la crizele emergente și la amenințările potențiale la adresa păcii și securității, în special printr-o diplomație preventivă mai eficace, prin consolidarea încrederii și prin eforturi de mediere; să depună eforturi pentru a consolida sistemele de alertă timpurie și comunicarea într-un stadiu precoce și să dezvolte în continuare proceduri pentru consultările de criză între UE, ONU și alte organizații regionale și subregionale, care joacă un rol tot mai important în pacea și securitatea la nivel internațional, în scopul de a coordona mai bine răspunsul acestora la criză, evitându-se suprapunerile nenecesare; să coopereze cu ONU în ceea ce privește consolidarea rolului și a capacității organizațiilor regionale și subregionale în menținerea păcii, în prevenirea conflictelor, în gestionarea crizelor civile și militare, precum și în soluționarea conflictelor;

| (k) | să sporească sprijinul acordat de statele membre operațiunilor ONU de menținere și de consolidare a păcii care includ o componentă a drepturilor omului și strategii clare de ieșire, în special prin contribuții cu personal și echipamente, și să consolideze rolul de facilitator al UE în acest sens; să elaboreze în continuare proceduri pentru utilizarea politicii de securitate și apărare comune a UE în sprijinul operațiunilor ONU, inclusiv prin detașarea unor grupuri tactice de luptă ale UE sau prin consolidarea capacității și a inițiativelor de reformare a sectorului securității, acordând în același timp suficientă atenție unor chestiuni cum sunt drepturile omului, dezvoltarea durabilă și cauzele profunde ale migrației în masă; |
| --- | --- |

(k)

să sporească sprijinul acordat de statele membre operațiunilor ONU de menținere și de consolidare a păcii care includ o componentă a drepturilor omului și strategii clare de ieșire, în special prin contribuții cu personal și echipamente, și să consolideze rolul de facilitator al UE în acest sens; să elaboreze în continuare proceduri pentru utilizarea politicii de securitate și apărare comune a UE în sprijinul operațiunilor ONU, inclusiv prin detașarea unor grupuri tactice de luptă ale UE sau prin consolidarea capacității și a inițiativelor de reformare a sectorului securității, acordând în același timp suficientă atenție unor chestiuni cum sunt drepturile omului, dezvoltarea durabilă și cauzele profunde ale migrației în masă;

| (l) | să promoveze o definiție amplă a conceptului de securitate umană, apropiindu-l de drepturile omului, de egalitatea de gen și de principiul responsabilității de a proteja, și să sprijine în continuare eforturile pentru continuarea aplicării practice a acestui principiu; să sprijine ONU pentru a continua să joace un rol crucial în sprijinirea statelor care implementează principiul responsabilității de a proteja, cu scopul de a susține statul de drept și dreptul internațional umanitar; să promoveze Codul de conduită privind activitatea Consiliului de Securitate în domeniul combaterii genocidului, a crimelor împotriva umanității sau a crimelor de război, îndemnând în același timp statele membre ale ONU să sprijine acțiunile Consiliului de Securitate care vizează prevenirea și eradicarea acestor crime și să nu voteze împotriva unei rezoluții aferente a Consiliului de Securitate; |
| --- | --- |

(l)

să promoveze o definiție amplă a conceptului de securitate umană, apropiindu-l de drepturile omului, de egalitatea de gen și de principiul responsabilității de a proteja, și să sprijine în continuare eforturile pentru continuarea aplicării practice a acestui principiu; să sprijine ONU pentru a continua să joace un rol crucial în sprijinirea statelor care implementează principiul responsabilității de a proteja, cu scopul de a susține statul de drept și dreptul internațional umanitar; să promoveze Codul de conduită privind activitatea Consiliului de Securitate în domeniul combaterii genocidului, a crimelor împotriva umanității sau a crimelor de război, îndemnând în același timp statele membre ale ONU să sprijine acțiunile Consiliului de Securitate care vizează prevenirea și eradicarea acestor crime și să nu voteze împotriva unei rezoluții aferente a Consiliului de Securitate;

Combaterea terorismului

| (m) | să își reafirme condamnarea fără echivoc a terorismului și sprijinul deplin pentru acțiunile menite să învingă și să elimine organizațiile teroriste, în special așa-numita organizație „ISIL/Daesh”, care reprezintă o amenințare clară la adresa securității regionale și internaționale, reamintind, în același timp, că aceste acțiuni ar trebui să respecte întotdeauna pe deplin dreptul internațional al drepturilor omului; să sprijine promovarea tuturor prevederilor Rezoluției nr. 2178 (2014) a Consiliului de Securitate privind combaterea amenințărilor pe care le reprezintă luptătorii teroriști străini, precum și promovarea Principiilor directoare de la Madrid privind sistarea fluxului de luptători teroriști străini; |
| --- | --- |

(m)

să își reafirme condamnarea fără echivoc a terorismului și sprijinul deplin pentru acțiunile menite să învingă și să elimine organizațiile teroriste, în special așa-numita organizație „ISIL/Daesh”, care reprezintă o amenințare clară la adresa securității regionale și internaționale, reamintind, în același timp, că aceste acțiuni ar trebui să respecte întotdeauna pe deplin dreptul internațional al drepturilor omului; să sprijine promovarea tuturor prevederilor Rezoluției nr. 2178 (2014) a Consiliului de Securitate privind combaterea amenințărilor pe care le reprezintă luptătorii teroriști străini, precum și promovarea Principiilor directoare de la Madrid privind sistarea fluxului de luptători teroriști străini;

| (n) | să își intensifice eforturile pentru a pune capăt recrutării și a combate propaganda teroristă, prin intermediul platformelor de comunicare socială, dar și al rețelelor de persoane radicalizate care instigă la ură; să sprijine politicile de antiradicalizare și de deradicalizare, în conformitate cu Planul de acțiune al ONU pentru prevenirea extremismului violent; |
| --- | --- |

(n)

să își intensifice eforturile pentru a pune capăt recrutării și a combate propaganda teroristă, prin intermediul platformelor de comunicare socială, dar și al rețelelor de persoane radicalizate care instigă la ură; să sprijine politicile de antiradicalizare și de deradicalizare, în conformitate cu Planul de acțiune al ONU pentru prevenirea extremismului violent;

| (o) | să colaboreze în continuare cu ONU pentru combaterea finanțării terorismului, inclusiv prin mecanisme de identificare a persoanelor și organizațiilor teroriste, și să consolideze mecanismele de înghețare a activelor din întreaga lume, respectând, în același timp, normele internaționale privind garanțiile procedurale și statul de drept; |
| --- | --- |

(o)

să colaboreze în continuare cu ONU pentru combaterea finanțării terorismului, inclusiv prin mecanisme de identificare a persoanelor și organizațiilor teroriste, și să consolideze mecanismele de înghețare a activelor din întreaga lume, respectând, în același timp, normele internaționale privind garanțiile procedurale și statul de drept;

| (p) | să acorde sprijin Grupului operativ pentru implementarea strategiei de combatere a terorismului al ONU, în scopul de a asigura coordonarea și coerența în punerea în aplicare a Strategia globală a ONU de combatere a terorismului, utilizând resursele și expertiza celor 25 de entități ale ONU și Interpol, reamintind întotdeauna că eforturile de combatere a terorismului nu trebuie să fie utilizate ca pretext pentru reprimarea rezistenței interne sau încălcarea drepturilor persoanelor; |
| --- | --- |

(p)

să acorde sprijin Grupului operativ pentru implementarea strategiei de combatere a terorismului al ONU, în scopul de a asigura coordonarea și coerența în punerea în aplicare a Strategia globală a ONU de combatere a terorismului, utilizând resursele și expertiza celor 25 de entități ale ONU și Interpol, reamintind întotdeauna că eforturile de combatere a terorismului nu trebuie să fie utilizate ca pretext pentru reprimarea rezistenței interne sau încălcarea drepturilor persoanelor;

| (q) | să promoveze un efort internațional coordonat de combatere a amenințării tot mai prezente pe care o reprezintă dispozitivele explozive improvizate (IED), îndeosebi prin conștientizarea legăturii dintre protecția împotriva dispozitivelor explozive improvizate și combaterea terorismului, utilizând resursele și expertiza entităților din sistemul ONU și ale Interpol în vederea facilitării unei mai bune cooperări între forțele de apărare a legii și cele militare; |
| --- | --- |

(q)

să promoveze un efort internațional coordonat de combatere a amenințării tot mai prezente pe care o reprezintă dispozitivele explozive improvizate (IED), îndeosebi prin conștientizarea legăturii dintre protecția împotriva dispozitivelor explozive improvizate și combaterea terorismului, utilizând resursele și expertiza entităților din sistemul ONU și ale Interpol în vederea facilitării unei mai bune cooperări între forțele de apărare a legii și cele militare;

| (r) | să reafirme, în acest context, necesitatea unei combinații adecvate de instrumente din domeniul securității, al aplicării legii, al drepturilor omului și al drepturilor socioeconomice, care să ofere opțiuni mai potrivite pentru a reacționa la caracterul schimbător al terorismului și extremismului violent pe care îl reprezintă Daesh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram și alții; |
| --- | --- |

(r)

să reafirme, în acest context, necesitatea unei combinații adecvate de instrumente din domeniul securității, al aplicării legii, al drepturilor omului și al drepturilor socioeconomice, care să ofere opțiuni mai potrivite pentru a reacționa la caracterul schimbător al terorismului și extremismului violent pe care îl reprezintă Daesh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram și alții;

| (s) | să sprijine o contribuție consolidată a UE la inițiativele ONU de consolidare a capacităților în materie de acțiune împotriva luptătorilor teroriști străini și a extremismului violent; |
| --- | --- |

(s)

să sprijine o contribuție consolidată a UE la inițiativele ONU de consolidare a capacităților în materie de acțiune împotriva luptătorilor teroriști străini și a extremismului violent;

Neproliferarea și dezarmarea

| (t) | să sprijine eforturile ONU de a împiedica actorii nestatali și grupurile teroriste să își dezvolte, să confecționeze, să achiziționeze sau să transfere arme de distrugere în masă și vectori pentru acestea și să contribuie la reexaminarea cuprinzătoare a Rezoluției nr. 1540 (2004) a Consiliului de Securitate urmând să aibă loc în 2016; să insiste asupra respectării depline a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (TNP), a Convenției privind armele chimice și a Convenției privind armele biologice și asupra finalizării procesului de ratificare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare; să încurajeze toate statele membre ale ONU să semneze și să ratifice Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora; să salute înființarea unui Grup de lucru deschis (OEWP), ca organism subsidiar al Adunării Generale a ONU, menit să continue negocierile multilaterale privind dezarmarea nucleară, și să încurajeze toate statele membre ale UE să participe activ la lucrările sale; să solicite statelor membre ale ONU să adopte măsuri concrete în vederea dezarmării la nivel mondial, ținând cont în mod corespunzător atât de dimensiunea de securitate, cât și de dimensiunea umanitară a armelor nucleare; |
| --- | --- |

(t)

să sprijine eforturile ONU de a împiedica actorii nestatali și grupurile teroriste să își dezvolte, să confecționeze, să achiziționeze sau să transfere arme de distrugere în masă și vectori pentru acestea și să contribuie la reexaminarea cuprinzătoare a Rezoluției nr. 1540 (2004) a Consiliului de Securitate urmând să aibă loc în 2016; să insiste asupra respectării depline a Tratatului cu privire la neproliferarea armelor nucleare (TNP), a Convenției privind armele chimice și a Convenției privind armele biologice și asupra finalizării procesului de ratificare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare; să încurajeze toate statele membre ale ONU să semneze și să ratifice Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora; să salute înființarea unui Grup de lucru deschis (OEWP), ca organism subsidiar al Adunării Generale a ONU, menit să continue negocierile multilaterale privind dezarmarea nucleară, și să încurajeze toate statele membre ale UE să participe activ la lucrările sale; să solicite statelor membre ale ONU să adopte măsuri concrete în vederea dezarmării la nivel mondial, ținând cont în mod corespunzător atât de dimensiunea de securitate, cât și de dimensiunea umanitară a armelor nucleare;

| (u) | să îndemne statele membre să sprijine Rezoluția Adunării Generale a ONU intitulată „Efectele utilizării de arme și muniții care conțin uraniu sărăcit” în cadrul celei de a 71-a sesiuni, și să dezvolte o poziție comună a UE care să reflecte mai bine apelurile repetate ale Parlamentului pentru un moratoriu mondial cautelar, realizarea unui consens la nivel mondial cu privire la posibilele riscuri pentru sănătatea civililor, la sarcina complexă de gestionare a deșeurilor radioactive în perioada de după conflicte și la costurile financiare asociate cu utilizarea unor astfel de arme; să includă proiecte de evaluare și eliminare ale uraniului sărăcit în cadrul instrumentelor de finanțare ale UE pentru acțiunea de luptă împotriva minelor; |
| --- | --- |

(u)

să îndemne statele membre să sprijine Rezoluția Adunării Generale a ONU intitulată „Efectele utilizării de arme și muniții care conțin uraniu sărăcit” în cadrul celei de a 71-a sesiuni, și să dezvolte o poziție comună a UE care să reflecte mai bine apelurile repetate ale Parlamentului pentru un moratoriu mondial cautelar, realizarea unui consens la nivel mondial cu privire la posibilele riscuri pentru sănătatea civililor, la sarcina complexă de gestionare a deșeurilor radioactive în perioada de după conflicte și la costurile financiare asociate cu utilizarea unor astfel de arme; să includă proiecte de evaluare și eliminare ale uraniului sărăcit în cadrul instrumentelor de finanțare ale UE pentru acțiunea de luptă împotriva minelor;

| (v) | să promoveze punerea deplină în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) și să încurajeze toate statele membre ale ONU să semneze și să adere la TCA; |
| --- | --- |

(v)

să promoveze punerea deplină în aplicare a Tratatului privind comerțul cu arme (TCA) și să încurajeze toate statele membre ale ONU să semneze și să adere la TCA;

| (w) | să întreprindă acțiuni mai eficiente împotriva deturnării și traficului ilicit de arme și muniție, inclusiv armament ușor și arme de calibru mic, în special prin dezvoltarea unui sistem de urmărire a armelor; |
| --- | --- |

(w)

să întreprindă acțiuni mai eficiente împotriva deturnării și traficului ilicit de arme și muniție, inclusiv armament ușor și arme de calibru mic, în special prin dezvoltarea unui sistem de urmărire a armelor;

| (x) | să promoveze o reacție politică la nivel mondial față de utilizarea dronelor dotate cu armament, care să vizeze menținerea utilizării acestora strict în limitele dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar; să promoveze interzicerea dezvoltării, producerii și utilizării unor sisteme de arme pe deplin autonome care permit efectuarea de atacuri fără intervenție umană; să se asigure că drepturile omului fac parte din toate dialogurile cu țările terțe privind combaterea terorismului; |
| --- | --- |

(x)

să promoveze o reacție politică la nivel mondial față de utilizarea dronelor dotate cu armament, care să vizeze menținerea utilizării acestora strict în limitele dreptului internațional al drepturilor omului și ale dreptului umanitar; să promoveze interzicerea dezvoltării, producerii și utilizării unor sisteme de arme pe deplin autonome care permit efectuarea de atacuri fără intervenție umană; să se asigure că drepturile omului fac parte din toate dialogurile cu țările terțe privind combaterea terorismului;

| (y) | să sprijine în continuare eforturile în curs ale ONU de explorare a elaborării unor norme care să vizeze un comportament responsabil și sigur în spațiul cibernetic, inclusiv un cadru multilateral împotriva atacurilor cibernetice, cu scopul de a garanta aplicarea dreptului internațional existent și a legislației în vigoare în ceea ce privește drepturile omului; |
| --- | --- |

(y)

să sprijine în continuare eforturile în curs ale ONU de explorare a elaborării unor norme care să vizeze un comportament responsabil și sigur în spațiul cibernetic, inclusiv un cadru multilateral împotriva atacurilor cibernetice, cu scopul de a garanta aplicarea dreptului internațional existent și a legislației în vigoare în ceea ce privește drepturile omului;

Migrația

| (z) | să promoveze un sprijin sporit pentru activitățile desfășurate de UNHCR pentru transpunerea în practică a mandatului său internațional de protecție a refugiaților, acordând o atenție specială grupurilor vulnerabile cum sunt femeile și copiii; să sublinieze importantul decalaj financiar dintre nevoile bugetare ale UNHCR și fondurile primite și să solicite mai multă solidaritate la nivel mondial; să solicite majorarea finanțării alocate din bugetul curent al ONU pentru funcțiile esențiale ale UNHCR, pentru a garanta buna desfășurare a acestora; |
| --- | --- |

(z)

să promoveze un sprijin sporit pentru activitățile desfășurate de UNHCR pentru transpunerea în practică a mandatului său internațional de protecție a refugiaților, acordând o atenție specială grupurilor vulnerabile cum sunt femeile și copiii; să sublinieze importantul decalaj financiar dintre nevoile bugetare ale UNHCR și fondurile primite și să solicite mai multă solidaritate la nivel mondial; să solicite majorarea finanțării alocate din bugetul curent al ONU pentru funcțiile esențiale ale UNHCR, pentru a garanta buna desfășurare a acestora;

| (aa) | să reamintească faptul că este nevoie de mai multă coerență și coordonare între dimensiunile externă și internă ale politicii în materie de migrație și agendele pentru dezvoltare și afaceri externe; |
| --- | --- |

(aa)

să reamintească faptul că este nevoie de mai multă coerență și coordonare între dimensiunile externă și internă ale politicii în materie de migrație și agendele pentru dezvoltare și afaceri externe;

| (ab) | să solicite să se depună eforturi sporite pentru prevenirea migrației neregulamentare și pentru combaterea introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, în special prin combaterea rețelelor infracționale prin schimbul rapid și eficace de informații pertinente, respectând totodată dreptul internațional al drepturilor omului; să îmbunătățească metodele de identificare și de protejare a victimelor și să consolideze cooperarea cu țările terțe, pentru a urmări, a confisca și a recupera profitul obținut din activitățile criminale din acest sector; să insiste la nivelul ONU asupra importanței ratificării și transpunerii integrale în practică a Convenției ONU împotriva criminalității transnaționale organizate și a Protocoalelor la aceasta împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare și privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii; să sprijine activitatea raportorului special al ONU pentru drepturile omului de care beneficiază migranții; |
| --- | --- |

(ab)

să solicite să se depună eforturi sporite pentru prevenirea migrației neregulamentare și pentru combaterea introducerii ilegale de migranți și a traficului de persoane, în special prin combaterea rețelelor infracționale prin schimbul rapid și eficace de informații pertinente, respectând totodată dreptul internațional al drepturilor omului; să îmbunătățească metodele de identificare și de protejare a victimelor și să consolideze cooperarea cu țările terțe, pentru a urmări, a confisca și a recupera profitul obținut din activitățile criminale din acest sector; să insiste la nivelul ONU asupra importanței ratificării și transpunerii integrale în practică a Convenției ONU împotriva criminalității transnaționale organizate și a Protocoalelor la aceasta împotriva traficului ilegal de migranți pe cale terestră, a aerului și pe mare și privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii; să sprijine activitatea raportorului special al ONU pentru drepturile omului de care beneficiază migranții;

| (ac) | să sprijine sesiunea plenară la nivel înalt a Adunării Generale a ONU consacrată fluxurilor importante de refugiați și migranți, prevăzută a avea loc la 19 septembrie 2016, și să solicite ca aceasta să se concentreze pe cauzele fundamentale ale migrației, acordând atenția cuvenită eliminării sărăciei și concretizării drepturilor omului și stabilității; |
| --- | --- |

(ac)

să sprijine sesiunea plenară la nivel înalt a Adunării Generale a ONU consacrată fluxurilor importante de refugiați și migranți, prevăzută a avea loc la 19 septembrie 2016, și să solicite ca aceasta să se concentreze pe cauzele fundamentale ale migrației, acordând atenția cuvenită eliminării sărăciei și concretizării drepturilor omului și stabilității;

Drepturile omului, democrație și statul de drept

| (ad) | să reafirme clar și ferm că toate drepturile omului convenite în cadrul convențiilor ONU sunt universale, indivizibile, interdependente și interconectate și că respectarea lor trebuie asigurată; să atragă atenția asupra încălcării drepturilor omului și a abuzurilor asupra acestora comise la nivel mondial; să solicite apărarea libertății de opinie și de exprimare; să sublinieze importanța libertății presei într-o societate funcțională, precum și rolul tuturor cetățenilor în cadrul acesteia, și să apere libertatea de întrunire și de asociere; |
| --- | --- |

(ad)

să reafirme clar și ferm că toate drepturile omului convenite în cadrul convențiilor ONU sunt universale, indivizibile, interdependente și interconectate și că respectarea lor trebuie asigurată; să atragă atenția asupra încălcării drepturilor omului și a abuzurilor asupra acestora comise la nivel mondial; să solicite apărarea libertății de opinie și de exprimare; să sublinieze importanța libertății presei într-o societate funcțională, precum și rolul tuturor cetățenilor în cadrul acesteia, și să apere libertatea de întrunire și de asociere;

| (ae) | să promoveze în continuare libertatea de religie sau de credință; să îndemne la eforturi mai mari pentru protejarea drepturilor minorităților religioase și ale altor minorități; să solicite o mai bună protejare a minorităților religioase împotriva persecuțiilor și a violenței; să solicite abrogarea legilor care incriminează blasfemia sau apostazia și care pot servi drept pretext pentru persecutarea minorităților religioase și a ateilor; să sprijine activitatea Raportorului special pentru libertatea de religie sau de credință; să militeze activ pentru recunoașterea de către ONU a genocidului împotriva minorităților comis de așa-numita grupare ISIS/Daesh și pentru sesizarea Curții Penale Internaționale (CPI) cu privire la crimele împotriva umanității, crimele de război și genocidul care ar fi putut fi comise; |
| --- | --- |

(ae)

să promoveze în continuare libertatea de religie sau de credință; să îndemne la eforturi mai mari pentru protejarea drepturilor minorităților religioase și ale altor minorități; să solicite o mai bună protejare a minorităților religioase împotriva persecuțiilor și a violenței; să solicite abrogarea legilor care incriminează blasfemia sau apostazia și care pot servi drept pretext pentru persecutarea minorităților religioase și a ateilor; să sprijine activitatea Raportorului special pentru libertatea de religie sau de credință; să militeze activ pentru recunoașterea de către ONU a genocidului împotriva minorităților comis de așa-numita grupare ISIS/Daesh și pentru sesizarea Curții Penale Internaționale (CPI) cu privire la crimele împotriva umanității, crimele de război și genocidul care ar fi putut fi comise;

| (af) | să continue promovarea activă a egalității și a nediscriminării; să îndemne ONU să sprijine activ inițiativele de integrare a perspectivei de gen în activitățile și programele sale și să sprijine în continuare activitatea Entității Națiunilor Unite pentru Egalitatea de Gen și Emanciparea Femeii (UN Women); să sprijine măsurile de consolidare a rolului de lider și a participării femeilor la toate nivelurile procesului decizional; să sprijine lupta împotriva violenței și discriminării față de persoane comise pe baza orientării lor sexuale, a identității sexuale sau a exprimării de gen; să solicite abrogarea legislației din statele membre ale ONU care încalcă drepturile persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI); să salute prima reuniune a Consiliului de Securitate al ONU consacrată drepturilor persoanelor LGBTI, care a avut loc în 2015; să invite statele membre ale ONU să pună în aplicare recomandările raportorului special al ONU privind formele contemporane de rasism, discriminare rasială, xenofobie și intoleranță asociată acestora; |
| --- | --- |

(af)

să continue promovarea activă a egalității și a nediscriminării; să îndemne ONU să sprijine activ inițiativele de integrare a perspectivei de gen în activitățile și programele sale și să sprijine în continuare activitatea Entității Națiunilor Unite pentru Egalitatea de Gen și Emanciparea Femeii (UN Women); să sprijine măsurile de consolidare a rolului de lider și a participării femeilor la toate nivelurile procesului decizional; să sprijine lupta împotriva violenței și discriminării față de persoane comise pe baza orientării lor sexuale, a identității sexuale sau a exprimării de gen; să solicite abrogarea legislației din statele membre ale ONU care încalcă drepturile persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI); să salute prima reuniune a Consiliului de Securitate al ONU consacrată drepturilor persoanelor LGBTI, care a avut loc în 2015; să invite statele membre ale ONU să pună în aplicare recomandările raportorului special al ONU privind formele contemporane de rasism, discriminare rasială, xenofobie și intoleranță asociată acestora;

| (ag) | să promoveze drepturile copiilor, în special contribuind la asigurarea accesului copiilor la apă, la servicii de salubritate, la asistență medicală și la educație, inclusiv în zonele de conflict și în taberele de refugiați, și eliminând munca copiilor, tortura, traficul, căsătoriile între copii și exploatarea sexuală; să sprijine și să consolideze eforturile internaționale prin intermediul ONU pentru a pune capăt utilizării copiilor în conflictele armate și, de asemenea, să trateze mai eficace impactul situațiilor de conflict și post-conflict asupra femeilor și fetelor; să susțină o abordare a handicapului bazată pe drepturile omului în situații de risc și de urgență în conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

(ag)

să promoveze drepturile copiilor, în special contribuind la asigurarea accesului copiilor la apă, la servicii de salubritate, la asistență medicală și la educație, inclusiv în zonele de conflict și în taberele de refugiați, și eliminând munca copiilor, tortura, traficul, căsătoriile între copii și exploatarea sexuală; să sprijine și să consolideze eforturile internaționale prin intermediul ONU pentru a pune capăt utilizării copiilor în conflictele armate și, de asemenea, să trateze mai eficace impactul situațiilor de conflict și post-conflict asupra femeilor și fetelor; să susțină o abordare a handicapului bazată pe drepturile omului în situații de risc și de urgență în conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap;

| (ah) | să îndemne toate țările, inclusiv statele membre ale UE, să ratifice rapid Protocolul opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, care instituie mecanisme de depunere a plângerilor și de anchetă; |
| --- | --- |

(ah)

să îndemne toate țările, inclusiv statele membre ale UE, să ratifice rapid Protocolul opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, care instituie mecanisme de depunere a plângerilor și de anchetă;

| (ai) | să contribuie la un rezultat pozitiv al activității Grupului de lucru interguvernamental pentru întreprinderile transnaționale și alte întreprinderi comerciale în ceea ce privește drepturile omului; să sprijine transpunerea în continuare în practică de către statele membre ale ONU a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; să încurajeze statele membre ale ONU să elaboreze și să implementeze planuri de acțiune naționale; să sprijine proiectul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind răspunderea și măsurile reparatorii pentru a contribui la consolidarea căilor de atac legale de la nivel național, în special în cazurile de încălcare gravă a drepturilor omului în sectorul afacerilor; să facă apel la statele membre ale ONU să discute chestiunea drepturilor omului cu organismele sportive naționale și internaționale; |
| --- | --- |

(ai)

să contribuie la un rezultat pozitiv al activității Grupului de lucru interguvernamental pentru întreprinderile transnaționale și alte întreprinderi comerciale în ceea ce privește drepturile omului; să sprijine transpunerea în continuare în practică de către statele membre ale ONU a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; să încurajeze statele membre ale ONU să elaboreze și să implementeze planuri de acțiune naționale; să sprijine proiectul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind răspunderea și măsurile reparatorii pentru a contribui la consolidarea căilor de atac legale de la nivel național, în special în cazurile de încălcare gravă a drepturilor omului în sectorul afacerilor; să facă apel la statele membre ale ONU să discute chestiunea drepturilor omului cu organismele sportive naționale și internaționale;

| (aj) | să pledeze în continuare pentru toleranță zero în ceea ce privește pedeapsa cu moartea și să depună în continuare eforturi în vederea abolirii universale a pedepsei cu moartea, deschizând drumul spre adoptarea rezoluției următoarei Adunări Generale a ONU referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea; să denunțe creșterea numărului sentințelor capitale pronunțate în cazul infracțiunilor legate de traficul cu droguri și să solicite excluderea posibilității de a recurge la pedeapsa cu moartea în cazul acestor infracțiuni; |
| --- | --- |

(aj)

să pledeze în continuare pentru toleranță zero în ceea ce privește pedeapsa cu moartea și să depună în continuare eforturi în vederea abolirii universale a pedepsei cu moartea, deschizând drumul spre adoptarea rezoluției următoarei Adunări Generale a ONU referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea; să denunțe creșterea numărului sentințelor capitale pronunțate în cazul infracțiunilor legate de traficul cu droguri și să solicite excluderea posibilității de a recurge la pedeapsa cu moartea în cazul acestor infracțiuni;

| (ak) | să reamintească obligația care îi revine Adunării Generale, atunci când alege membrii Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (UNHRC), de a ține cont de respectul candidaților pentru promovarea și protejarea drepturilor omului, a statului de drept și a democrației; să solicite instituirea unor criterii clare bazate pe performanțele în materie de drepturi ale omului pentru apartenența la UNHRC și, în perspectiva celei de a zecea aniversări a UNHRC, să solicite o evaluare a metodelor de lucru ale Consiliului și a impactului acestora; |
| --- | --- |

(ak)

să reamintească obligația care îi revine Adunării Generale, atunci când alege membrii Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (UNHRC), de a ține cont de respectul candidaților pentru promovarea și protejarea drepturilor omului, a statului de drept și a democrației; să solicite instituirea unor criterii clare bazate pe performanțele în materie de drepturi ale omului pentru apartenența la UNHRC și, în perspectiva celei de a zecea aniversări a UNHRC, să solicite o evaluare a metodelor de lucru ale Consiliului și a impactului acestora;

| (al) | să consolideze activitatea Curții Penale Internaționale (CPI) în rolul său de a pune capăt impunității pentru autorii celor mai grave crime care preocupă comunitatea internațională și de a face dreptate victimelor crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului; să asigure sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic operațiunilor curente ale CPI; să facă apel la toate statele membre ale ONU să se alăture Curții prin ratificarea Statutului de la Roma și să încurajeze ratificarea amendamentelor de la Kampala; să încurajeze o cooperare strânsă între ONU, organismele și agențiile sale, și Curte, precum și extinderea relațiilor acesteia cu Consiliul de Securitate; să solicite Consiliului de Securitate al ONU să sesizeze CPI cu privire la situația din Republica Populară Democrată Coreeană; |
| --- | --- |

(al)

să consolideze activitatea Curții Penale Internaționale (CPI) în rolul său de a pune capăt impunității pentru autorii celor mai grave crime care preocupă comunitatea internațională și de a face dreptate victimelor crimelor de război, crimelor împotriva umanității și genocidului; să asigure sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic operațiunilor curente ale CPI; să facă apel la toate statele membre ale ONU să se alăture Curții prin ratificarea Statutului de la Roma și să încurajeze ratificarea amendamentelor de la Kampala; să încurajeze o cooperare strânsă între ONU, organismele și agențiile sale, și Curte, precum și extinderea relațiilor acesteia cu Consiliul de Securitate; să solicite Consiliului de Securitate al ONU să sesizeze CPI cu privire la situația din Republica Populară Democrată Coreeană;

| (am) | să comunice cu populația și să se implice într-o dezbatere cuprinzătoare cu toți membrii Adunării Generale a ONU privind importanța respectării limitelor constituționale ale mandatelor prezidențiale în toată lumea; |
| --- | --- |

(am)

să comunice cu populația și să se implice într-o dezbatere cuprinzătoare cu toți membrii Adunării Generale a ONU privind importanța respectării limitelor constituționale ale mandatelor prezidențiale în toată lumea;

| (an) | să facă apel la ONU să elimine carențele de natură juridică aferente termenului de „refugiat climatic”, inclusiv să definească acest termen, eventual la nivel internațional; |
| --- | --- |

(an)

să facă apel la ONU să elimine carențele de natură juridică aferente termenului de „refugiat climatic”, inclusiv să definească acest termen, eventual la nivel internațional;

Dezvoltarea

| (ao) | să depună eforturi pentru transpunerea în practică a obiectivelor de dezvoltare durabilă din Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030; să depună eforturi pentru îmbunătățirea vieții viitoarelor generații și să încurajeze și să sprijine țările să preia controlul și să stabilească cadre naționale pentru atingerea celor 17 obiective; să încurajeze statele membre ale ONU să își respecte angajamentele privind cheltuielile cu ajutorul pentru dezvoltare și să solicite adoptarea unui cadru de indicatori solid și utilizarea datelor statistice pentru a monitoriza progresele înregistrate și a garanta responsabilitatea tuturor; să insiste ca Forumul politic la nivel înalt (FPNI) pentru dezvoltare durabilă să devină principalul organ decizional competent pentru a asigura implementarea acțiunilor subsecvente și reevaluarea transpunerii în practică a ODD și să prezinte o poziție comună a UE privind implementarea Agendei 2030 înaintea FPNI din 2016; |
| --- | --- |

(ao)

să depună eforturi pentru transpunerea în practică a obiectivelor de dezvoltare durabilă din Agenda pentru dezvoltare durabilă 2030; să depună eforturi pentru îmbunătățirea vieții viitoarelor generații și să încurajeze și să sprijine țările să preia controlul și să stabilească cadre naționale pentru atingerea celor 17 obiective; să încurajeze statele membre ale ONU să își respecte angajamentele privind cheltuielile cu ajutorul pentru dezvoltare și să solicite adoptarea unui cadru de indicatori solid și utilizarea datelor statistice pentru a monitoriza progresele înregistrate și a garanta responsabilitatea tuturor; să insiste ca Forumul politic la nivel înalt (FPNI) pentru dezvoltare durabilă să devină principalul organ decizional competent pentru a asigura implementarea acțiunilor subsecvente și reevaluarea transpunerii în practică a ODD și să prezinte o poziție comună a UE privind implementarea Agendei 2030 înaintea FPNI din 2016;

| (ap) | să asigure că nu este subminat „acquis-ul” Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește accesul la educație și la sănătate ca drept fundamental al omului; să asigure accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă, întrucât astfel se poate contribui la reducerea mortalității infantile și materne; să promoveze planificarea familială, sănătatea mamelor, accesul facil la mijloace de contracepție și la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă ca elemente importante pentru a salva viața femeilor și a le ajuta să își refacă viața în cazul în care au căzut victime violului; să plaseze aceste politici în centrul cooperării pentru dezvoltare cu țările terțe; |
| --- | --- |

(ap)

să asigure că nu este subminat „acquis-ul” Platformei de acțiune de la Beijing în ceea ce privește accesul la educație și la sănătate ca drept fundamental al omului; să asigure accesul la servicii de sănătate sexuală și reproductivă, întrucât astfel se poate contribui la reducerea mortalității infantile și materne; să promoveze planificarea familială, sănătatea mamelor, accesul facil la mijloace de contracepție și la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă ca elemente importante pentru a salva viața femeilor și a le ajuta să își refacă viața în cazul în care au căzut victime violului; să plaseze aceste politici în centrul cooperării pentru dezvoltare cu țările terțe;

| (aq) | să insiste asupra necesității de a consolida coerența politicilor în favoarea dezvoltării în cadrul structurilor de lucru ale ONU, cu scopul de a integra în mod eficace toate dimensiunile dezvoltării durabile; să sublinieze importanța unui sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, nediscriminatoriu, favorabil incluziunii și echitabil, precum și necesitatea de a încheia Runda de la Doha pentru dezvoltare a OMC; să reamintească că dezvoltarea nu este posibilă fără pace, nici pacea fără dezvoltare și să sublinieze importanța ODD 16 pentru pace, justiție și guvernare, care ar trebui să constituie una dintre prioritățile finanțării măsurilor de cooperare pentru dezvoltare; să invite ONU să integreze în mod sistematic consolidarea capacităților și buna guvernanță în strategiile sale de dezvoltare pe termen lung; |
| --- | --- |

(aq)

să insiste asupra necesității de a consolida coerența politicilor în favoarea dezvoltării în cadrul structurilor de lucru ale ONU, cu scopul de a integra în mod eficace toate dimensiunile dezvoltării durabile; să sublinieze importanța unui sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, transparent, nediscriminatoriu, favorabil incluziunii și echitabil, precum și necesitatea de a încheia Runda de la Doha pentru dezvoltare a OMC; să reamintească că dezvoltarea nu este posibilă fără pace, nici pacea fără dezvoltare și să sublinieze importanța ODD 16 pentru pace, justiție și guvernare, care ar trebui să constituie una dintre prioritățile finanțării măsurilor de cooperare pentru dezvoltare; să invite ONU să integreze în mod sistematic consolidarea capacităților și buna guvernanță în strategiile sale de dezvoltare pe termen lung;

| (ar) | să salute adoptarea de către Adunarea Generală a ONU a Rezoluției de referință nr. 68/304 din 9 septembrie 2014, care a recunoscut „dreptul suveran al fiecărui stat de a-și restructura datoria suverană, care nu ar trebui să fie împiedicat sau îngreunat de nicio măsură adoptată de un alt stat” și a constatat „cu îngrijorare că sistemul financiar internațional nu dispune de un cadru juridic solid pentru restructurarea ordonată și previzibilă a datoriei suverane” și a lansat un proces de adoptare a „unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriei suverane”; să invite ansamblul sistemului ONU să sprijine pe deplin acest proces; să invite UE și statele sale membre să se implice activ în acest proces; |
| --- | --- |

(ar)

să salute adoptarea de către Adunarea Generală a ONU a Rezoluției de referință nr. 68/304 din 9 septembrie 2014, care a recunoscut „dreptul suveran al fiecărui stat de a-și restructura datoria suverană, care nu ar trebui să fie împiedicat sau îngreunat de nicio măsură adoptată de un alt stat” și a constatat „cu îngrijorare că sistemul financiar internațional nu dispune de un cadru juridic solid pentru restructurarea ordonată și previzibilă a datoriei suverane” și a lansat un proces de adoptare a „unui cadru juridic multilateral pentru procesele de restructurare a datoriei suverane”; să invite ansamblul sistemului ONU să sprijine pe deplin acest proces; să invite UE și statele sale membre să se implice activ în acest proces;

| (as) | să dezvolte o abordare mult mai eficientă și strategică a agențiilor ONU, în special în ceea ce privește programarea instrumentelor financiare externe, în vederea asigurării unei vizibilități sporite a ajutorului Uniunii Europene la fața locului; |
| --- | --- |

(as)

să dezvolte o abordare mult mai eficientă și strategică a agențiilor ONU, în special în ceea ce privește programarea instrumentelor financiare externe, în vederea asigurării unei vizibilități sporite a ajutorului Uniunii Europene la fața locului;

| (at) | să ia măsuri active pentru a îmbunătăți supravegherea politică în domeniul dezvoltării durabile, prin consolidarea Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), și să dea curs propunerii de creare a unei Curți Penale Internaționale pentru infracțiunile împotriva mediului, în vederea aplicării mai eficiente a dreptului de mediu la nivel mondial; |
| --- | --- |

(at)

să ia măsuri active pentru a îmbunătăți supravegherea politică în domeniul dezvoltării durabile, prin consolidarea Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), și să dea curs propunerii de creare a unei Curți Penale Internaționale pentru infracțiunile împotriva mediului, în vederea aplicării mai eficiente a dreptului de mediu la nivel mondial;

| (au) | să depună eforturi pentru consolidarea cooperării fiscale internaționale, sprijinind înființarea unui organism fiscal internațional în cadrul sistemului ONU; să combată evaziunea fiscală și spălarea de bani prin schimbul automat de informații fiscale la nivel mondial și prin întocmirea unei liste mondiale comune a paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

(au)

să depună eforturi pentru consolidarea cooperării fiscale internaționale, sprijinind înființarea unui organism fiscal internațional în cadrul sistemului ONU; să combată evaziunea fiscală și spălarea de bani prin schimbul automat de informații fiscale la nivel mondial și prin întocmirea unei liste mondiale comune a paradisurilor fiscale;

| (av) | să lanseze un plan mondial de luptă împotriva rezistenței antimicrobiene, în vederea prevenirii unei răspândiri în continuare a superbacteriilor rezistente; |
| --- | --- |

(av)

să lanseze un plan mondial de luptă împotriva rezistenței antimicrobiene, în vederea prevenirii unei răspândiri în continuare a superbacteriilor rezistente;

Schimbările climatice

| (aw) | să se asigure că UE rămâne în prima linie a luptei împotriva schimbărilor climatice și cooperează în continuare cu ONU în acest domeniu; să asigure aplicarea rapidă a deciziilor adoptate la Conferința ONU de la Paris privind schimbările climatice, care a avut loc în 2015; |
| --- | --- |

(aw)

să se asigure că UE rămâne în prima linie a luptei împotriva schimbărilor climatice și cooperează în continuare cu ONU în acest domeniu; să asigure aplicarea rapidă a deciziilor adoptate la Conferința ONU de la Paris privind schimbările climatice, care a avut loc în 2015;

UE și reforma sistemului ONU

| (ax) | să sprijine o reformă în profunzime a Consiliului de Securitate al ONU, pe baza unui consens larg, cu scopul de a reflecta mai bine noile realități de la nivel mondial și de a asigura capacitatea Consiliului de a gestiona în mod eficace amenințările la adresa păcii și securității internaționale; să depună eforturi în vederea atingerii obiectivului pe termen lung al UE de a obține un loc în cadrul unui Consiliu de Securitate reformat; să îndemne membrii Consiliului de Securitate să se abțină de la a recurge la dreptul de veto în cazurile referitoare la comiterea de crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

(ax)

să sprijine o reformă în profunzime a Consiliului de Securitate al ONU, pe baza unui consens larg, cu scopul de a reflecta mai bine noile realități de la nivel mondial și de a asigura capacitatea Consiliului de a gestiona în mod eficace amenințările la adresa păcii și securității internaționale; să depună eforturi în vederea atingerii obiectivului pe termen lung al UE de a obține un loc în cadrul unui Consiliu de Securitate reformat; să îndemne membrii Consiliului de Securitate să se abțină de la a recurge la dreptul de veto în cazurile referitoare la comiterea de crime împotriva umanității;

| (ay) | să promoveze revitalizarea activității Adunării Generale și coordonarea îmbunătățită și coerența acțiunilor tuturor instituțiilor ONU, care ar trebui să consolideze eficiența, eficacitatea, legitimitatea, transparența, răspunderea, capacitatea și reprezentativitatea sistemului; să sprijine și să fructifice transparența sporită în procesul de selecție a următorului Secretar General al ONU, candidații fiind prezentați în cadrul Adunării Generale; în cazul în care, la viitoarele alegeri, candidații vor avea calificări excepționale similare, să promoveze oportunitățile egale și echitabile în funcție de gen și de echilibrul geografic și să sprijine alegerea unei femei în funcția de Secretar General, în cursul procesului de identificare și de desemnare a celui mai bun candidat; |
| --- | --- |

(ay)

să promoveze revitalizarea activității Adunării Generale și coordonarea îmbunătățită și coerența acțiunilor tuturor instituțiilor ONU, care ar trebui să consolideze eficiența, eficacitatea, legitimitatea, transparența, răspunderea, capacitatea și reprezentativitatea sistemului; să sprijine și să fructifice transparența sporită în procesul de selecție a următorului Secretar General al ONU, candidații fiind prezentați în cadrul Adunării Generale; în cazul în care, la viitoarele alegeri, candidații vor avea calificări excepționale similare, să promoveze oportunitățile egale și echitabile în funcție de gen și de echilibrul geografic și să sprijine alegerea unei femei în funcția de Secretar General, în cursul procesului de identificare și de desemnare a celui mai bun candidat;

| (az) | în perspectiva Raportului ONU pentru 2015 și a recentelor acuzații de abuz sexual asupra copiilor aduse trupelor franceze și trupelor ONU din Republica Centrafricană, să se asigure că ONU, statele membre ale UE și organismele PSAC cercetează, urmăresc penal și condamnă ferm și fără întârziere orice membru al personalului ONU, UE sau dintr-un stat membru care se face vinovat de comiterea unor acte de violență sexuală; |
| --- | --- |

(az)

în perspectiva Raportului ONU pentru 2015 și a recentelor acuzații de abuz sexual asupra copiilor aduse trupelor franceze și trupelor ONU din Republica Centrafricană, să se asigure că ONU, statele membre ale UE și organismele PSAC cercetează, urmăresc penal și condamnă ferm și fără întârziere orice membru al personalului ONU, UE sau dintr-un stat membru care se face vinovat de comiterea unor acte de violență sexuală;

| (ba) | să invite Curtea de Conturi Europeană să își consolideze cooperarea cu instituțiile de supraveghere circumscrise Secretariatului Națiunilor Unite, în special cu Oficiul pentru servicii de supraveghere internă (OIOS), Comitetul consultativ independent de audit (IAAC) și Consiliul auditorilor (BoA), în vederea creșterii transparenței și a înțelegerii reciproce a modului de finanțare și de funcționare; |
| --- | --- |

(ba)

să invite Curtea de Conturi Europeană să își consolideze cooperarea cu instituțiile de supraveghere circumscrise Secretariatului Națiunilor Unite, în special cu Oficiul pentru servicii de supraveghere internă (OIOS), Comitetul consultativ independent de audit (IAAC) și Consiliul auditorilor (BoA), în vederea creșterii transparenței și a înțelegerii reciproce a modului de finanțare și de funcționare;

| (bb) | să instituie un sistem eficace de protecție pentru denunțătorii ONU; |
| --- | --- |

(bb)

să instituie un sistem eficace de protecție pentru denunțătorii ONU;

| (bc) | în contextul recentului caz de conflict de interese al Reprezentantului special al ONU pentru Libia, să inițieze un cod de conduită obligatoriu care să determine funcționarii în exercițiu să își mențină imparțialitatea, astfel cum prevede Recomandarea ONU privind medierea eficace; |
| --- | --- |

(bc)

în contextul recentului caz de conflict de interese al Reprezentantului special al ONU pentru Libia, să inițieze un cod de conduită obligatoriu care să determine funcționarii în exercițiu să își mențină imparțialitatea, astfel cum prevede Recomandarea ONU privind medierea eficace;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei și, spre informare, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al Uniunii Europene pentru drepturile omului, Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei și, spre informare, Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite.

---

(1)  A/RES/65/276 din 3 mai 2011.

(2)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 56.

(3)  JO C 45, 5.2.2016, p. 89.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0259.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0403.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0020.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0013.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0051.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0073.

(10)  SEAE 01024/12, Documentul Consiliului 11216/12.

(11)  SEAE 458/15, Documentul Consiliului 7632/15.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 5 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/176 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/176

---

P8_TA(2016)0295

Acordul UE-Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (12099/2015 – C8-0143/2016 – 2015/0199(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 101/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12099/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12099/2015),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (12097/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Peru privind exonerarea de obligația de a deține viză de scurtă ședere (12097/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0143/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0197/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0197/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Peru. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Peru.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/177 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/177

---

P8_TA(2016)0296

Limitele emisiilor pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 5 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră (COM(2014)0581 – C8-0168/2014 – 2014/0268(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0581), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0581),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0168/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0168/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 februarie 2015 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 aprilie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 aprilie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0276/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2014)0268

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 5 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la limitele emisiilor de poluanți gazoși și de particule poluante și omologarea de tip pentru motoarele cu ardere internă pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1024/2012 și (UE) nr. 167/2013 și de modificare și abrogare a Directivei 97/68/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1628.)

---

Miercuri, 6 iulie 2016

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/178 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/178

---

P8_TA(2016)0301

Participarea Azerbaidjanului la programele Uniunii ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind principiile generale de participare a Republicii Azerbaidjan la programele Uniunii (05616/2014 – C8-0043/2014 – 2013/0420(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 101/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05616/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05616/2014),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind principiile generale de participare a Republicii Azerbaidjan la programele Uniunii (05618/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind principiile generale de participare a Republicii Azerbaidjan la programele Uniunii (05618/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 212, precum și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0043/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 212, precum și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0043/2014),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0210/2016),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/179 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/179

---

P8_TA(2016)0302

Proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016: excedentul din 2015

Rezoluţia Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016: de înregistrare a excedentului aferent exercițiului financiar 2015 (09586/2016 – C8-0225/2016 – 2016/2051(BUD))

(2018/C 101/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, adoptat definitiv la 25 noiembrie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2016, adoptat definitiv la 25 noiembrie 2015 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2016 (COM(2016)0227), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2016 (COM(2016)0227),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 adoptată de Consiliu la 17 iunie 2016 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (09586/2016 – C8-0225/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 adoptată de Consiliu la 17 iunie 2016 și transmisă Parlamentului European la aceeași dată (09586/2016 – C8-0225/2016),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0212/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0212/2016),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2016 a excedentului din exercițiul financiar 2015, care se ridică la 1 349 de milioane EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2016 a excedentului din exercițiul financiar 2015, care se ridică la 1 349 de milioane EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un rezultat pozitiv în urma execuției veniturilor de 980 de milioane EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 187 de milioane EUR și diferențe de curs valutar de 182 de milioane EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un rezultat pozitiv în urma execuției veniturilor de 980 de milioane EUR, o subutilizare a cheltuielilor de 187 de milioane EUR și diferențe de curs valutar de 182 de milioane EUR;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, cele două componente principale sunt penalitățile de întârziere și amenzile (180 de milioane EUR) și un rezultat pozitiv în urma execuției resurselor proprii (1 071 de milioane EUR), din care se deduce un rezultat negativ al excedentelor, soldurilor și ajustărilor (537 de milioane EUR); |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, cele două componente principale sunt penalitățile de întârziere și amenzile (180 de milioane EUR) și un rezultat pozitiv în urma execuției resurselor proprii (1 071 de milioane EUR), din care se deduce un rezultat negativ al excedentelor, soldurilor și ajustărilor (537 de milioane EUR);

| D. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a creditelor din secțiunea III este relativ scăzut, cu 78 de milioane EUR pentru reportările din 2015 și 14 milioane EUR pentru reportările din 2014, fiind de 94 de milioane EUR în cazul celorlalte instituții; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, nivelul de subutilizare a creditelor din secțiunea III este relativ scăzut, cu 78 de milioane EUR pentru reportările din 2015 și 14 milioane EUR pentru reportările din 2014, fiind de 94 de milioane EUR în cazul celorlalte instituții;

| E. | întrucât rata ridicată de execuție din secțiunea III subliniază presiunea asupra creditelor de plată, care încă reprezenta o problemă majoră în 2015 și care este așteptată să reapară în ultimii ani ai actualului cadru financiar multianual (CFM), |
| --- | --- |

E.

întrucât rata ridicată de execuție din secțiunea III subliniază presiunea asupra creditelor de plată, care încă reprezenta o problemă majoră în 2015 și care este așteptată să reapară în ultimii ani ai actualului cadru financiar multianual (CFM),

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2015, cu suma de 1 349 de milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar, și cu poziția Consiliului privind acest proiect de buget rectificativ; |
| --- | --- |

1.

ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2015, cu suma de 1 349 de milioane EUR, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul financiar, și cu poziția Consiliului privind acest proiect de buget rectificativ;

| 2. | observă că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 2/2016 va reduce cu 1 349 de milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii în 2016 care sunt bazate pe VNB; îndeamnă încă o dată statele membre să utilizeze oportunitatea oferită de o asemenea restituire pentru a-și respecta angajamentele în ceea ce privește criza refugiaților și să aducă o contribuție egală cu cea a Uniunii la cele două fonduri fiduciare ale Uniunii create în acest scop; constată cu îngrijorare că, în primăvara anului 2016, statele membre au contribuit doar cu 82 de milioane EUR la Fondul fiduciar pentru Africa și cu 69 de milioane EUR la Fondul fiduciar Madad privind criza siriană, în timp ce contribuțiile Uniunii se ridicau la 1,8 miliarde EUR și, respectiv, la peste 500 de milioane EUR; |
| --- | --- |

2.

observă că adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 2/2016 va reduce cu 1 349 de milioane EUR nivelul contribuțiilor statelor membre la bugetul Uniunii în 2016 care sunt bazate pe VNB; îndeamnă încă o dată statele membre să utilizeze oportunitatea oferită de o asemenea restituire pentru a-și respecta angajamentele în ceea ce privește criza refugiaților și să aducă o contribuție egală cu cea a Uniunii la cele două fonduri fiduciare ale Uniunii create în acest scop; constată cu îngrijorare că, în primăvara anului 2016, statele membre au contribuit doar cu 82 de milioane EUR la Fondul fiduciar pentru Africa și cu 69 de milioane EUR la Fondul fiduciar Madad privind criza siriană, în timp ce contribuțiile Uniunii se ridicau la 1,8 miliarde EUR și, respectiv, la peste 500 de milioane EUR;

| 3. | insistă că, în loc să se ajusteze contribuțiile bazate pe VNB, bugetul Uniunii ar trebui să poată reutiliza orice excedent care rezultă din subutilizarea creditelor sau din amenzile aplicate societăților pentru încălcarea legislației Uniunii în materie de concurență pentru a răspunde nevoilor sale de finanțare, în special în contextul deficitelor de credite de plată; se așteaptă ca această chestiune să fie soluționată în cadrul procesului de revizuire a CFM; |
| --- | --- |

3.

insistă că, în loc să se ajusteze contribuțiile bazate pe VNB, bugetul Uniunii ar trebui să poată reutiliza orice excedent care rezultă din subutilizarea creditelor sau din amenzile aplicate societăților pentru încălcarea legislației Uniunii în materie de concurență pentru a răspunde nevoilor sale de finanțare, în special în contextul deficitelor de credite de plată; se așteaptă ca această chestiune să fie soluționată în cadrul procesului de revizuire a CFM;

| 4. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016; |
| --- | --- |

4.

aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 2/2016;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2016 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2016 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 48, 24.2.2016.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/181 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/181

---

P8_TA(2016)0303

Un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice în Uniune (05581/1/2016 – C8-0188/2016 – 2013/0027(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 101/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05581/1/2016 – C8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05581/1/2016 – C8-0188/2016),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0048),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0211/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0211/2016),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 271, 19.9.2013, p. 133.

(2)  Texte adoptate la 13.3.2014, P7_TA(2014)0244.

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/182 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/182

---

P8_TA(2016)0304

Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru pentru etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică și de abrogare a Directivei 2010/30/UE (COM(2015)0341 – C8-0189/2015 – 2015/0149(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/21)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Uniunea Europeană este hotărâtă să construiască o Uniune a energiei robustă și cu o politică în materie de schimbări climatice orientată spre viitor. Eficiența energetică este un element crucial al Cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii Europene și este esențială pentru moderarea cererii de energie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Uniunea Europeană este hotărâtă să construiască o Uniune a energiei robustă și cu o politică în materie de schimbări climatice orientată spre viitor. Eficiența energetică este un element crucial al Cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii Europene și este esențială pentru moderarea cererii de energie.

| (1) | Uniunea Europeană este hotărâtă să construiască o Uniune a energiei robustă și cu o politică în materie de
  energie și de
  schimbări climatice orientată spre viitor. Eficiența energetică este un element crucial al Cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii Europene și este esențială pentru moderarea cererii de energie
  și limitarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  . |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană este hotărâtă să construiască o Uniune a energiei robustă și cu o politică în materie de
  energie și de
  schimbări climatice orientată spre viitor. Eficiența energetică este un element crucial al Cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 al Uniunii Europene și este esențială pentru moderarea cererii de energie
  și limitarea emisiilor de gaze cu efect de seră
  .

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică le permite consumatorilor să
  face
  alegeri informate în ceea ce privește
  consumul de energie al produselor
  și, astfel,
  promovează
  inovarea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică le permite consumatorilor să
  face
  alegeri informate în ceea ce privește
  consumul de energie al produselor
  și, astfel,
  promovează
  inovarea.

| (2) | Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică le permite consumatorilor să
  facă
  alegeri informate în ceea ce privește
  produsele cu impact energetic eficiente și durabile
  și, astfel,
  aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie și la reducerea facturilor la energie, promovând totodată
  inovarea
  și realizarea de investiții menite să sprijine fabricarea de produse tot mai eficiente energetic
  . |
| --- | --- |

(2)

Etichetarea în ceea ce privește eficiența energetică le permite consumatorilor să
  facă
  alegeri informate în ceea ce privește
  produsele cu impact energetic eficiente și durabile
  și, astfel,
  aduce o contribuție semnificativă la economiile de energie și la reducerea facturilor la energie, promovând totodată
  inovarea
  și realizarea de investiții menite să sprijine fabricarea de produse tot mai eficiente energetic
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Este necesară înlocuirea Directivei 2010/30/UE printr-un regulament care păstrează același domeniu de aplicare, dar care modifică și îmbunătățește unele dispoziții, pentru a le clarifica și a le actualiza conținutul. Regulamentul este instrumentul juridic adecvat, întrucât impune reguli clare și detaliate, care nu permit transpuneri divergente de către diferitele state membre, și asigură astfel un grad înalt de armonizare la nivelul întregii Uniuni. Un cadru legislativ armonizat la nivelul Uniunii mai curând decât la cel al statelor membre reduce costurile pentru producători și asigură astfel condiții de concurență echitabile. Armonizarea la nivelul Uniunii asigură, de asemenea, libera circulație a mărfurilor în interiorul pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Este necesară înlocuirea Directivei 2010/30/UE printr-un regulament care păstrează același domeniu de aplicare, dar care modifică și îmbunătățește unele dispoziții, pentru a le clarifica și a le actualiza conținutul. Regulamentul este instrumentul juridic adecvat, întrucât impune reguli clare și detaliate, care nu permit transpuneri divergente de către diferitele state membre, și asigură astfel un grad înalt de armonizare la nivelul întregii Uniuni. Un cadru legislativ armonizat la nivelul Uniunii mai curând decât la cel al statelor membre reduce costurile pentru producători și asigură astfel condiții de concurență echitabile. Armonizarea la nivelul Uniunii asigură, de asemenea, libera circulație a mărfurilor în interiorul pieței interne.

| (4) | Este necesară înlocuirea Directivei 2010/30/UE printr-un regulament care păstrează același domeniu de aplicare, dar care modifică și îmbunătățește unele dispoziții, pentru a le clarifica și a le actualiza conținutul
  , luând în considerare progresul tehnologic rapid înregistrat în ultimii ani cu privire la eficiența energetică a produselor
  . Regulamentul este instrumentul juridic adecvat, întrucât impune reguli clare și detaliate, care nu permit transpuneri divergente de către diferitele state membre, și asigură astfel un grad înalt de armonizare la nivelul întregii Uniuni. Un cadru legislativ armonizat la nivelul Uniunii mai curând decât la cel al statelor membre reduce costurile pentru producători
  în cadrul întregului lanț valoric
  și asigură astfel condiții de concurență echitabile. Armonizarea la nivelul Uniunii asigură, de asemenea, libera circulație a mărfurilor în interiorul pieței interne. |
| --- | --- |

(4)

Este necesară înlocuirea Directivei 2010/30/UE printr-un regulament care păstrează același domeniu de aplicare, dar care modifică și îmbunătățește unele dispoziții, pentru a le clarifica și a le actualiza conținutul
  , luând în considerare progresul tehnologic rapid înregistrat în ultimii ani cu privire la eficiența energetică a produselor
  . Regulamentul este instrumentul juridic adecvat, întrucât impune reguli clare și detaliate, care nu permit transpuneri divergente de către diferitele state membre, și asigură astfel un grad înalt de armonizare la nivelul întregii Uniuni. Un cadru legislativ armonizat la nivelul Uniunii mai curând decât la cel al statelor membre reduce costurile pentru producători
  în cadrul întregului lanț valoric
  și asigură astfel condiții de concurență echitabile. Armonizarea la nivelul Uniunii asigură, de asemenea, libera circulație a mărfurilor în interiorul pieței interne.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Este necesară excluderea produselor de ocazie din regulament, și anume a tuturor produselor care au mai fost puse în funcțiune înainte de a fi puse la dispoziție pe piață pentru a doua oară sau de mai multe ori, succesiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Este necesară excluderea produselor de ocazie din regulament, și anume a tuturor produselor care au mai fost puse în funcțiune înainte de a fi puse la dispoziție pe piață pentru a doua oară sau de mai multe ori, succesiv.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Deoarece consumul de energie al mijloacelor de transport de persoane sau mărfuri este reglementat direct sau indirect de alte acte legislative și politici ale Uniunii, este necesar să se continue excluderea acestora din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Printre mijloacele de transport care fac obiectul acestei excluderi se numără cele al căror motor este staționar în timpul funcționării, cum ar fi ascensoarele, scările rulante și benzile transportoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Deoarece consumul de energie al mijloacelor de transport de persoane sau mărfuri este reglementat direct sau indirect de alte acte legislative și politici ale Uniunii, este necesar să se continue excluderea acestora din domeniul de aplicare al prezentului regulament. Printre mijloacele de transport care fac obiectul acestei excluderi se numără cele al căror motor este staționar în timpul funcționării, cum ar fi ascensoarele, scările rulante și benzile transportoare.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Îmbunătățirea eficienței produselor cu impact energetic prin alegeri informate ale consumatorilor este benefică pentru economia Uniunii în ansamblu, stimulează inovarea și
  va
  contribui la atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii prevăzute pentru 2020 și 2030
  . De asemenea, le va permite consumatorilor să facă economii
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Îmbunătățirea eficienței produselor cu impact energetic prin alegeri informate ale consumatorilor este benefică pentru economia Uniunii în ansamblu, stimulează inovarea și
  va
  contribui la atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii prevăzute pentru 2020 și 2030
  . De asemenea, le va permite consumatorilor să facă economii
  .

| (7) | Îmbunătățirea eficienței produselor cu impact energetic prin alegeri informate ale consumatorilor
  și printr-un grad mai ridicat de conștientizare la nivel societal
  este benefică pentru economia Uniunii în ansamblu
  și contribuie la reducerea cererii de energie și a facturilor la energie. Îmbunătățirea eficienței acestor produse contribuie, de asemenea, la securitatea energetică
  , stimulează
  cercetarea,
  inovarea și
  investițiile în eficiența energetică și le oferă un avantaj competitiv industriilor care dezvoltă și fabrică produsele cele mai eficiente din punct de vedere energetic. Eforturile depuse pentru realizarea acestui obiectiv vor
  contribui
  , de asemenea,
  la atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii prevăzute pentru 2020 și 2030
  , precum și la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și de schimbări climatice
  . |
| --- | --- |

(7)

Îmbunătățirea eficienței produselor cu impact energetic prin alegeri informate ale consumatorilor
  și printr-un grad mai ridicat de conștientizare la nivel societal
  este benefică pentru economia Uniunii în ansamblu
  și contribuie la reducerea cererii de energie și a facturilor la energie. Îmbunătățirea eficienței acestor produse contribuie, de asemenea, la securitatea energetică
  , stimulează
  cercetarea,
  inovarea și
  investițiile în eficiența energetică și le oferă un avantaj competitiv industriilor care dezvoltă și fabrică produsele cele mai eficiente din punct de vedere energetic. Eforturile depuse pentru realizarea acestui obiectiv vor
  contribui
  , de asemenea,
  la atingerea obiectivelor de eficiență energetică ale Uniunii prevăzute pentru 2020 și 2030
  , precum și la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și de schimbări climatice
  .

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 au stabilit o țintă indicativă, la nivelul Uniunii, de îmbunătățire cu cel puțin 27 % a eficienței energetice până în 2030 în raport cu previziunile privind consumul de energie în viitor. Acest obiectiv va fi revizuit până în 2020, având în vedere un prag de 30 % la nivelul Uniunii. În cadrul concluziilor, s-a stabilit și un obiectiv obligatoriu la nivelul UE de reducere internă cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră comparativ cu 1990, inclusiv o reducere cu 30 % a emisiilor în sectoarele neincluse în ETS. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 au stabilit o țintă indicativă, la nivelul Uniunii, de îmbunătățire cu cel puțin 27 % a eficienței energetice până în 2030 în raport cu previziunile privind consumul de energie în viitor. Acest obiectiv va fi revizuit până în 2020, având în vedere un prag de 30 % la nivelul Uniunii. În cadrul concluziilor, s-a stabilit și un obiectiv obligatoriu la nivelul UE de reducere internă cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze cu efect de seră comparativ cu 1990, inclusiv o reducere cu 30 % a emisiilor în sectoarele neincluse în ETS.

eliminat

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile cu privire la consumul specific de energie al produselor cu impact energetic facilitează alegerile consumatorilor în favoarea produselor care consumă mai puțină energie sau alte resurse
  esențială
  în faza de utilizare. O etichetă standardizată obligatorie este un mijloc eficace de a le furniza potențialilor consumatori informații comparabile cu privire la consumul
  specific
  de energie
  al
  produselor cu impact energetic. Ea ar trebui însoțită de o fișă cu informații despre produs. Eticheta ar trebui să fie
  ușor
  de
  recunoscut
  ,
  simplă
  și
  concisă
  . În acest scop,
  scala actuală
  de la verde închis la roșu
  a etichetei
  ar trebui păstrată ca bază pentru a informa clienții în legătură cu eficiența energetică a produselor.
  O clasificare
  care utilizează litere de la A la G s-a dovedit cea mai eficace pentru clienți. În situațiile în care, din cauza măsurilor luate în temeiul Directivei 2009/125/CE, produsele nu mai pot intra în clasele F sau G, clasele respective
  nu
  ar trebui să
  mai apară
  pe etichete
  . În afara cazurilor excepționale
  ,
  această măsură ar trebui extinsă și
  la
  clasele D și E, deși această situație este puțin probabilă având în vedere reclasificarea
  etichetei
  atunci când majoritatea produselor vor intra în primele două clase
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Furnizarea de informații exacte, relevante și comparabile cu privire la consumul specific de energie al produselor cu impact energetic facilitează alegerile consumatorilor în favoarea produselor care consumă mai puțină energie sau alte resurse
  esențială
  în faza de utilizare. O etichetă standardizată obligatorie este un mijloc eficace de a le furniza potențialilor consumatori informații comparabile cu privire la consumul
  specific
  de energie
  al
  produselor cu impact energetic. Ea ar trebui însoțită de o fișă cu informații despre produs. Eticheta ar trebui să fie
  ușor
  de
  recunoscut
  ,
  simplă
  și
  concisă
  . În acest scop,
  scala actuală
  de la verde închis la roșu
  a etichetei
  ar trebui păstrată ca bază pentru a informa clienții în legătură cu eficiența energetică a produselor.
  O clasificare
  care utilizează litere de la A la G s-a dovedit cea mai eficace pentru clienți. În situațiile în care, din cauza măsurilor luate în temeiul Directivei 2009/125/CE, produsele nu mai pot intra în clasele F sau G, clasele respective
  nu
  ar trebui să
  mai apară
  pe etichete
  . În afara cazurilor excepționale
  ,
  această măsură ar trebui extinsă și
  la
  clasele D și E, deși această situație este puțin probabilă având în vedere reclasificarea
  etichetei
  atunci când majoritatea produselor vor intra în primele două clase
  .

| (9) | Furnizarea de informații exacte, relevante
  , verificabile
  și comparabile cu privire la consumul specific de energie al produselor cu impact energetic facilitează alegerile consumatorilor în favoarea produselor care consumă mai puțină energie sau alte resurse
  esențiale
  în faza de utilizare
  pentru a obține o anumită performanță și care generează, prin urmare, costuri reduse de-a lungul ciclului de viață
  . O etichetă standardizată obligatorie este un mijloc eficace de a le furniza potențialilor consumatori informații comparabile cu privire la
  eficiența energetică și
  consumul
  absolut
  de energie
  al
  produselor cu impact energetic. Ea ar trebui însoțită de o fișă cu informații despre produs
  , numită „fișa produsului” în actele delegate adoptate în temeiul Directivei 2010/30/UE, care poate fi pusă la dispoziție electronic
  . Eticheta ar trebui să fie
  concisă, bazată pe măsurători corespunzătoare și pe o metodologie
  de
  calcul adecvată
  ,
  ușor de recunoscut
  și
  de înțeles
  . În acest scop,
  gama de culori predefinite a etichetei,
  de la verde închis la roșu, ar trebui păstrată ca bază pentru a informa clienții în legătură cu eficiența energetică a produselor.
  Clasificarea cunoscută,
  care utilizează litere de la A la G, s-a dovedit cea mai eficace pentru clienți.
  O aplicare uniformă a acestei clasificări la nivelul grupelor de produse ar îmbunătăți transparența și ar facilita înțelegerea în rândul clienților.
  În situațiile în care, din cauza măsurilor luate în temeiul Directivei 2009/125/CE (1a), produsele nu mai pot intra în clasele F sau G, clasele respective ar trebui
  totuși
  să
  fie indicate
  pe etichete
  utilizând culoarea gri închis
  ,
  pentru a menține o scală unică de
  la
  A la G pentru toate grupele de produse. În acest context, scala de la verde închis la roșu a
  etichetei
  ar trebui păstrată pentru clasele superioare rămase și ar trebui să se aplice numai unităților noi introduse pe piață
  . |
| --- | --- |

(9)

Furnizarea de informații exacte, relevante
  , verificabile
  și comparabile cu privire la consumul specific de energie al produselor cu impact energetic facilitează alegerile consumatorilor în favoarea produselor care consumă mai puțină energie sau alte resurse
  esențiale
  în faza de utilizare
  pentru a obține o anumită performanță și care generează, prin urmare, costuri reduse de-a lungul ciclului de viață
  . O etichetă standardizată obligatorie este un mijloc eficace de a le furniza potențialilor consumatori informații comparabile cu privire la
  eficiența energetică și
  consumul
  absolut
  de energie
  al
  produselor cu impact energetic. Ea ar trebui însoțită de o fișă cu informații despre produs
  , numită „fișa produsului” în actele delegate adoptate în temeiul Directivei 2010/30/UE, care poate fi pusă la dispoziție electronic
  . Eticheta ar trebui să fie
  concisă, bazată pe măsurători corespunzătoare și pe o metodologie
  de
  calcul adecvată
  ,
  ușor de recunoscut
  și
  de înțeles
  . În acest scop,
  gama de culori predefinite a etichetei,
  de la verde închis la roșu, ar trebui păstrată ca bază pentru a informa clienții în legătură cu eficiența energetică a produselor.
  Clasificarea cunoscută,
  care utilizează litere de la A la G, s-a dovedit cea mai eficace pentru clienți.
  O aplicare uniformă a acestei clasificări la nivelul grupelor de produse ar îmbunătăți transparența și ar facilita înțelegerea în rândul clienților.
  În situațiile în care, din cauza măsurilor luate în temeiul Directivei 2009/125/CE (1a), produsele nu mai pot intra în clasele F sau G, clasele respective ar trebui
  totuși
  să
  fie indicate
  pe etichete
  utilizând culoarea gri închis
  ,
  pentru a menține o scală unică de
  la
  A la G pentru toate grupele de produse. În acest context, scala de la verde închis la roșu a
  etichetei
  ar trebui păstrată pentru clasele superioare rămase și ar trebui să se aplice numai unităților noi introduse pe piață
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Evoluția tehnologiilor digitale permite modalități alternative de a furniza și de a afișa electronic etichetele, de exemplu pe internet, dar și prin intermediul unor afișaje electronice în magazine. Pentru a profita de acest avantaj, regulamentul ar trebui să permită utilizarea etichetelor electronice care să
  înlocuiască sau să
  completeze eticheta energetică
  fizică
  . În cazurile în care afișarea etichetei energetice nu este fezabilă,
  de exemplu în cazul vânzărilor la distanță sau în materialele promoționale sau tehnice
  , clienților potențiali ar trebui să li se furnizeze cel puțin informații privind clasa energetică a 
  produsului
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Evoluția tehnologiilor digitale permite modalități alternative de a furniza și de a afișa electronic etichetele, de exemplu pe internet, dar și prin intermediul unor afișaje electronice în magazine. Pentru a profita de acest avantaj, regulamentul ar trebui să permită utilizarea etichetelor electronice care să
  înlocuiască sau să
  completeze eticheta energetică
  fizică
  . În cazurile în care afișarea etichetei energetice nu este fezabilă,
  de exemplu în cazul vânzărilor la distanță sau în materialele promoționale sau tehnice
  , clienților potențiali ar trebui să li se furnizeze cel puțin informații privind clasa energetică a 
  produsului
  .

| (10) | Evoluția tehnologiilor digitale permite modalități alternative de a furniza și de a afișa electronic etichetele, de exemplu pe internet, dar și prin intermediul unor afișaje electronice în magazine. Pentru a profita de acest avantaj, regulamentul ar trebui să permită utilizarea etichetelor electronice care să completeze eticheta energetică
  tipărită
  .
  Această prevedere nu afectează obligația furnizorului de a însoți fiecare unitate de produs cu o etichetă tipărită pentru dealer.
  În cazurile în care afișarea etichetei energetice nu este fezabilă, clienților potențiali ar trebui să li se furnizeze cel puțin informații privind clasa energetică a 
  modelului de produs. Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse ar putea, de asemenea, să instituie dispoziții alternative cu privire la afișarea etichetei în cazul produselor de dimensiuni reduse și în cazurile în care o cantitate semnificativă de produse identice sunt expuse împreună
  . |
| --- | --- |

(10)

Evoluția tehnologiilor digitale permite modalități alternative de a furniza și de a afișa electronic etichetele, de exemplu pe internet, dar și prin intermediul unor afișaje electronice în magazine. Pentru a profita de acest avantaj, regulamentul ar trebui să permită utilizarea etichetelor electronice care să completeze eticheta energetică
  tipărită
  .
  Această prevedere nu afectează obligația furnizorului de a însoți fiecare unitate de produs cu o etichetă tipărită pentru dealer.
  În cazurile în care afișarea etichetei energetice nu este fezabilă, clienților potențiali ar trebui să li se furnizeze cel puțin informații privind clasa energetică a 
  modelului de produs. Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse ar putea, de asemenea, să instituie dispoziții alternative cu privire la afișarea etichetei în cazul produselor de dimensiuni reduse și în cazurile în care o cantitate semnificativă de produse identice sunt expuse împreună
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Producătorii reacționează la eticheta energetică prin
  crearea de
  produse tot mai eficiente. Această evoluție tehnologică duce la situația în care
  produsele
  se încadrează în majoritate în cele mai înalte clase energetice. O mai bună diferențiere a produselor poate fi necesară pentru a le permite clienților comparații adecvate, ceea ce duce la necesitatea reclasificării etichetei. În ceea ce privește frecvența reclasificărilor, o revizuire o dată la zece ani pare
  adecvată
  , ținând seama și de nevoia de a evita încărcarea prea mare a producătorilor. Prin urmare, un regulament ar trebui să indice mecanisme detaliate de reclasificare pentru a maximiza securitatea juridică pentru furnizori și dealeri. O nouă etichetă, reclasificată, ar trebui să
  „golească” clasele cele mai înalte
  , pentru a încuraja progresul tehnologic și a permite dezvoltarea și recunoașterea unor produse tot mai eficiente. Iar când se reclasifică etichetele, ar trebui evitate confuziile pentru clienți prin înlocuirea tuturor etichetelor energetice într-un interval cât mai scurt. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Producătorii reacționează la eticheta energetică prin
  crearea de
  produse tot mai eficiente. Această evoluție tehnologică duce la situația în care
  produsele
  se încadrează în majoritate în cele mai înalte clase energetice. O mai bună diferențiere a produselor poate fi necesară pentru a le permite clienților comparații adecvate, ceea ce duce la necesitatea reclasificării etichetei. În ceea ce privește frecvența reclasificărilor, o revizuire o dată la zece ani pare
  adecvată
  , ținând seama și de nevoia de a evita încărcarea prea mare a producătorilor. Prin urmare, un regulament ar trebui să indice mecanisme detaliate de reclasificare pentru a maximiza securitatea juridică pentru furnizori și dealeri. O nouă etichetă, reclasificată, ar trebui să
  „golească” clasele cele mai înalte
  , pentru a încuraja progresul tehnologic și a permite dezvoltarea și recunoașterea unor produse tot mai eficiente. Iar când se reclasifică etichetele, ar trebui evitate confuziile pentru clienți prin înlocuirea tuturor etichetelor energetice într-un interval cât mai scurt.

| (11) | Producătorii reacționează la eticheta energetică prin
  dezvoltarea și introducerea pe piață a unor
  produse tot mai eficiente.
  În același timp, aceștia întrerup producția în cazul produselor mai puțin eficiente, datorită stimulentelor oferite de legislația privind proiectarea ecologică a Uniunii.
  Această evoluție tehnologică duce la situația în care
  modelele de produse
  se încadrează în majoritate în cele mai înalte clase energetice. O mai bună diferențiere a produselor poate fi necesară pentru a le permite clienților comparații adecvate, ceea ce duce la necesitatea reclasificării etichetei. În ceea ce privește frecvența reclasificărilor, o revizuire o dată la zece ani pare
  oportună
  , ținând seama și de nevoia de a evita încărcarea prea mare a producătorilor
  și dealerilor și luând în considerare situația specială a întreprinderilor mici. Procedând astfel, ar trebui să se evite reclasificările inutile sau ineficiente care ar afecta în mod negativ atât producătorii, cât și consumatorii
  . Prin urmare, un regulament ar trebui să indice mecanisme detaliate de reclasificare pentru a maximiza securitatea juridică pentru furnizori și dealeri.
  Înainte de reclasificare, Comisia ar trebui să realizeze un studiu pregătitor aprofundat. În funcție de grupa de produse și pe baza unei evaluări detaliate a potențialului său,
  o nouă etichetă, reclasificată, ar trebui să
  mențină un spațiu necompletat în zona superioară
  , pentru a încuraja progresul tehnologic și a permite dezvoltarea și recunoașterea unor
  modele de
  produse tot mai eficiente. Iar când se reclasifică etichetele, ar trebui evitate confuziile pentru clienți prin înlocuirea tuturor etichetelor energetice într-un interval cât mai scurt
  , însă rezonabil, prin adoptarea măsurilor necesare pentru a garanta că aspectul etichetei reclasificate se distinge clar de eticheta anterioară, precum și prin campanii de informare adecvată a consumatorilor, care să indice în mod clar că o nouă versiune a fost introdusă, îmbunătățind astfel sistemul de clasificare a produselor
  . |
| --- | --- |

(11)

Producătorii reacționează la eticheta energetică prin
  dezvoltarea și introducerea pe piață a unor
  produse tot mai eficiente.
  În același timp, aceștia întrerup producția în cazul produselor mai puțin eficiente, datorită stimulentelor oferite de legislația privind proiectarea ecologică a Uniunii.
  Această evoluție tehnologică duce la situația în care
  modelele de produse
  se încadrează în majoritate în cele mai înalte clase energetice. O mai bună diferențiere a produselor poate fi necesară pentru a le permite clienților comparații adecvate, ceea ce duce la necesitatea reclasificării etichetei. În ceea ce privește frecvența reclasificărilor, o revizuire o dată la zece ani pare
  oportună
  , ținând seama și de nevoia de a evita încărcarea prea mare a producătorilor
  și dealerilor și luând în considerare situația specială a întreprinderilor mici. Procedând astfel, ar trebui să se evite reclasificările inutile sau ineficiente care ar afecta în mod negativ atât producătorii, cât și consumatorii
  . Prin urmare, un regulament ar trebui să indice mecanisme detaliate de reclasificare pentru a maximiza securitatea juridică pentru furnizori și dealeri.
  Înainte de reclasificare, Comisia ar trebui să realizeze un studiu pregătitor aprofundat. În funcție de grupa de produse și pe baza unei evaluări detaliate a potențialului său,
  o nouă etichetă, reclasificată, ar trebui să
  mențină un spațiu necompletat în zona superioară
  , pentru a încuraja progresul tehnologic și a permite dezvoltarea și recunoașterea unor
  modele de
  produse tot mai eficiente. Iar când se reclasifică etichetele, ar trebui evitate confuziile pentru clienți prin înlocuirea tuturor etichetelor energetice într-un interval cât mai scurt
  , însă rezonabil, prin adoptarea măsurilor necesare pentru a garanta că aspectul etichetei reclasificate se distinge clar de eticheta anterioară, precum și prin campanii de informare adecvată a consumatorilor, care să indice în mod clar că o nouă versiune a fost introdusă, îmbunătățind astfel sistemul de clasificare a produselor
  .

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Evoluția actuală a etichetelor instituite prin intermediul actelor delegate adoptate în conformitate cu Directiva 2010/30/UE creează necesitatea unei reclasificări inițiale a etichetelor existente, pentru a garanta faptul că acestea sunt adaptate cerințelor prezentului regulament și a asigura omogenitatea clasificării A-G. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Evoluția actuală a etichetelor instituite prin intermediul actelor delegate adoptate în conformitate cu Directiva 2010/30/UE creează necesitatea unei reclasificări inițiale a etichetelor existente, pentru a garanta faptul că acestea sunt adaptate cerințelor prezentului regulament și a asigura omogenitatea clasificării A-G.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Pentru ca clienții să-și păstreze încrederea în eticheta energetică, nu ar trebui permisă utilizarea unor etichete asemănătoare etichetei energetice pentru produsele cu impact energetic. De asemenea, nu ar trebui permise nici etichete suplimentare, marcaje, simboluri sau inscripționări care ar putea induce în eroare sau crea confuzii clienților în ceea ce privește consumul de energie al produselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Pentru ca clienții să-și păstreze încrederea în eticheta energetică, nu ar trebui permisă utilizarea unor etichete asemănătoare etichetei energetice pentru produsele cu impact energetic. De asemenea, nu ar trebui permise nici etichete suplimentare, marcaje, simboluri sau inscripționări care ar putea induce în eroare sau crea confuzii clienților în ceea ce privește consumul de energie al produselor.

| (14) | Pentru ca clienții să-și păstreze încrederea în eticheta energetică, nu ar trebui permisă utilizarea unor etichete asemănătoare etichetei energetice pentru produsele cu impact energetic. De asemenea, nu ar trebui permise nici etichete suplimentare, marcaje, simboluri sau inscripționări care
  nu sunt diferențiate în mod clar de eticheta energetică și care
  ar putea induce în eroare sau crea confuzii clienților în ceea ce privește consumul de energie al produselor
  sau alte caracteristici ale produselor care fac obiectul actului delegat aplicabil
  . |
| --- | --- |

(14)

Pentru ca clienții să-și păstreze încrederea în eticheta energetică, nu ar trebui permisă utilizarea unor etichete asemănătoare etichetei energetice pentru produsele cu impact energetic. De asemenea, nu ar trebui permise nici etichete suplimentare, marcaje, simboluri sau inscripționări care
  nu sunt diferențiate în mod clar de eticheta energetică și care
  ar putea induce în eroare sau crea confuzii clienților în ceea ce privește consumul de energie al produselor
  sau alte caracteristici ale produselor care fac obiectul actului delegat aplicabil
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Pentru a asigura certitudinea juridică, este necesar să se clarifice faptul că normele privind supravegherea pieței Uniunii și controlul produselor care intră pe piața Uniunii prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21) se aplică și produselor cu impact energetic. Ținând seama de principiul liberei circulații a mărfurilor, este imperativ necesar ca autoritățile de supraveghere a pieței din statele membre să coopereze efectiv între ele.
  Cooperarea în ceea ce privește
  etichetarea energetică ar trebui
  consolidată prin sprijin din partea Comisiei
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Pentru a asigura certitudinea juridică, este necesar să se clarifice faptul că normele privind supravegherea pieței Uniunii și controlul produselor care intră pe piața Uniunii prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21) se aplică și produselor cu impact energetic. Ținând seama de principiul liberei circulații a mărfurilor, este imperativ necesar ca autoritățile de supraveghere a pieței din statele membre să coopereze efectiv între ele.
  Cooperarea în ceea ce privește
  etichetarea energetică ar trebui
  consolidată prin sprijin din partea Comisiei
  .

| (15) | Pentru a asigura certitudinea juridică, este necesar să se clarifice faptul că normele privind supravegherea pieței Uniunii și controlul produselor care intră pe piața Uniunii prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21) se aplică și produselor cu impact energetic. Ținând seama de principiul liberei circulații a mărfurilor, este imperativ necesar ca autoritățile de supraveghere a pieței din statele membre să coopereze efectiv între ele
  , prin schimbul continuu de informații, în special cu privire la rezultatul evaluărilor de conformitate a produsului și la consecințele acestora
  .
  În plus, autoritățile vamale din statele membre ar trebui să fie implicate în schimbul de informații cu privire la produsele cu impact energetic fabricate în țările terțe și importate în Uniune. Grupul de lucru privind proiectarea ecologică și cooperarea administrativă în legătură cu
  etichetarea energetică
  (COAD)
  ar trebui
  consolidate de către Comisie, iar competențele lor ar trebui extinse, întrucât oferă cadrul adecvat pentru cooperarea autorităților de supraveghere a pieței
  . |
| --- | --- |

(15)

Pentru a asigura certitudinea juridică, este necesar să se clarifice faptul că normele privind supravegherea pieței Uniunii și controlul produselor care intră pe piața Uniunii prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (21) se aplică și produselor cu impact energetic. Ținând seama de principiul liberei circulații a mărfurilor, este imperativ necesar ca autoritățile de supraveghere a pieței din statele membre să coopereze efectiv între ele
  , prin schimbul continuu de informații, în special cu privire la rezultatul evaluărilor de conformitate a produsului și la consecințele acestora
  .
  În plus, autoritățile vamale din statele membre ar trebui să fie implicate în schimbul de informații cu privire la produsele cu impact energetic fabricate în țările terțe și importate în Uniune. Grupul de lucru privind proiectarea ecologică și cooperarea administrativă în legătură cu
  etichetarea energetică
  (COAD)
  ar trebui
  consolidate de către Comisie, iar competențele lor ar trebui extinse, întrucât oferă cadrul adecvat pentru cooperarea autorităților de supraveghere a pieței
  .

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (15a) | Pentru a se asigura o supraveghere mai eficace a pieței Uniunii și o concurență echitabilă în cadrul acesteia, precum și pentru a utiliza resursele limitate în modul cel mai eficient, autoritățile naționale de supraveghere a pieței ar trebui să monitorizeze conformitatea și prin testarea fizică a produselor și să utilizeze Sistemul de informare și comunicare privind supravegherea pieței (ICSMS) pentru a face schimb de informații cu privire la testele planificate și finalizate ale produselor și pentru a pune la dispoziție protocoalele de testare și rezultatele testelor, evitând astfel dubla testare și pregătind terenul pentru centrele de excelență regionale responsabile cu testarea fizică a produselor. Rezultatele testelor ar trebui puse la dispoziție și în cazul în care testele respective nu au identificat o neconformitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15a)

Pentru a se asigura o supraveghere mai eficace a pieței Uniunii și o concurență echitabilă în cadrul acesteia, precum și pentru a utiliza resursele limitate în modul cel mai eficient, autoritățile naționale de supraveghere a pieței ar trebui să monitorizeze conformitatea și prin testarea fizică a produselor și să utilizeze Sistemul de informare și comunicare privind supravegherea pieței (ICSMS) pentru a face schimb de informații cu privire la testele planificate și finalizate ale produselor și pentru a pune la dispoziție protocoalele de testare și rezultatele testelor, evitând astfel dubla testare și pregătind terenul pentru centrele de excelență regionale responsabile cu testarea fizică a produselor. Rezultatele testelor ar trebui puse la dispoziție și în cazul în care testele respective nu au identificat o neconformitate.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Pentru
  a facilita monitorizarea conformității și a furniza date de piață actualizate pentru procesul de reglementare cu privire la revizuirea etichetelor și a fișelor cu informații despre produse, furnizorii ar trebui să pună la dispoziție informațiile referitoare la conformitatea produsului în format electronic, într-o bază de date instituită de Comisie. Informațiile ar trebui să fie disponibile publicului larg, pentru a 
  fi accesibile și clienților
  și a le
  permite dealerilor modalități alternative
  de a 
  obține etichetele
  . Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să
  aibă acces la informațiile din baza
  de
  date
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Pentru
  a facilita monitorizarea conformității și a furniza date de piață actualizate pentru procesul de reglementare cu privire la revizuirea etichetelor și a fișelor cu informații despre produse, furnizorii ar trebui să pună la dispoziție informațiile referitoare la conformitatea produsului în format electronic, într-o bază de date instituită de Comisie. Informațiile ar trebui să fie disponibile publicului larg, pentru a 
  fi accesibile și clienților
  și a le
  permite dealerilor modalități alternative
  de a 
  obține etichetele
  . Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să
  aibă acces la informațiile din baza
  de
  date
  .

| (16) | Fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind supravegherea pieței, cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor un instrument util, de
  a facilita monitorizarea conformității și a furniza date de piață actualizate pentru procesul de reglementare cu privire la revizuirea etichetelor și a fișelor cu informații despre produse, furnizorii ar trebui să pună la dispoziție informațiile
  cerute
  referitoare la conformitatea produsului în format electronic, într-o bază de date instituită
  și menținută
  de Comisie. Informațiile
  care sunt de interes pentru consumatori
  ar trebui să fie disponibile publicului larg
  și accesibile pe interfața publică a bazei de date cu produse. Aceste informații ar trebui să fie puse la dispoziție utilizând formatul de date deschise
  , pentru a 
  le oferi dezvoltatorilor de aplicații
  și
  altor instrumente de comparare posibilitatea de
  a le
  utiliza. Pentru a asigura un acces direct și facil la interfața publică a bazei de date cu produse ar trebui să se utilizeze un cod de răspuns rapid (QR) dinamic sau alte instrumente orientate către utilizator și incluse în conținutul etichetei tipărite. Furnizorii utilizează interfața de conformitate
  a 
  bazei de date cu produse pentru a pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței și a Comisiei informații suplimentare. Funcționarea acestei baze de date ar trebui să fie reglementată de norme stricte privind protecția datelor
  .
  În cazul în care informațiile tehnice sunt sensibile,
  autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să
  își mențină capacitatea de a accesa aceste informații atunci când este necesar, în conformitate cu obligația
  de
  cooperare a furnizorilor
  . |
| --- | --- |

(16)

Fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre privind supravegherea pieței, cu scopul de a pune la dispoziția consumatorilor un instrument util, de
  a facilita monitorizarea conformității și a furniza date de piață actualizate pentru procesul de reglementare cu privire la revizuirea etichetelor și a fișelor cu informații despre produse, furnizorii ar trebui să pună la dispoziție informațiile
  cerute
  referitoare la conformitatea produsului în format electronic, într-o bază de date instituită
  și menținută
  de Comisie. Informațiile
  care sunt de interes pentru consumatori
  ar trebui să fie disponibile publicului larg
  și accesibile pe interfața publică a bazei de date cu produse. Aceste informații ar trebui să fie puse la dispoziție utilizând formatul de date deschise
  , pentru a 
  le oferi dezvoltatorilor de aplicații
  și
  altor instrumente de comparare posibilitatea de
  a le
  utiliza. Pentru a asigura un acces direct și facil la interfața publică a bazei de date cu produse ar trebui să se utilizeze un cod de răspuns rapid (QR) dinamic sau alte instrumente orientate către utilizator și incluse în conținutul etichetei tipărite. Furnizorii utilizează interfața de conformitate
  a 
  bazei de date cu produse pentru a pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței și a Comisiei informații suplimentare. Funcționarea acestei baze de date ar trebui să fie reglementată de norme stricte privind protecția datelor
  .
  În cazul în care informațiile tehnice sunt sensibile,
  autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să
  își mențină capacitatea de a accesa aceste informații atunci când este necesar, în conformitate cu obligația
  de
  cooperare a furnizorilor
  .

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Comisia ar trebui să creeze și să întrețină un portal online, care să le ofere autorităților de supraveghere a pieței acces la informații detaliate cu privire la produsele disponibile pe serverele furnizorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Comisia ar trebui să creeze și să întrețină un portal online, care să le ofere autorităților de supraveghere a pieței acces la informații detaliate cu privire la produsele disponibile pe serverele furnizorilor.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Consumul de energie și alte informații
  privind
  produsele care intră sub incidența cerințelor specifice produselor în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie
  măsurat
  prin metode fiabile, precise și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodele de calcul cele mai moderne unanim recunoscute.
  Este în interesul funcționării pieței interne să existe standarde care au fost armonizate la nivelul Uniunii
  . În absența unor standarde publicate în momentul aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebuie să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene măsurătorile și metodele de calcul tradiționale aferente cerințelor respective. După publicarea unui astfel de standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, conformitatea cu standardul ar trebui să confere prezumția de conformitate cu metodele de măsurare aferente cerințelor specifice produsului care au fost adoptate în temeiul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Consumul de energie și alte informații
  privind
  produsele care intră sub incidența cerințelor specifice produselor în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie
  măsurat
  prin metode fiabile, precise și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodele de calcul cele mai moderne unanim recunoscute.
  Este în interesul funcționării pieței interne să existe standarde care au fost armonizate la nivelul Uniunii
  . În absența unor standarde publicate în momentul aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebuie să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene măsurătorile și metodele de calcul tradiționale aferente cerințelor respective. După publicarea unui astfel de standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, conformitatea cu standardul ar trebui să confere prezumția de conformitate cu metodele de măsurare aferente cerințelor specifice produsului care au fost adoptate în temeiul prezentului regulament.

| (19) | Consumul
  absolut
  de energie și alte informații
  legate de mediu și de performanță despre
  produsele care intră sub incidența cerințelor specifice produselor în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie
  măsurate utilizând standarde și metode armonizate și
  prin metode fiabile, precise și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodele de calcul cele mai moderne unanim recunoscute.
  Indiferent dacă sunt utilizate de furnizori sau de autoritățile de supraveghere a pieței, metodele și mediul de testare menționate anterior ar trebui să reflecte cât mai fidel posibil utilizarea reală a unui anumit produs de către consumatorul mediu și să fie suficient de robuste, pentru a descuraja eludarea intenționată și neintenționată. Clasa de eficiență energetică nu ar trebui să se bazeze în mod exclusiv pe setarea cea mai eficientă din punct de vedere energetic sau pe modul ecologic, în cazul în care este posibil ca acestea să nu reflecte comportamentul consumatorului mediu. Valorile de toleranță și parametrii opționali de testare ar trebui stabiliți astfel încât să nu conducă la variații semnificative ale creșterilor de eficiență, care pot modifica clasa energetică a unui produs. Abaterile permise dintre rezultatele testate și cele declarate ar trebui să se limiteze la marja de incertitudine asociată măsurătorilor efectuate în scop statistic
  . În absența unor standarde publicate în momentul aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebuie să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene măsurătorile și metodele de calcul tradiționale aferente cerințelor respective. După publicarea unui astfel de standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, conformitatea cu standardul ar trebui să confere prezumția de conformitate cu metodele de măsurare aferente cerințelor specifice produsului care au fost adoptate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(19)

Consumul
  absolut
  de energie și alte informații
  legate de mediu și de performanță despre
  produsele care intră sub incidența cerințelor specifice produselor în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie
  măsurate utilizând standarde și metode armonizate și
  prin metode fiabile, precise și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodele de calcul cele mai moderne unanim recunoscute.
  Indiferent dacă sunt utilizate de furnizori sau de autoritățile de supraveghere a pieței, metodele și mediul de testare menționate anterior ar trebui să reflecte cât mai fidel posibil utilizarea reală a unui anumit produs de către consumatorul mediu și să fie suficient de robuste, pentru a descuraja eludarea intenționată și neintenționată. Clasa de eficiență energetică nu ar trebui să se bazeze în mod exclusiv pe setarea cea mai eficientă din punct de vedere energetic sau pe modul ecologic, în cazul în care este posibil ca acestea să nu reflecte comportamentul consumatorului mediu. Valorile de toleranță și parametrii opționali de testare ar trebui stabiliți astfel încât să nu conducă la variații semnificative ale creșterilor de eficiență, care pot modifica clasa energetică a unui produs. Abaterile permise dintre rezultatele testate și cele declarate ar trebui să se limiteze la marja de incertitudine asociată măsurătorilor efectuate în scop statistic
  . În absența unor standarde publicate în momentul aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebuie să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene măsurătorile și metodele de calcul tradiționale aferente cerințelor respective. După publicarea unui astfel de standard în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, conformitatea cu standardul ar trebui să confere prezumția de conformitate cu metodele de măsurare aferente cerințelor specifice produsului care au fost adoptate în temeiul prezentului regulament.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Comisia
  ar trebui să ofere un plan de lucru pentru revizuirea etichetelor anumitor produse, inclusiv o listă indicativă a altor produse cu impact energetic pentru care s-ar putea introduce o etichetă energetică
  . Punere în practică a planului de lucru ar trebui să înceapă cu o analiză tehnică, de mediu și economică a grupelor de produse vizate. Analiza ar trebui să examineze, de asemenea, informațiile suplimentare, inclusiv posibilitatea și costul furnizării către clienți a anumitor informații privind performanța unui produs cu impact energetic, cum ar fi consumul său absolut de energie, durabilitatea sa sau performanța sa de mediu, acțiune coerentă cu obiectivul promovării unei economii circulare. Astfel de informații suplimentare ar trebui să îmbunătățească inteligibilitatea și eficacitatea etichetelor pentru consumatori și nu ar trebui să aibă niciun fel
  de
  impact negativ asupra acestora
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Comisia
  ar trebui să ofere un plan de lucru pentru revizuirea etichetelor anumitor produse, inclusiv o listă indicativă a altor produse cu impact energetic pentru care s-ar putea introduce o etichetă energetică
  . Punere în practică a planului de lucru ar trebui să înceapă cu o analiză tehnică, de mediu și economică a grupelor de produse vizate. Analiza ar trebui să examineze, de asemenea, informațiile suplimentare, inclusiv posibilitatea și costul furnizării către clienți a anumitor informații privind performanța unui produs cu impact energetic, cum ar fi consumul său absolut de energie, durabilitatea sa sau performanța sa de mediu, acțiune coerentă cu obiectivul promovării unei economii circulare. Astfel de informații suplimentare ar trebui să îmbunătățească inteligibilitatea și eficacitatea etichetelor pentru consumatori și nu ar trebui să aibă niciun fel
  de
  impact negativ asupra acestora
  .

| (20) | În conformitate cu domeniul de aplicare al prezentului regulament,
  Comisia ar trebui să ofere un plan de lucru
  pe termen lung
  pentru revizuirea etichetelor anumitor produse, inclusiv o listă indicativă a altor produse cu impact energetic pentru care s-ar putea introduce o etichetă energetică
  și ar trebui să actualizeze în mod periodic acest plan de lucru
  .
  Comisia ar trebui să informeze anual Parlamentul European și Consiliul în legătură cu progresele înregistrate în ceea ce privește planul de lucru sus-menționat
  . |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu domeniul de aplicare al prezentului regulament,
  Comisia ar trebui să ofere un plan de lucru
  pe termen lung
  pentru revizuirea etichetelor anumitor produse, inclusiv o listă indicativă a altor produse cu impact energetic pentru care s-ar putea introduce o etichetă energetică
  și ar trebui să actualizeze în mod periodic acest plan de lucru
  .
  Comisia ar trebui să informeze anual Parlamentul European și Consiliul în legătură cu progresele înregistrate în ceea ce privește planul de lucru sus-menționat
  .

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Punerea în practică a planului de lucru ar trebui să înceapă cu o analiză tehnică, de mediu și economică a grupelor de produse vizate. Analiza ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, informațiile suplimentare, inclusiv posibilitatea și costul furnizării către consumatori a unor informații exacte privind performanța unui model de produs cu impact energetic, cum ar fi costul de-a lungul ciclului de viață, posibilitatea de a suporta reparații, conectivitatea, conținutul de material reciclat, durabilitatea și performanța sa de mediu sau indicele de performanță combinat privind eficiența energetică, acțiune coerentă cu obiectivul promovării unei economii circulare. Astfel de informații suplimentare ar trebui să îmbunătățească inteligibilitatea și eficacitatea etichetelor pentru consumatori și nu ar trebui să aibă niciun fel de impact negativ asupra acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Punerea în practică a planului de lucru ar trebui să înceapă cu o analiză tehnică, de mediu și economică a grupelor de produse vizate. Analiza ar trebui să aibă în vedere, de asemenea, informațiile suplimentare, inclusiv posibilitatea și costul furnizării către consumatori a unor informații exacte privind performanța unui model de produs cu impact energetic, cum ar fi costul de-a lungul ciclului de viață, posibilitatea de a suporta reparații, conectivitatea, conținutul de material reciclat, durabilitatea și performanța sa de mediu sau indicele de performanță combinat privind eficiența energetică, acțiune coerentă cu obiectivul promovării unei economii circulare. Astfel de informații suplimentare ar trebui să îmbunătățească inteligibilitatea și eficacitatea etichetelor pentru consumatori și nu ar trebui să aibă niciun fel de impact negativ asupra acestora.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament instituie un cadru
  privind indicarea, prin etichetare și prin informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic în faza
  de
  utilizare
  și
  privind furnizarea de informații suplimentare despre produsele cu impact energetic care să
  le
  permită
  clienților să aleagă produse mai eficiente. | 1.   Prezentul regulament instituie un cadru
  care se aplică produselor cu impact energetic și care reglementează aspectele referitoare la etichetele destinate acestor produse, ce conțin informații privind eficiența energetică, consumul absolut
  de
  energie
  și
  alte caracteristici referitoare la performanță sau la impactul asupra mediului. Acesta
  le
  permite
  clienților să aleagă produse mai eficiente
  din punct de vedere energetic pentru a-și reduce consumul de energie
  . |
| 2.   Prezentul regulament nu se aplică: | 2.   Prezentul regulament nu se aplică: |
| (a) | produselor de ocazie; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament instituie un cadru
  privind indicarea, prin etichetare și prin informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse al produselor cu impact energetic în faza
  de
  utilizare
  și
  privind furnizarea de informații suplimentare despre produsele cu impact energetic care să
  le
  permită
  clienților să aleagă produse mai eficiente.

1.   Prezentul regulament instituie un cadru
  care se aplică produselor cu impact energetic și care reglementează aspectele referitoare la etichetele destinate acestor produse, ce conțin informații privind eficiența energetică, consumul absolut
  de
  energie
  și
  alte caracteristici referitoare la performanță sau la impactul asupra mediului. Acesta
  le
  permite
  clienților să aleagă produse mai eficiente
  din punct de vedere energetic pentru a-și reduce consumul de energie
  .

2.   Prezentul regulament nu se aplică:

2.   Prezentul regulament nu se aplică:

(a)

produselor de ocazie;

| (a) | produselor de ocazie; |
| --- | --- |

(a)

produselor de ocazie;

| (b) | mijloacelor de transport pentru persoane sau pentru marfă
  altele decât cele acționate de un motor staționar
  . |
| --- | --- |

(b)

mijloacelor de transport pentru persoane sau pentru marfă
  altele decât cele acționate de un motor staționar
  .

| (b) | mijloacelor de transport pentru persoane sau pentru marfă. |
| --- | --- |

(b)

mijloacelor de transport pentru persoane sau pentru marfă.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | „producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care produce un produs cu impact energetic sau dispune proiectarea sau fabricarea unui astfel de produs și îl comercializează sub numele său sau sub marca sa; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

„producător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care produce un produs cu impact energetic sau dispune proiectarea sau fabricarea unui astfel de produs și îl comercializează sub numele său sau sub marca sa;

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | „dealer” înseamnă un vânzător cu amănuntul sau o altă persoană care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse clienților; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

„dealer” înseamnă un vânzător cu amănuntul sau o altă persoană care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse clienților;

| (9) | „dealer” înseamnă un vânzător cu amănuntul sau o altă persoană
  fizică sau juridică
  care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse clienților; |
| --- | --- |

(9)

„dealer” înseamnă un vânzător cu amănuntul sau o altă persoană
  fizică sau juridică
  care vinde, închiriază, oferă spre cumpărare în rate sau expune produse clienților;

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | „eficiență energetică” înseamnă raportul dintre rezultatul constând în performanță, servicii, bunuri sau energie și energia folosită în acest scop; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | „produs cu impact energetic” înseamnă orice bun, sistem
  sau serviciu
  cu impact asupra consumului de energie în timpul utilizării care este introdus pe piață și pus în funcțiune în Uniune, inclusiv piesele
  care urmează să fie
  încorporate în produse cu impact energetic introduse pe piață și puse în funcțiune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

„produs cu impact energetic” înseamnă orice bun, sistem
  sau serviciu
  cu impact asupra consumului de energie în timpul utilizării care este introdus pe piață și pus în funcțiune în Uniune, inclusiv piesele
  care urmează să fie
  încorporate în produse cu impact energetic introduse pe piață și puse în funcțiune;

| (11) | „produs cu impact energetic”
  (denumit în continuare „produs”)
  înseamnă orice bun
  sau
  sistem cu impact asupra consumului de energie în timpul utilizării care este introdus pe piață și pus în funcțiune în Uniune, inclusiv piesele
  destinate a fi
  încorporate în produse cu impact energetic introduse pe piață și puse în funcțiune
  ca piese individuale pentru consumatori și a căror performanță energetică și de mediu poate fi evaluată în mod independent
  ; |
| --- | --- |

(11)

„produs cu impact energetic”
  (denumit în continuare „produs”)
  înseamnă orice bun
  sau
  sistem cu impact asupra consumului de energie în timpul utilizării care este introdus pe piață și pus în funcțiune în Uniune, inclusiv piesele
  destinate a fi
  încorporate în produse cu impact energetic introduse pe piață și puse în funcțiune
  ca piese individuale pentru consumatori și a căror performanță energetică și de mediu poate fi evaluată în mod independent
  ;

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | „etichetă” înseamnă o diagramă grafică ce include o 
  clasificare
  care utilizează literele de la A la G, în șapte culori diferite de la verde închis la roșu, pentru a 
  indica
  consumul de energie; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

„etichetă” înseamnă o diagramă grafică ce include o 
  clasificare
  care utilizează literele de la A la G, în șapte culori diferite de la verde închis la roșu, pentru a 
  indica
  consumul de energie;

| (13) | „etichetă” înseamnă o diagramă grafică
  în format tipărit sau electronic
  ce include o 
  scală închisă
  care utilizează
  în mod exclusiv
  literele de la A la G,
  fiecare clasă corespunzând cu economii de energie semnificative,
  în șapte culori diferite de la verde închis la roșu, pentru a 
  informa consumatorii cu privire la eficiența energetică și la
  consumul de energie; |
| --- | --- |

(13)

„etichetă” înseamnă o diagramă grafică
  în format tipărit sau electronic
  ce include o 
  scală închisă
  care utilizează
  în mod exclusiv
  literele de la A la G,
  fiecare clasă corespunzând cu economii de energie semnificative,
  în șapte culori diferite de la verde închis la roșu, pentru a 
  informa consumatorii cu privire la eficiența energetică și la
  consumul de energie;

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | „grupă de produse” înseamnă o categorie de produse cu impact energetic care îndeplinesc aceleași funcții de bază; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | „fișă cu informații despre produs” înseamnă un tabel standard cu informații referitoare la un produs; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

„fișă cu informații despre produs” înseamnă un tabel standard cu informații referitoare la un produs;

| (17) | „fișă cu informații despre produs” înseamnă un tabel standard
  , în format tipărit sau electronic,
  cu informații referitoare la un produs; |
| --- | --- |

(17)

„fișă cu informații despre produs” înseamnă un tabel standard
  , în format tipărit sau electronic,
  cu informații referitoare la un produs;

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | „reclasificare” înseamnă o acțiune
  periodică
  menită să facă mai stricte cerințele pentru încadrarea într-o anumită clasă energetică de pe eticheta
  unui anumit produs, care, în cazul etichetelor existente, poate implica eliminarea anumitor clase energetice
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

„reclasificare” înseamnă o acțiune
  periodică
  menită să facă mai stricte cerințele pentru încadrarea într-o anumită clasă energetică de pe eticheta
  unui anumit produs, care, în cazul etichetelor existente, poate implica eliminarea anumitor clase energetice
  ;

| (18) | „reclasificare” înseamnă o acțiune menită să facă mai stricte cerințele pentru încadrarea într-o anumită clasă energetică de pe eticheta
  unei anumite grupe de produse
  ; |
| --- | --- |

(18)

„reclasificare” înseamnă o acțiune menită să facă mai stricte cerințele pentru încadrarea într-o anumită clasă energetică de pe eticheta
  unei anumite grupe de produse
  ;

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | „etichetă reclasificată” înseamnă o etichetă pentru
  un anumit produs
  care a fost supusă unei acțiuni de reclasificare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

„etichetă reclasificată” înseamnă o etichetă pentru
  un anumit produs
  care a fost supusă unei acțiuni de reclasificare;

| (19) | „etichetă reclasificată” înseamnă o etichetă pentru
  o anumită grupă de produse
  care a fost supusă unei acțiuni
  de reclasificare și care se distinge clar de etichetele aplicabile înainte
  de reclasificare; |
| --- | --- |

(19)

„etichetă reclasificată” înseamnă o etichetă pentru
  o anumită grupă de produse
  care a fost supusă unei acțiuni
  de reclasificare și care se distinge clar de etichetele aplicabile înainte
  de reclasificare;

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | „aparat electrocasnic inteligent” înseamnă un dispozitiv care, prin utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor avansate, precum și a unei ontologii de referință standardizată, poate fi activat pentru a reacționa la stimuli externi, cum ar fi informațiile referitoare la prețuri, semnale de control direct transmise prin echipamente fără fir sau prin aplicații și/sau măsurătorile locale, și pentru a își modifica modelul de consum de energie în mod automat pentru o utilizare mai eficientă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | „informații suplimentare” înseamnă informații privind performanța funcțională
  și
  de mediu a unui produs cu impact energetic,
  cum ar fi consumul absolut de energie sau durabilitatea,
  bazate pe date care sunt măsurabile de către autoritățile de supraveghere a pieței, sunt
  lipsite
  de
  ambiguitate
  și nu au niciun efect negativ semnificativ asupra inteligibilității și eficacității etichetei în ansamblu pentru clienți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

„informații suplimentare” înseamnă informații privind performanța funcțională
  și
  de mediu a unui produs cu impact energetic,
  cum ar fi consumul absolut de energie sau durabilitatea,
  bazate pe date care sunt măsurabile de către autoritățile de supraveghere a pieței, sunt
  lipsite
  de
  ambiguitate
  și nu au niciun efect negativ semnificativ asupra inteligibilității și eficacității etichetei în ansamblu pentru clienți.

| (20) | „informații suplimentare” înseamnă
  orice
  informații
  specificate de actul delegat aplicabil
  privind performanța funcțională, de mediu
  și în materie de utilizare eficientă a resurselor
  a unui produs cu impact energetic, bazate pe date care sunt măsurabile
  și verificabile
  de către autoritățile de supraveghere a pieței, sunt
  ușor
  de
  înțeles
  și nu au niciun efect negativ semnificativ asupra inteligibilității și eficacității etichetei în ansamblu pentru clienți; |
| --- | --- |

(20)

„informații suplimentare” înseamnă
  orice
  informații
  specificate de actul delegat aplicabil
  privind performanța funcțională, de mediu
  și în materie de utilizare eficientă a resurselor
  a unui produs cu impact energetic, bazate pe date care sunt măsurabile
  și verificabile
  de către autoritățile de supraveghere a pieței, sunt
  ușor
  de
  înțeles
  și nu au niciun efect negativ semnificativ asupra inteligibilității și eficacității etichetei în ansamblu pentru clienți;

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | „bază de date cu produse” înseamnă un set de date dispuse sistematic referitoare la produsele cu impact energetic care intră în domeniul de aplicare a prezentului regulament și a actelor delegate adoptate în temeiul acestuia și care sunt structurate sub forma unei interfețe publice, constând într-un site internet orientat către consumator, în cadrul căruia informațiile sunt accesibile individual prin mijloace electronice, a unei interfețe de conformitate, concepută ca o platformă electronică menită să sprijine activitățile autorităților naționale de supraveghere a pieței și căreia i se aplică norme clare în materie de accesibilitate și de securitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Furnizorii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  : | 1.   Furnizorii trebuie: |
| (a) | să asigure că pe produsele introduse pe piață figurează, gratuit, etichete exacte și fișe cu informații despre produs
  în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate relevante
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Furnizorii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  :

1.   Furnizorii trebuie:

(a)

să asigure că pe produsele introduse pe piață figurează, gratuit, etichete exacte și fișe cu informații despre produs
  în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate relevante
  ;

| (a) | să
  se
  asigure că pe produsele introduse pe piață figurează, gratuit, etichete
  tipărite
  exacte și fișe cu informații despre produs
  pentru fiecare unitate individuală
  ; |
| --- | --- |

(a)

să
  se
  asigure că pe produsele introduse pe piață figurează, gratuit, etichete
  tipărite
  exacte și fișe cu informații despre produs
  pentru fiecare unitate individuală
  ;

| (b) | să elibereze gratuit
  și prompt
  etichetele, la solicitarea dealerilor; |
| --- | --- |

(b)

să elibereze gratuit
  și prompt
  etichetele, la solicitarea dealerilor;

| (b) | să elibereze gratuit
  , în termen de cinci zile,
  etichetele
  și fișele cu informații despre produs
  , la solicitarea dealerilor; |
| --- | --- |

(b)

să elibereze gratuit
  , în termen de cinci zile,
  etichetele
  și fișele cu informații despre produs
  , la solicitarea dealerilor;

| (ba) | să pună la dispoziția dealerilor atât eticheta actuală, cât și pe cea reclasificată, precum și fișele cu informații despre produs, timp de trei luni înainte de data prevăzută în actul delegat aplicabil; |
| --- | --- |

(ba)

să pună la dispoziția dealerilor atât eticheta actuală, cât și pe cea reclasificată, precum și fișele cu informații despre produs, timp de trei luni înainte de data prevăzută în actul delegat aplicabil;

| (c) | să asigure exactitatea etichetelor și a fișelor cu informații despre produs
  pe care le eliberează
  și să elaboreze o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea acurateței; |
| --- | --- |

(c)

să asigure exactitatea etichetelor și a fișelor cu informații despre produs
  pe care le eliberează
  și să elaboreze o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea acurateței;

| (c) | să asigure exactitatea etichetelor și a fișelor cu informații despre produs și să elaboreze o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea acurateței; |
| --- | --- |

(c)

să asigure exactitatea etichetelor și a fișelor cu informații despre produs și să elaboreze o documentație tehnică suficientă pentru a permite evaluarea acurateței;

| (d) | înainte de introducerea unui model de produs pe piață, să înscrie în baza
  de date pentru produse, instituită în conformitate cu articolul 8
  , informațiile detaliate din anexa I. |
| --- | --- |

(d)

înainte de introducerea unui model de produs pe piață, să înscrie în baza
  de date pentru produse, instituită în conformitate cu articolul 8
  , informațiile detaliate din anexa I.

| (d) | să înscrie informațiile prevăzute în anexa I în interfața publică și în interfața de conformitate a bazei de date pentru produse, instituită în conformitate cu articolul 8: |
| --- | --- |

(d)

să înscrie informațiile prevăzute în anexa I în interfața publică și în interfața de conformitate a bazei de date pentru produse, instituită în conformitate cu articolul 8:

| | (i) | pentru toate modelele noi, înaintea introducerii unei unități a modelului respectiv pe piață; |
| --- | --- | --- |

(i)

pentru toate modelele noi, înaintea introducerii unei unități a modelului respectiv pe piață;

| | (ii) | pentru toate modelele introduse pe piață după 1 ianuarie 2014 și care continuă să fie furnizate, în termen de cel mult 18 luni după ce baza de date devine complet operațională, în conformitate cu articolul 16; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pentru toate modelele introduse pe piață după 1 ianuarie 2014 și care continuă să fie furnizate, în termen de cel mult 18 luni după ce baza de date devine complet operațională, în conformitate cu articolul 16;

| (da) | să păstreze în baza de date instituită în conformitate cu articolul 8 fișele cu informații despre produs și documentația tehnică pe o perioadă de cel puțin 10 ani de la data introducerii pe piață a ultimei unități a produsului; |
| --- | --- |

(da)

să păstreze în baza de date instituită în conformitate cu articolul 8 fișele cu informații despre produs și documentația tehnică pe o perioadă de cel puțin 10 ani de la data introducerii pe piață a ultimei unități a produsului;

| (db) | să furnizeze etichete pentru grupele de produse în cazul cărora produsul este compus din mai multe subansambluri sau componente, iar eficiența energetică a produsului depinde de modul specific de combinare a acestor componente; |
| --- | --- |

(db)

să furnizeze etichete pentru grupele de produse în cazul cărora produsul este compus din mai multe subansambluri sau componente, iar eficiența energetică a produsului depinde de modul specific de combinare a acestor componente;

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Se interzice furnizorilor: |
| | (a) | să introducă pe piață produse concepute astfel încât performanța lor să fie modificată automat în condiții de testare, ca urmare a încorporării anumitor elemente de hardware sau de software în aceste produse, cu obiectivul de a atinge un nivel mai favorabil; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1a.
     
  Se interzice furnizorilor:

(a)

să introducă pe piață produse concepute astfel încât performanța lor să fie modificată automat în condiții de testare, ca urmare a încorporării anumitor elemente de hardware sau de software în aceste produse, cu obiectivul de a atinge un nivel mai favorabil;

| (b) | să realizeze, după ce produsul a intrat în funcțiune, anumite modificări, prin introducerea unor actualizări ale elementelor de software, care ar denatura parametrii etichetei energetice originale, astfel cum au fost definiți de actul delegat aplicabil. |
| --- | --- |

(b)

să realizeze, după ce produsul a intrat în funcțiune, anumite modificări, prin introducerea unor actualizări ale elementelor de software, care ar denatura parametrii etichetei energetice originale, astfel cum au fost definiți de actul delegat aplicabil.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Dealerii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  : | 2.   Dealerii trebuie: |
| (a) | să afișeze în mod vizibil eticheta oferită de furnizor sau pusă la dispoziție
  în
  alt
  mod
  pentru un produs vizat de un act
  delegat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Dealerii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  :

2.   Dealerii trebuie:

(a)

să afișeze în mod vizibil eticheta oferită de furnizor sau pusă la dispoziție
  în
  alt
  mod
  pentru un produs vizat de un act
  delegat;

| (a) | în cazul în care un anumit produs poate fi achiziționat, inclusiv online, să afișeze eticheta
  în mod
  vizibil și ușor observabil, conform dispozițiilor actului
  delegat
  aplicabil
  ; |
| --- | --- |

(a)

în cazul în care un anumit produs poate fi achiziționat, inclusiv online, să afișeze eticheta
  în mod
  vizibil și ușor observabil, conform dispozițiilor actului
  delegat
  aplicabil
  ;

| (aa) | să înlocuiască etichetele existente cu etichete reclasificate, atât în magazine, cât și online, în termen de trei săptămâni de la data specificată în actul delegat aplicabil; |
| --- | --- |

(aa)

să înlocuiască etichetele existente cu etichete reclasificate, atât în magazine, cât și online, în termen de trei săptămâni de la data specificată în actul delegat aplicabil;

| (b) | în cazul în care nu dispun de o etichetă sau de o etichetă reclasificată: |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care nu dispun de o etichetă sau de o etichetă reclasificată:

| (b) | în cazul în care nu dispun de o etichetă sau de o etichetă reclasificată
  , să îi solicite furnizorului să le pună la dispoziție etichetele respective; |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care nu dispun de o etichetă sau de o etichetă reclasificată
  , să îi solicite furnizorului să le pună la dispoziție etichetele respective;

| | (i) | să solicite o etichetă sau etichetă reclasificată de la furnizor; |
| --- | --- | --- |

(i)

să solicite o etichetă sau etichetă reclasificată de la furnizor;

| | (ii) | să imprime eticheta din baza de date de produse instituită în conformitate cu articolul 8, dacă respectiva funcție este disponibilă pentru produsul în cauză sau |
| --- | --- | --- |

(ii)

să imprime eticheta din baza de date de produse instituită în conformitate cu articolul 8, dacă respectiva funcție este disponibilă pentru produsul în cauză sau

| | (iii) | să imprime o etichetă sau etichetă reclasificată de pe site-ul web al furnizorului, dacă funcția respectivă este disponibilă pentru produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(iii)

să imprime o etichetă sau etichetă reclasificată de pe site-ul web al furnizorului, dacă funcția respectivă este disponibilă pentru produsul în cauză;

| (c) | să pună la dispoziția clienților fișa cu informații despre produs. |
| --- | --- |

(c)

să pună la dispoziția clienților fișa cu informații despre produs.

| (c) | să pună
  , la cerere,
  la dispoziția clienților fișa cu informații despre produs
  , inclusiv în format tipărit
  . |
| --- | --- |

(c)

să pună
  , la cerere,
  la dispoziția clienților fișa cu informații despre produs
  , inclusiv în format tipărit
  .

Amendamentele 35 și 86

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Furnizorii și dealerii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  : | 3.   Furnizorii și dealerii trebuie: |
| (a) | să facă trimitere la clasa de eficiență energetică a produsului în materialele publicitare și în materialele tehnice promoționale pentru un anumit model de produse în conformitate cu actul delegat relevant; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Furnizorii și dealerii trebuie
  să respecte următoarele cerințe
  :

3.   Furnizorii și dealerii trebuie:

(a)

să facă trimitere la clasa de eficiență energetică a produsului în materialele publicitare și în materialele tehnice promoționale pentru un anumit model de produse în conformitate cu actul delegat relevant;

| (a) | să facă trimitere la clasa de eficiență energetică a produsului în materialele publicitare
  vizuale
  și în materialele tehnice promoționale pentru un anumit model de produse în conformitate cu actul delegat relevant; |
| --- | --- |

(a)

să facă trimitere la clasa de eficiență energetică a produsului în materialele publicitare
  vizuale
  și în materialele tehnice promoționale pentru un anumit model de produse în conformitate cu actul delegat relevant;

| (b) | să coopereze cu autoritățile de supraveghere a pieței și să ia măsuri prompte pentru a remedia orice situație de neconformitate
  cu cerințele
  ,
  prevăzute
  în
  prezentul regulament și în actele delegate, care intră în responsabilitatea lor, din proprie inițiativă sau atunci când acest lucru este solicitat de către autoritățile de supraveghere a pieței
  ; |
| --- | --- |

(b)

să coopereze cu autoritățile de supraveghere a pieței și să ia măsuri prompte pentru a remedia orice situație de neconformitate
  cu cerințele
  ,
  prevăzute
  în
  prezentul regulament și în actele delegate, care intră în responsabilitatea lor, din proprie inițiativă sau atunci când acest lucru este solicitat de către autoritățile de supraveghere a pieței
  ;

| (b) | să coopereze cu autoritățile de supraveghere a pieței și să ia măsuri prompte pentru a remedia orice situație de neconformitate, în
  conformitate cu articolul 5
  ; |
| --- | --- |

(b)

să coopereze cu autoritățile de supraveghere a pieței și să ia măsuri prompte pentru a remedia orice situație de neconformitate, în
  conformitate cu articolul 5
  ;

| (c) | în ceea ce privește produsele vizate de prezentul regulament, să
  nu afișeze alte etichete, marcaje, simboluri sau inscripții
  care
  nu respectă cerințele prezentului regulament și ale actelor delegate relevante
  ,
  dacă există probabilitatea inducerii în eroare a utilizatorilor finali sau a creării
  de
  confuzii
  în
  rândul acestora în ceea ce privește consumul de energie
  sau
  de alte resurse în timpul utilizării
  ; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește produsele vizate de prezentul regulament, să
  nu afișeze alte etichete, marcaje, simboluri sau inscripții
  care
  nu respectă cerințele prezentului regulament și ale actelor delegate relevante
  ,
  dacă există probabilitatea inducerii în eroare a utilizatorilor finali sau a creării
  de
  confuzii
  în
  rândul acestora în ceea ce privește consumul de energie
  sau
  de alte resurse în timpul utilizării
  ;

| (c) | în ceea ce privește produsele vizate de prezentul regulament, să
  se abțină de la orice acțiuni
  care
  vizează furnizarea sau afișarea unor etichete, marcaje
  ,
  simboluri sau inscripții care fac referire la consumul de energie sau
  de
  alte resurse
  în
  timpul utilizării și care pot induce în eroare, crea confuzii
  sau
  imita o altă formă de etichetare
  ; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește produsele vizate de prezentul regulament, să
  se abțină de la orice acțiuni
  care
  vizează furnizarea sau afișarea unor etichete, marcaje
  ,
  simboluri sau inscripții care fac referire la consumul de energie sau
  de
  alte resurse
  în
  timpul utilizării și care pot induce în eroare, crea confuzii
  sau
  imita o altă formă de etichetare
  ;

| (d) | pentru produsele care nu fac obiectul prezentului regulament, să nu furnizeze și să nu afișeze etichete care imită eticheta astfel cum este definită în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(d)

pentru produsele care nu fac obiectul prezentului regulament, să nu furnizeze și să nu afișeze etichete care imită eticheta astfel cum este definită în prezentul regulament.

| (d) | pentru produsele care nu fac obiectul prezentului regulament, să nu furnizeze și să nu afișeze etichete care imită eticheta astfel cum este definită în prezentul regulament. |
| --- | --- |

(d)

pentru produsele care nu fac obiectul prezentului regulament, să nu furnizeze și să nu afișeze etichete care imită eticheta astfel cum este definită în prezentul regulament.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Toate obligațiile generale referitoare la etichete prevăzute la alineatele (1)-(3) se aplică în egală măsură etichetelor existente, noilor etichete și etichetelor reclasificate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Toate obligațiile generale referitoare la etichete prevăzute la alineatele (1)-(3) se aplică în egală măsură etichetelor existente, noilor etichete și etichetelor reclasificate.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre nu pot să
  interzică, să limiteze sau să
  împiedice introducerea pe piață sau punerea în funcțiune, pe teritoriile lor, a produselor
  cu impact energetic care intră sub incidența
  prezentului regulament
  și a actelor delegate aplicabile
  . | 1.   Statele membre nu pot să împiedice introducerea pe piață sau punerea în funcțiune, pe teritoriile lor, a produselor
  care sunt în conformitate cu
  prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Statele membre nu pot să
  interzică, să limiteze sau să
  împiedice introducerea pe piață sau punerea în funcțiune, pe teritoriile lor, a produselor
  cu impact energetic care intră sub incidența
  prezentului regulament
  și a actelor delegate aplicabile
  .

1.   Statele membre nu pot să împiedice introducerea pe piață sau punerea în funcțiune, pe teritoriile lor, a produselor
  care sunt în conformitate cu
  prezentul regulament.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii și dealerii respectă obligațiile și cerințele prezentului regulament
  și ale actelor delegate aplicabile
  . | 2.   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii și dealerii respectă obligațiile și cerințele prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii și dealerii respectă obligațiile și cerințele prezentului regulament
  și ale actelor delegate aplicabile
  .

2.   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizorii și dealerii respectă obligațiile și cerințele prezentului regulament.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care statele membre prevăd măsuri de stimulare pentru un produs
  cu impact energetic
  vizat de prezentul regulament,
  ele
  trebuie să vizeze
  clasa
  de eficiență energetică cu cea mai bună performanță
  stabilită
  în actul delegat aplicabil. | 3.   În cazul în care statele membre prevăd măsuri de stimulare pentru un produs vizat de prezentul regulament
  și specificat într-un act delegat
  ,
  aceste măsuri de stimulare
  trebuie să vizeze
  cele două clase populate
  de eficiență energetică cu cea mai bună performanță
  , astfel cum au fost stabilite
  în actul delegat aplicabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   În cazul în care statele membre prevăd măsuri de stimulare pentru un produs
  cu impact energetic
  vizat de prezentul regulament,
  ele
  trebuie să vizeze
  clasa
  de eficiență energetică cu cea mai bună performanță
  stabilită
  în actul delegat aplicabil.

3.   În cazul în care statele membre prevăd măsuri de stimulare pentru un produs vizat de prezentul regulament
  și specificat într-un act delegat
  ,
  aceste măsuri de stimulare
  trebuie să vizeze
  cele două clase populate
  de eficiență energetică cu cea mai bună performanță
  , astfel cum au fost stabilite
  în actul delegat aplicabil.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre se asigură că introducerea
  etichetelor, inclusiv a
  etichetelor
  reclasificate și a fișei cu informații despre produs,
  este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale
  , menite să promoveze eficiența
  energetică
  și utilizarea mai responsabilă a energiei de către consumatori, dacă este cazul în cooperare cu dealeri
  . | 4.   Statele membre se asigură că introducerea
  și reclasificarea
  etichetelor este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale
  cu privire la etichetarea
  energetică. |
| | Comisia coordonează aceste campanii, promovând o strânsă cooperare cu furnizorii și cu dealerii și sprijinind schimbul de bune practici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Statele membre se asigură că introducerea
  etichetelor, inclusiv a
  etichetelor
  reclasificate și a fișei cu informații despre produs,
  este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale
  , menite să promoveze eficiența
  energetică
  și utilizarea mai responsabilă a energiei de către consumatori, dacă este cazul în cooperare cu dealeri
  .

4.   Statele membre se asigură că introducerea
  și reclasificarea
  etichetelor este însoțită de campanii de informare educaționale și promoționale
  cu privire la etichetarea
  energetică.

Comisia coordonează aceste campanii, promovând o strânsă cooperare cu furnizorii și cu dealerii și sprijinind schimbul de bune practici.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile și mecanismele de impunere a aplicării legii în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și
  a actelor sale delegate și
  iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestora. Sancțiunile respective trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la data aplicării prezentului regulament și o informează fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. | 5.   Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile și mecanismele de impunere a aplicării legii în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestora. Sancțiunile respective trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive
  , iar cuantumul lor trebuie să fie proporțional cu avantajul economic al neconformității
  . Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la data aplicării prezentului regulament și o informează fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile și mecanismele de impunere a aplicării legii în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și
  a actelor sale delegate și
  iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestora. Sancțiunile respective trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la data aplicării prezentului regulament și o informează fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.

5.   Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile și mecanismele de impunere a aplicării legii în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura implementarea acestora. Sancțiunile respective trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive
  , iar cuantumul lor trebuie să fie proporțional cu avantajul economic al neconformității
  . Statele membre notifică aceste dispoziții Comisiei până la data aplicării prezentului regulament și o informează fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia
  sprijină
  cooperarea și schimbul de informații privind supravegherea pieței pentru etichetarea energetică a produselor între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu supravegherea pieței sau
  controalele la frontierele externe
  și între aceste autorități și Comisie. | 2.   Comisia
  încurajează și coordonează
  cooperarea și schimbul de informații privind supravegherea pieței pentru etichetarea energetică a produselor
  care intră sub incidența prezentului regulament
  între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu supravegherea pieței sau
  cu controlul produselor care intră pe piața Uniunii
  și între aceste autorități și Comisie
  , prin consolidarea Grupului de lucru privind proiectarea ecologică și cooperarea administrativă în legătură cu etichetarea energetică (COAD)
  . |
| | Acest schimb de informații este menținut inclusiv atunci când rezultatele testelor au indicat că producătorul respectă legislația relevantă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Comisia
  sprijină
  cooperarea și schimbul de informații privind supravegherea pieței pentru etichetarea energetică a produselor între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu supravegherea pieței sau
  controalele la frontierele externe
  și între aceste autorități și Comisie.

2.   Comisia
  încurajează și coordonează
  cooperarea și schimbul de informații privind supravegherea pieței pentru etichetarea energetică a produselor
  care intră sub incidența prezentului regulament
  între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu supravegherea pieței sau
  cu controlul produselor care intră pe piața Uniunii
  și între aceste autorități și Comisie
  , prin consolidarea Grupului de lucru privind proiectarea ecologică și cooperarea administrativă în legătură cu etichetarea energetică (COAD)
  .

Acest schimb de informații este menținut inclusiv atunci când rezultatele testelor au indicat că producătorul respectă legislația relevantă.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Până la 1 ianuarie 2018, statele membre stabilesc și pun în aplicare un plan de supraveghere a pieței pentru a monitoriza conformitatea cu cerințele prezentului regulament. Statele membre își revizuiesc planul de supraveghere a pieței cel puțin o dată la trei ani. |
| | Până la 1 ianuarie 2020 și, ulterior, în fiecare an, statele membre întocmesc un raport privind supravegherea pieței în care evaluează tendințele în ceea ce privește măsura în care sunt respectate dispozițiile prezentului regulament și ale Directivei 2009/125/CE. |
| | Statele membre folosesc sistemul de informare și comunicare pentru supravegherea pieței (ICSMS), obligatoriu pentru toate autoritățile naționale de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.
     
  Până la 1 ianuarie 2018, statele membre stabilesc și pun în aplicare un plan de supraveghere a pieței pentru a monitoriza conformitatea cu cerințele prezentului regulament. Statele membre își revizuiesc planul de supraveghere a pieței cel puțin o dată la trei ani.

Până la 1 ianuarie 2020 și, ulterior, în fiecare an, statele membre întocmesc un raport privind supravegherea pieței în care evaluează tendințele în ceea ce privește măsura în care sunt respectate dispozițiile prezentului regulament și ale Directivei 2009/125/CE.

Statele membre folosesc sistemul de informare și comunicare pentru supravegherea pieței (ICSMS), obligatoriu pentru toate autoritățile naționale de supraveghere a pieței.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  În fiecare an, autoritățile naționale de supraveghere a pieței supun cel puțin o grupă de produse unor teste fizice, în conformitate cu actele delegate adoptate în conformitate cu prezentul regulament. |
| | Autoritățile de supraveghere a pieței informează celelalte state membre și Comisia cu privire la testele fizice planificate și finalizate ale produselor prin intermediul interfeței de conformitate a bazei de date privind produsele, instituită în conformitate cu articolul 8. |
| | Autoritățile de supraveghere a pieței folosesc proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, în conformitate cu articolul 9, care simulează condițiile reale de utilizare și care exclud manipularea sau modificarea intenționată ori neintenționată a rezultatelor testului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2b.
     
  În fiecare an, autoritățile naționale de supraveghere a pieței supun cel puțin o grupă de produse unor teste fizice, în conformitate cu actele delegate adoptate în conformitate cu prezentul regulament.

Autoritățile de supraveghere a pieței informează celelalte state membre și Comisia cu privire la testele fizice planificate și finalizate ale produselor prin intermediul interfeței de conformitate a bazei de date privind produsele, instituită în conformitate cu articolul 8.

Autoritățile de supraveghere a pieței folosesc proceduri de măsurare fiabile, exacte și reproductibile, în conformitate cu articolul 9, care simulează condițiile reale de utilizare și care exclud manipularea sau modificarea intenționată ori neintenționată a rezultatelor testului.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței au dreptul de a recupera de la furnizori costurile testării fizice a unui produs în cazul în care este încălcat prezentul regulament. |
| | Comisia poate efectua verificări independente ale conformității, în mod direct sau prin intermediul unei părți terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2c.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței au dreptul de a recupera de la furnizori costurile testării fizice a unui produs în cazul în care este încălcat prezentul regulament.

Comisia poate efectua verificări independente ale conformității, în mod direct sau prin intermediul unei părți terțe.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs
  cu impact energetic
  vizat de un act delegat în temeiul prezentului regulament prezintă un risc pentru aspecte referitoare la protecția interesului public care intră sub incidența prezentului regulament, ele fac o evaluare cu privire la
  produsul cu impact energetic
  în cauză, acoperind toate cerințele prevăzute în prezentul regulament și în actele delegate aplicabile. Furnizorul trebuie să coopereze, dacă este necesar, cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. | 1.   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs vizat de un act delegat în temeiul prezentului regulament prezintă un risc pentru aspecte referitoare la protecția interesului public care intră sub incidența prezentului regulament, ele
  notifică de urgență acest lucru Comisiei și
  fac o evaluare cu privire la
  modelul de produs
  în cauză, acoperind toate cerințele prevăzute în prezentul regulament și în actele delegate aplicabile
  și stabilesc, totodată, în ce măsură este recomandabil ca și alte modele de produs să fie supuse evaluării
  . Furnizorul trebuie să coopereze, dacă este necesar, cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs
  cu impact energetic
  vizat de un act delegat în temeiul prezentului regulament prezintă un risc pentru aspecte referitoare la protecția interesului public care intră sub incidența prezentului regulament, ele fac o evaluare cu privire la
  produsul cu impact energetic
  în cauză, acoperind toate cerințele prevăzute în prezentul regulament și în actele delegate aplicabile. Furnizorul trebuie să coopereze, dacă este necesar, cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

1.   În cazul în care autoritățile de supraveghere a pieței dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că un produs vizat de un act delegat în temeiul prezentului regulament prezintă un risc pentru aspecte referitoare la protecția interesului public care intră sub incidența prezentului regulament, ele
  notifică de urgență acest lucru Comisiei și
  fac o evaluare cu privire la
  modelul de produs
  în cauză, acoperind toate cerințele prevăzute în prezentul regulament și în actele delegate aplicabile
  și stabilesc, totodată, în ce măsură este recomandabil ca și alte modele de produs să fie supuse evaluării
  . Furnizorul trebuie să coopereze, dacă este necesar, cu autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care, pe parcursul acelei evaluări, autoritățile de supraveghere a pieței constată că
  produsul cu impact energetic
  nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament
  și în actele delegate aplicabile
  , ele solicită
  de îndată
  furnizorului să ia toate măsurile corective adecvate pentru a aduce
  produsul cu impact energetic
  în conformitate
  cu acele cerințe, pentru a retrage produsul cu impact energetic
  de pe piață sau
  pentru a-l rechema
  în decursul unei perioade rezonabile, proporțională cu natura riscului,
  pe care o stabilesc acestea
  . Articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se aplică măsurilor menționate în prezentul alineat. | 2.   În cazul în care, pe parcursul acelei evaluări, autoritățile de supraveghere a pieței constată că
  modelul de produs
  nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, ele solicită furnizorului să ia toate măsurile corective adecvate pentru a aduce
  modelul de produs
  în conformitate
  fără întârziere și pot dispune retragerea modelului de produs
  de pe piață sau
  rechemarea unităților puse în funcțiune
  în decursul unei perioade rezonabile, proporțională cu natura riscului,
  aplicând aceste măsuri și în cazul modelelor echivalente disponibile pe piață
  . Articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se aplică măsurilor menționate în prezentul alineat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   În cazul în care, pe parcursul acelei evaluări, autoritățile de supraveghere a pieței constată că
  produsul cu impact energetic
  nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament
  și în actele delegate aplicabile
  , ele solicită
  de îndată
  furnizorului să ia toate măsurile corective adecvate pentru a aduce
  produsul cu impact energetic
  în conformitate
  cu acele cerințe, pentru a retrage produsul cu impact energetic
  de pe piață sau
  pentru a-l rechema
  în decursul unei perioade rezonabile, proporțională cu natura riscului,
  pe care o stabilesc acestea
  . Articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se aplică măsurilor menționate în prezentul alineat.

2.   În cazul în care, pe parcursul acelei evaluări, autoritățile de supraveghere a pieței constată că
  modelul de produs
  nu este conform cerințelor stabilite în prezentul regulament, ele solicită furnizorului să ia toate măsurile corective adecvate pentru a aduce
  modelul de produs
  în conformitate
  fără întârziere și pot dispune retragerea modelului de produs
  de pe piață sau
  rechemarea unităților puse în funcțiune
  în decursul unei perioade rezonabile, proporțională cu natura riscului,
  aplicând aceste măsuri și în cazul modelelor echivalente disponibile pe piață
  . Articolul 21 din Regulamentul (CE) nr. 765/2008 se aplică măsurilor menționate în prezentul alineat.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  În cazul în care
  autoritățile de supraveghere a pieței
  consideră că neconformitatea nu se limitează la teritoriul lor național, ele
  informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la
  acțiunile
  pe care le-au impus furnizorului. | 3.   Autoritățile de supraveghere a pieței informează Comisia și celelalte state membre
  prin intermediul ICSMS
  cu privire la
  toate
  rezultatele evaluării și la
  orice acțiuni
  pe care le-au impus furnizorului
  în conformitate cu alineatul (2)
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   
  În cazul în care
  autoritățile de supraveghere a pieței
  consideră că neconformitatea nu se limitează la teritoriul lor național, ele
  informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la
  acțiunile
  pe care le-au impus furnizorului.

3.   Autoritățile de supraveghere a pieței informează Comisia și celelalte state membre
  prin intermediul ICSMS
  cu privire la
  toate
  rezultatele evaluării și la
  orice acțiuni
  pe care le-au impus furnizorului
  în conformitate cu alineatul (2)
  .

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Furnizorul se asigură că
  se iau
  toate măsurile
  corective adecvate pentru toate produsele
  cu
  impact energetic
  vizate pe care le-a pus la dispoziție pe piață în cadrul Uniunii. | 4.   Furnizorul se asigură că
  sunt puse în aplicare
  toate măsurile
  restrictive impuse în conformitate
  cu
  alineatul (2) în ceea ce privește toate modelele de produse
  vizate pe care le-a pus la dispoziție pe piață în cadrul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Furnizorul se asigură că
  se iau
  toate măsurile
  corective adecvate pentru toate produsele
  cu
  impact energetic
  vizate pe care le-a pus la dispoziție pe piață în cadrul Uniunii.

4.   Furnizorul se asigură că
  sunt puse în aplicare
  toate măsurile
  restrictive impuse în conformitate
  cu
  alineatul (2) în ceea ce privește toate modelele de produse
  vizate pe care le-a pus la dispoziție pe piață în cadrul Uniunii.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care furnizorul relevant nu
  întreprinde
  acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (2), autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a 
  produsului cu impact energetic
  pe piața națională sau pentru a retrage sau a rechema
  produsul cu impact energetic
  de pe piață. Autoritățile de supraveghere a pieței
  informează Comisia
  și
  celelalte
  state membre
  fără întârziere
  cu
  privire la astfel de măsuri
  . | 5.   În cazul în care furnizorul relevant nu
  pune în aplicare
  acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (2), autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a 
  modelului de produs
  pe piața națională sau pentru a retrage sau a rechema
  modelul de produs
  de pe piață. Autoritățile de supraveghere a pieței
  notifică de urgență Comisiei
  și
  celorlalte
  state membre
  aceste măsuri și încarcă informațiile relevante în interfața de conformitate a bazei de date
  cu
  produse, instituită în conformitate cu articolul 8
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   În cazul în care furnizorul relevant nu
  întreprinde
  acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (2), autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a 
  produsului cu impact energetic
  pe piața națională sau pentru a retrage sau a rechema
  produsul cu impact energetic
  de pe piață. Autoritățile de supraveghere a pieței
  informează Comisia
  și
  celelalte
  state membre
  fără întârziere
  cu
  privire la astfel de măsuri
  .

5.   În cazul în care furnizorul relevant nu
  pune în aplicare
  acțiunile corective adecvate în termenul menționat la alineatul (2), autoritățile de supraveghere a pieței iau toate măsurile provizorii corespunzătoare pentru a interzice sau a restrânge punerea la dispoziție a 
  modelului de produs
  pe piața națională sau pentru a retrage sau a rechema
  modelul de produs
  de pe piață. Autoritățile de supraveghere a pieței
  notifică de urgență Comisiei
  și
  celorlalte
  state membre
  aceste măsuri și încarcă informațiile relevante în interfața de conformitate a bazei de date
  cu
  produse, instituită în conformitate cu articolul 8
  .

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   
  Informațiile menționate
  la alineatul (5)
  furnizează
  toate detaliile disponibile, în special
  cu privire la
  datele necesare pentru a identifica produsul
  cu impact energetic
  neconform, originea produsului
  cu impact energetic
  , natura neconformității invocate, natura și durata măsurilor naționale
  luate
  , precum și punctul de vedere al furnizorului
  relevant
  . În special, autoritățile de supraveghere a pieței precizează dacă neconformitatea se datorează fie neîndeplinirii de către
  produsul cu impact energetic
  a cerințelor cu privire la aspectele de protecție a interesului public stabilite în prezentul regulament, fie unor deficiențe ale
  standardele
  armonizate menționate la articolul 9, care conferă o prezumție de conformitate. | 6.   
  Notificarea menționată
  la alineatul (5)
  include
  toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru a identifica produsul neconform, originea produsului, natura neconformității invocate
  și riscul implicat
  , natura și durata măsurilor naționale
  adoptate
  , precum și punctul de vedere al furnizorului. În special, autoritățile de supraveghere a pieței precizează dacă neconformitatea se datorează fie neîndeplinirii de către
  modelul de produs vizat
  a cerințelor cu privire la aspectele de protecție a interesului public stabilite în prezentul regulament, fie unor deficiențe ale
  standardelor
  armonizate menționate la articolul 9, care conferă o prezumție de conformitate.
  În acest caz, Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.   
  Informațiile menționate
  la alineatul (5)
  furnizează
  toate detaliile disponibile, în special
  cu privire la
  datele necesare pentru a identifica produsul
  cu impact energetic
  neconform, originea produsului
  cu impact energetic
  , natura neconformității invocate, natura și durata măsurilor naționale
  luate
  , precum și punctul de vedere al furnizorului
  relevant
  . În special, autoritățile de supraveghere a pieței precizează dacă neconformitatea se datorează fie neîndeplinirii de către
  produsul cu impact energetic
  a cerințelor cu privire la aspectele de protecție a interesului public stabilite în prezentul regulament, fie unor deficiențe ale
  standardele
  armonizate menționate la articolul 9, care conferă o prezumție de conformitate.

6.   
  Notificarea menționată
  la alineatul (5)
  include
  toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru a identifica produsul neconform, originea produsului, natura neconformității invocate
  și riscul implicat
  , natura și durata măsurilor naționale
  adoptate
  , precum și punctul de vedere al furnizorului. În special, autoritățile de supraveghere a pieței precizează dacă neconformitatea se datorează fie neîndeplinirii de către
  modelul de produs vizat
  a cerințelor cu privire la aspectele de protecție a interesului public stabilite în prezentul regulament, fie unor deficiențe ale
  standardelor
  armonizate menționate la articolul 9, care conferă o prezumție de conformitate.
  În acest caz, Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Statele membre, altele decât statul membru care a inițiat procedura, informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile adoptate și la orice alte informații suplimentare de care dispun referitoare la neconformitatea
  produsului cu impact energetic
  în cauză, precum și, în caz de dezacord cu măsura națională notificată, cu privire la obiecțiile lor. | 7.   Statele membre, altele decât statul membru care a inițiat procedura, informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile adoptate și la orice alte informații suplimentare de care dispun referitoare la neconformitatea
  modelului de produs
  în cauză, precum și, în caz de dezacord cu măsura națională notificată, cu privire la obiecțiile lor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

7.   Statele membre, altele decât statul membru care a inițiat procedura, informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile adoptate și la orice alte informații suplimentare de care dispun referitoare la neconformitatea
  produsului cu impact energetic
  în cauză, precum și, în caz de dezacord cu măsura națională notificată, cu privire la obiecțiile lor.

7.   Statele membre, altele decât statul membru care a inițiat procedura, informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la măsurile adoptate și la orice alte informații suplimentare de care dispun referitoare la neconformitatea
  modelului de produs
  în cauză, precum și, în caz de dezacord cu măsura națională notificată, cu privire la obiecțiile lor.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   În cazul în care, în termen de
  60 de zile
  de la
  primirea informațiilor menționate
  la alineatul (5), niciun stat membru și nici Comisia nu ridică vreo obiecție cu privire la o măsură provizorie luată de un stat membru, măsura respectivă este considerată justificată. | 8.   În cazul în care, în termen de
  patru săptămâni
  de la
  notificarea menționată
  la alineatul (5), niciun stat membru și nici Comisia nu ridică vreo obiecție cu privire la o măsură provizorie luată de un stat membru, măsura respectivă este considerată justificată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

8.   În cazul în care, în termen de
  60 de zile
  de la
  primirea informațiilor menționate
  la alineatul (5), niciun stat membru și nici Comisia nu ridică vreo obiecție cu privire la o măsură provizorie luată de un stat membru, măsura respectivă este considerată justificată.

8.   În cazul în care, în termen de
  patru săptămâni
  de la
  notificarea menționată
  la alineatul (5), niciun stat membru și nici Comisia nu ridică vreo obiecție cu privire la o măsură provizorie luată de un stat membru, măsura respectivă este considerată justificată.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 9.   Statele membre se asigură că se iau
  măsurile
  restrictive
  adecvate
  ,
  cum ar fi retragerea de pe piață a produsului cu impact energetic
  , în ceea ce privește
  produsul cu impact energetic respectiv, fără întârziere
  . | 9.   Statele membre se asigură că se iau
  imediat măsuri
  restrictive
  paralele
  ,
  proporționale cu situația specifică din statul membru respectiv
  , în ceea ce privește
  modelul de produs în cauză și informează Comisia în consecință
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

9.   Statele membre se asigură că se iau
  măsurile
  restrictive
  adecvate
  ,
  cum ar fi retragerea de pe piață a produsului cu impact energetic
  , în ceea ce privește
  produsul cu impact energetic respectiv, fără întârziere
  .

9.   Statele membre se asigură că se iau
  imediat măsuri
  restrictive
  paralele
  ,
  proporționale cu situația specifică din statul membru respectiv
  , în ceea ce privește
  modelul de produs în cauză și informează Comisia în consecință
  .

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la alineatele (4) și (5), se ridică obiecții împotriva unei măsuri adoptate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că
  o măsură
  națională este contrară legislației Uniunii, Comisia inițiază fără întârziere consultări cu statele membre și cu furnizorul și evaluează măsura națională. Pe baza rezultatelor evaluării
  respective,
  Comisia decide dacă măsura națională este justificată sau nu. | 10.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la alineatele (4) și (5), se ridică obiecții împotriva unei măsuri adoptate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că
  măsura
  națională
  respectivă
  este contrară legislației Uniunii, Comisia inițiază fără întârziere consultări cu statele membre și cu furnizorul și evaluează măsura națională
  , iar
  pe baza rezultatelor evaluării Comisia decide dacă măsura națională este justificată sau nu
  și poate propune o măsură alternativă corespunzătoare
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

10.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la alineatele (4) și (5), se ridică obiecții împotriva unei măsuri adoptate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că
  o măsură
  națională este contrară legislației Uniunii, Comisia inițiază fără întârziere consultări cu statele membre și cu furnizorul și evaluează măsura națională. Pe baza rezultatelor evaluării
  respective,
  Comisia decide dacă măsura națională este justificată sau nu.

10.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la alineatele (4) și (5), se ridică obiecții împotriva unei măsuri adoptate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că
  măsura
  națională
  respectivă
  este contrară legislației Uniunii, Comisia inițiază fără întârziere consultări cu statele membre și cu furnizorul și evaluează măsura națională
  , iar
  pe baza rezultatelor evaluării Comisia decide dacă măsura națională este justificată sau nu
  și poate propune o măsură alternativă corespunzătoare
  .

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o 
  comunică
  de îndată acestora și furnizorului. | 11.   Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o 
  notifică
  de îndată acestora și furnizorului
  în cauză
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

11.   Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o 
  comunică
  de îndată acestora și furnizorului.

11.   Comisia adresează decizia sa tuturor statelor membre și o 
  notifică
  de îndată acestora și furnizorului
  în cauză
  .

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 12.   În cazul în care măsura națională este considerată justificată, toate statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că
  produsul cu impact energetic
  neconform este retras de pe piețele lor și informează Comisia în consecință. În cazul în care măsura națională este considerată nejustificată, statul membru în cauză retrage măsura. | 12.   În cazul în care măsura națională este considerată
  a fi
  justificată, toate statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că
  modelul de produs
  neconform este retras de pe piețele lor
  naționale
  și informează Comisia în consecință. În cazul în care măsura națională este considerată nejustificată, statul membru în cauză retrage măsura. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

12.   În cazul în care măsura națională este considerată justificată, toate statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că
  produsul cu impact energetic
  neconform este retras de pe piețele lor și informează Comisia în consecință. În cazul în care măsura națională este considerată nejustificată, statul membru în cauză retrage măsura.

12.   În cazul în care măsura națională este considerată
  a fi
  justificată, toate statele membre iau măsurile necesare pentru a garanta că
  modelul de produs
  neconform este retras de pe piețele lor
  naționale
  și informează Comisia în consecință. În cazul în care măsura națională este considerată nejustificată, statul membru în cauză retrage măsura.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13.   Atunci când
  măsura
  națională este considerată justificată
  și
  neconformitatea
  produsului cu impact energetic
  este atribuită unor deficiențe ale standardelor armonizate menționate la alineatul (6), Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. | 13.   Atunci când
  o măsură
  națională este considerată justificată
  , iar
  neconformitatea
  modelului de produs
  este atribuită unor deficiențe ale standardelor armonizate menționate la alineatul (6), Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

13.   Atunci când
  măsura
  națională este considerată justificată
  și
  neconformitatea
  produsului cu impact energetic
  este atribuită unor deficiențe ale standardelor armonizate menționate la alineatul (6), Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.

13.   Atunci când
  o măsură
  națională este considerată justificată
  , iar
  neconformitatea
  modelului de produs
  este atribuită unor deficiențe ale standardelor armonizate menționate la alineatul (6), Comisia aplică procedura prevăzută la articolul 11 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012.

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 13a.
     
  În cazul în care se dovedește că produsul nu respectă cerințele prevăzute în prezentul regulament și actele delegate relevante, clienții au dreptul de a returna gratuit distribuitorului produsul fără costuri suplimentare și de a primi de la furnizor o rambursare integrală a prețului inițial de achiziție. |
| | În cooperare cu autoritățile de supraveghere a pieței, furnizorii depun toate eforturile rezonabile pentru a contacta clienții afectați, conform dispozițiilor aplicabile privind protecția consumatorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

13a.
     
  În cazul în care se dovedește că produsul nu respectă cerințele prevăzute în prezentul regulament și actele delegate relevante, clienții au dreptul de a returna gratuit distribuitorului produsul fără costuri suplimentare și de a primi de la furnizor o rambursare integrală a prețului inițial de achiziție.

În cooperare cu autoritățile de supraveghere a pieței, furnizorii depun toate eforturile rezonabile pentru a contacta clienții afectați, conform dispozițiilor aplicabile privind protecția consumatorilor.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Articolul 7 – titlu și alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Etichete
  și reclasificare | Procedura de introducere
  și reclasificare
  a etichetelor |
| 1.   Comisia
  poate, prin intermediul unor
  acte delegate
  adoptate
  în
  temeiul articolelor 12 și
  13
  , să introducă etichete sau să le reclasifice pe cele existente
  . | 1.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în
  conformitate cu articolul
  13
  pentru a completa prezentul regulament prin introducerea sau reclasificarea de etichete
  . |
| | Etichetele introduse prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2010/30/UE înainte de 1 ianuarie 2017 sunt considerate a fi etichete în sensul prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Etichete
  și reclasificare

Procedura de introducere
  și reclasificare
  a etichetelor

1.   Comisia
  poate, prin intermediul unor
  acte delegate
  adoptate
  în
  temeiul articolelor 12 și
  13
  , să introducă etichete sau să le reclasifice pe cele existente
  .

1.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate în
  conformitate cu articolul
  13
  pentru a completa prezentul regulament prin introducerea sau reclasificarea de etichete
  .

Etichetele introduse prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2010/30/UE înainte de 1 ianuarie 2017 sunt considerate a fi etichete în sensul prezentului regulament.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  În cazul în care, pentru un anumit grup de produse, niciun model care aparține
  claselor
  energetice D
  ,
  E, F sau G nu mai este autorizat
  pentru
  a fi introdus pe piață din cauza unei măsuri de punere
  în
  aplicare adoptate în temeiul Directivei 2009/125/CE, clasa sau clasele în cauză nu mai pot fi indicate pe etichetă
  . | 2.   
  Pentru a garanta omogeneitatea gradației A-G, Comisia introduce etichete reclasificate pentru grupurile de produse existente, astfel cum se menționează la alineatul (1), în termen de 5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, respectând cerințele de la alineatul (4). |
| | Grupele de produse vizate de regulamentele delegate (UE) nr. 811/2013

   (1a)

  și (UE) nr. 812/2013 ale Comisiei

   (1b)

  sunt reexaminate la 6 ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea reclasificării. |
| | În cazul în care au fost finalizate studiile pregătitoare, pentru grupele de produse vizate de regulamentele delegate (UE) nr. 1059/2010

   (1c)

  , (UE) nr. 1060/2010

   (1d)

  , (UE) nr. 1061/2010

   (1e)

  , (UE) nr. 1062/2010

   (1f)

  și (UE) nr. 874/2012

   (1 g)

  ale Comisiei, Comisia introduce etichete reclasificate în termen de cel târziu 21 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   
  În cazul în care, pentru un anumit grup de produse, niciun model care aparține
  claselor
  energetice D
  ,
  E, F sau G nu mai este autorizat
  pentru
  a fi introdus pe piață din cauza unei măsuri de punere
  în
  aplicare adoptate în temeiul Directivei 2009/125/CE, clasa sau clasele în cauză nu mai pot fi indicate pe etichetă
  .

2.   
  Pentru a garanta omogeneitatea gradației A-G, Comisia introduce etichete reclasificate pentru grupurile de produse existente, astfel cum se menționează la alineatul (1), în termen de 5 ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, respectând cerințele de la alineatul (4).

Grupele de produse vizate de regulamentele delegate (UE) nr. 811/2013

   (1a)

  și (UE) nr. 812/2013 ale Comisiei

   (1b)

  sunt reexaminate la 6 ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea reclasificării.

În cazul în care au fost finalizate studiile pregătitoare, pentru grupele de produse vizate de regulamentele delegate (UE) nr. 1059/2010

   (1c)

  , (UE) nr. 1060/2010

   (1d)

  , (UE) nr. 1061/2010

   (1e)

  , (UE) nr. 1062/2010

   (1f)

  și (UE) nr. 874/2012

   (1 g)

  ale Comisiei, Comisia introduce etichete reclasificate în termen de cel târziu 21 de luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia se asigură că
  , atunci când se introduce sau se reclasifică o etichetă, cerințele sunt prezentate în așa fel încât nu
  se
  preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasele energetice A sau B în momentul introducerii etichetei
  ,
  astfel încât perioada de timp estimată după care majoritatea modelelor se pot încadra
  în
  clasele respective trebuie să fie
  de
  cel puțin zece ani. | 3.   Comisia se asigură că
  orice reclasificare ulterioară a noilor etichete sau a etichetelor reclasificate menționate la alineatul (2)
  se
  inițiază de îndată ce sunt satisfăcute următoarele condiții
  ,
  care demonstrează realizarea unor progrese tehnologice corespunzătoare
  în
  grupa
  de
  produse vizată: |
| | (a) | 25 % din produsele vândute pe piața Uniunii se încadrează în cea mai înaltă clasă energetică, A, sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Comisia se asigură că
  , atunci când se introduce sau se reclasifică o etichetă, cerințele sunt prezentate în așa fel încât nu
  se
  preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasele energetice A sau B în momentul introducerii etichetei
  ,
  astfel încât perioada de timp estimată după care majoritatea modelelor se pot încadra
  în
  clasele respective trebuie să fie
  de
  cel puțin zece ani.

3.   Comisia se asigură că
  orice reclasificare ulterioară a noilor etichete sau a etichetelor reclasificate menționate la alineatul (2)
  se
  inițiază de îndată ce sunt satisfăcute următoarele condiții
  ,
  care demonstrează realizarea unor progrese tehnologice corespunzătoare
  în
  grupa
  de
  produse vizată:

(a)

25 % din produsele vândute pe piața Uniunii se încadrează în cea mai înaltă clasă energetică, A, sau

| (b) | 50 % din produsele vândute pe piața Uniunii se încadrează în primele două clase energetice, A și B. |
| --- | --- |

(b)

50 % din produsele vândute pe piața Uniunii se încadrează în primele două clase energetice, A și B.

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia include grupa de produse în planul de lucru menționat la articolul 11, pentru a garanta următoarele: |
| | (a) | studiul pregătitor pentru reclasificare este finalizat cel târziu la 18 luni după îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (3); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Comisia include grupa de produse în planul de lucru menționat la articolul 11, pentru a garanta următoarele:

(a)

studiul pregătitor pentru reclasificare este finalizat cel târziu la 18 luni după îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (3);

| (b) | reclasificarea este finalizată, prin intermediul revizuirii și intrării în vigoare a actului delegat corespunzător în conformitate cu articolul 13, cel târziu la trei ani după îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

reclasificarea este finalizată, prin intermediul revizuirii și intrării în vigoare a actului delegat corespunzător în conformitate cu articolul 13, cel târziu la trei ani după îndeplinirea condițiilor stabilite la alineatul (3).

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Etichetele trebuie să fie
  reclasificate
  periodic
  . | 4.   
  Comisia stabilește cerințele pentru etichetele noi sau cele
  reclasificate
  , vizând o valabilitate prevăzută pentru cel puțin 10 ani
  . |
| | Pentru aceasta, Comisia se asigură că, atunci când se introduce sau se reclasifică o etichetă, nu se preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasa energetică A în momentul introducerii etichetei. |
| | În cazul grupelor de produse pentru care studiul pregătitor menționat la alineatul (3a) litera (a) demonstrează că are loc o dezvoltare rapidă a tehnologiei, nu se preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasele energetice A sau B la momentul introducerii etichetei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   
  Etichetele trebuie să fie
  reclasificate
  periodic
  .

4.   
  Comisia stabilește cerințele pentru etichetele noi sau cele
  reclasificate
  , vizând o valabilitate prevăzută pentru cel puțin 10 ani
  .

Pentru aceasta, Comisia se asigură că, atunci când se introduce sau se reclasifică o etichetă, nu se preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasa energetică A în momentul introducerii etichetei.

În cazul grupelor de produse pentru care studiul pregătitor menționat la alineatul (3a) litera (a) demonstrează că are loc o dezvoltare rapidă a tehnologiei, nu se preconizează ca vreun produs să se încadreze în clasele energetice A sau B la momentul introducerii etichetei.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Atunci când eticheta
  este
  reclasificată: | 5.   
  În cazul în care, pentru o anumită grupă de produse, niciun model care aparține claselor energetice F sau G nu mai
  este
  autorizat pentru a fi introdus pe piață din cauza unei măsuri de punere în aplicare ce vizează proiectarea ecologică a produselor, adoptată în temeiul Directivei 2009/125/CE, clasa sau clasele în cauză trebuie indicate pe etichetă în gri, astfel cum se precizează în actul delegat corespunzător. Gradația de la verde închis la roșu a etichetei se rezervă pentru clasele superioare rămase. Aceste schimbări se aplică numai unităților noi introduse pe piață. |
| (a) | furnizorii pun la dispoziția dealerilor atât eticheta actuală, cât și pe cea reclasificată timp de șase luni înainte de data prevăzută la litera (b). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   
  Atunci când eticheta
  este
  reclasificată:

5.   
  În cazul în care, pentru o anumită grupă de produse, niciun model care aparține claselor energetice F sau G nu mai
  este
  autorizat pentru a fi introdus pe piață din cauza unei măsuri de punere în aplicare ce vizează proiectarea ecologică a produselor, adoptată în temeiul Directivei 2009/125/CE, clasa sau clasele în cauză trebuie indicate pe etichetă în gri, astfel cum se precizează în actul delegat corespunzător. Gradația de la verde închis la roșu a etichetei se rezervă pentru clasele superioare rămase. Aceste schimbări se aplică numai unităților noi introduse pe piață.

(a)

furnizorii pun la dispoziția dealerilor atât eticheta actuală, cât și pe cea reclasificată timp de șase luni înainte de data prevăzută la litera (b).

| (b) | dealerii înlocuiesc actualele etichete de pe produsele scoase la vânzare inclusiv pe internet cu etichete reclasificate în termen de o săptămână de la data stabilită în acest scop în actul delegat aplicabil. Dealerii nu afișează etichetele reclasificate înainte de data respectivă. |
| --- | --- |

(b)

dealerii înlocuiesc actualele etichete de pe produsele scoase la vânzare inclusiv pe internet cu etichete reclasificate în termen de o săptămână de la data stabilită în acest scop în actul delegat aplicabil. Dealerii nu afișează etichetele reclasificate înainte de data respectivă.

Dealerilor li se permite să vândă produse cu impact energetic fără etichetă sau cu etichetă reclasificată doar în cazul în care nu a fost creată niciodată o etichetă (reclasificată) pentru un anumit produs, iar furnizorul produsului respectiv nu mai este activ pe piață.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.
     
  Etichetele introduse prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2010/30/UE înainte de data aplicării prezentului regulament sunt considerate ca fiind etichete în sensul prezentului regulament. Etichetele existente vor fi revizuite de Comisie în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea reclasificării lor. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

6.
     
  Etichetele introduse prin acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2010/30/UE înainte de data aplicării prezentului regulament sunt considerate ca fiind etichete în sensul prezentului regulament. Etichetele existente vor fi revizuite de Comisie în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea reclasificării lor.

eliminat

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Baza de date cu produse | Baza de date cu produse |
| Comisia
  creează și întreține o bază de date
  care să cuprindă informațiile prevăzute în anexa I. Informațiile enumerate la punctul 1 din anexa I se pun la dispoziția publicului
  . | 1.
     
  Comisia
  creează și întreține o bază de date
  cu produse care constă în două interfețe diferite, interfața publică și interfața de conformitate
  . |
| | Interfața publică conține informațiile prevăzute în anexa I punctul 1 și respectă cerințele funcționale prevăzute în anexa I punctul 3. |
| | Interfața de conformitate conține informațiile prevăzute în anexa I punctul 2 și respectă cerințele funcționale prevăzute în anexa I punctul 4. |
| | 2.
     
  Atunci când introduc informații în baza de date cu produse, furnizorii își păstrează drepturile de acces la aceste informații și de redactare a lor. Eventualele modificări sunt datate și sunt clar vizibile pentru autoritățile de supraveghere a pieței. |
| | Datele conținute în interfața de conformitate sunt folosite numai în scopuri legate de aplicarea prezentului regulament și a actelor delegate adoptate în temeiul acestuia. Se interzice utilizarea lor în scopuri neprevăzute. |
| | Furnizorilor li se permite să păstreze pe serverele lor documentația tehnică menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c), rezultatele testelor sau alte documente similare de evaluare a conformității, astfel cum se prevede la punctul 2 litera (a) din anexa I, care corespund testelor efectuate de furnizorii înșiși și care sunt accesibile exclusiv autorităților de supraveghere a pieței și Comisiei. |
| | Crearea bazei de date respectă criterii care permit reducerea la minimum a sarcinii administrative pentru furnizori și alți utilizatori ai bazei de date și asigură o utilizare ușoară a acesteia și un bun raport cost-eficacitate. |
| | Baza de date cu produse nu înlocuiește și nu modifică responsabilitățile autorităților de supraveghere a pieței. |
| | 3.
     
  Comisia, cu sprijinul autorităților de supraveghere a pieței și al furnizorilor, acordă o atenție deosebită procesului tranzitoriu, până la punerea deplină în practică a interfeței publice și a celei de conformitate. |
| | 4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea detaliilor operaționale legate de crearea bazei de date cu produse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Baza de date cu produse

Baza de date cu produse

Comisia
  creează și întreține o bază de date
  care să cuprindă informațiile prevăzute în anexa I. Informațiile enumerate la punctul 1 din anexa I se pun la dispoziția publicului
  .

1.
     
  Comisia
  creează și întreține o bază de date
  cu produse care constă în două interfețe diferite, interfața publică și interfața de conformitate
  .

Interfața publică conține informațiile prevăzute în anexa I punctul 1 și respectă cerințele funcționale prevăzute în anexa I punctul 3.

Interfața de conformitate conține informațiile prevăzute în anexa I punctul 2 și respectă cerințele funcționale prevăzute în anexa I punctul 4.

2.
     
  Atunci când introduc informații în baza de date cu produse, furnizorii își păstrează drepturile de acces la aceste informații și de redactare a lor. Eventualele modificări sunt datate și sunt clar vizibile pentru autoritățile de supraveghere a pieței.

Datele conținute în interfața de conformitate sunt folosite numai în scopuri legate de aplicarea prezentului regulament și a actelor delegate adoptate în temeiul acestuia. Se interzice utilizarea lor în scopuri neprevăzute.

Furnizorilor li se permite să păstreze pe serverele lor documentația tehnică menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c), rezultatele testelor sau alte documente similare de evaluare a conformității, astfel cum se prevede la punctul 2 litera (a) din anexa I, care corespund testelor efectuate de furnizorii înșiși și care sunt accesibile exclusiv autorităților de supraveghere a pieței și Comisiei.

Crearea bazei de date respectă criterii care permit reducerea la minimum a sarcinii administrative pentru furnizori și alți utilizatori ai bazei de date și asigură o utilizare ușoară a acesteia și un bun raport cost-eficacitate.

Baza de date cu produse nu înlocuiește și nu modifică responsabilitățile autorităților de supraveghere a pieței.

3.
     
  Comisia, cu sprijinul autorităților de supraveghere a pieței și al furnizorilor, acordă o atenție deosebită procesului tranzitoriu, până la punerea deplină în practică a interfeței publice și a celei de conformitate.

4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea detaliilor operaționale legate de crearea bazei de date cu produse.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Articolul 9 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În
  cazul în care aceste standarde armonizate sunt aplicate în cursul evaluării conformității unui produs, se consideră că
  acest
  produs este conform cu cerințele de măsurare și de calcul din actul delegat. | 2.
     
  În
  cazul în care aceste standarde armonizate sunt aplicate în cursul evaluării conformității unui produs, se consideră că
  modelul de
  produs
  în cauză
  este conform cu cerințele de măsurare și de calcul
  aplicabile
  din actul delegat. |
| | 2a.
     
  Standardele armonizate au ca scop simularea cât mai fidelă a utilizării reale, menținând totodată o metodă standard de testare, fără a afecta comparabilitatea în cadrul grupei de produse. |
| | 2b.
     
  Metodele de măsurare și de calcul incluse în standardele armonizate sunt fiabile, precise și reproductibile și respectă cerințele de la articolul 3 alineatul (1a). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În
  cazul în care aceste standarde armonizate sunt aplicate în cursul evaluării conformității unui produs, se consideră că
  acest
  produs este conform cu cerințele de măsurare și de calcul din actul delegat.

2.
     
  În
  cazul în care aceste standarde armonizate sunt aplicate în cursul evaluării conformității unui produs, se consideră că
  modelul de
  produs
  în cauză
  este conform cu cerințele de măsurare și de calcul
  aplicabile
  din actul delegat.

2a.
     
  Standardele armonizate au ca scop simularea cât mai fidelă a utilizării reale, menținând totodată o metodă standard de testare, fără a afecta comparabilitatea în cadrul grupei de produse.

2b.
     
  Metodele de măsurare și de calcul incluse în standardele armonizate sunt fiabile, precise și reproductibile și respectă cerințele de la articolul 3 alineatul (1a).

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia se asigură că,
  în desfășurarea activităților ce îi revin în temeiul prezentului regulament,
  respectă, pentru fiecare act delegat,
  o participare echilibrată a reprezentanților statelor membre și a părților interesate care au legătură cu grupa de produse în cauză, cum sunt sectorul de producție, inclusiv IMM-urile și
  industria meșteșugărească
  , sindicatele, comercianții, detailiști, importatorii, grupurile de protecție a mediului și organizațiile de consumatori.
  În acest scop, Comisia înființează un forum consultativ în cadrul căruia părțile să se poată întruni. Acest forum consultativ poate fi combinat cu forumul consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE. | 1.
     În desfășurarea activităților ce îi revin în temeiul prezentului regulament,
  pentru introducerea sau reclasificarea etichetelor în conformitate cu articolul 7 și pentru crearea bazei de date în conformitate cu articolul 8, Comisia asigură
  o participare echilibrată a reprezentanților statelor membre
  , inclusiv a autorităților de supraveghere a pieței,
  și a părților interesate care au legătură cu grupa de produse în cauză, cum sunt sectorul de producție, inclusiv IMM-urile și
  sectorul meșteșugăresc
  , sindicatele, comercianții, detailiști, importatorii, grupurile de protecție a mediului și organizațiile de consumatori
  , precum și participarea Parlamentului European
  . |
| | 2.
     
  Comisia înființează un forum consultativ în cadrul căruia părțile menționate la alineatul (1) se întrunesc în acest scop. Acest forum consultativ poate coincide, în totalitate sau parțial, cu forumul consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE. Procesele-verbale ale reuniunilor forumului consultativ se publică pe interfața publică a bazei de date create în temeiul articolului 8. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia se asigură că,
  în desfășurarea activităților ce îi revin în temeiul prezentului regulament,
  respectă, pentru fiecare act delegat,
  o participare echilibrată a reprezentanților statelor membre și a părților interesate care au legătură cu grupa de produse în cauză, cum sunt sectorul de producție, inclusiv IMM-urile și
  industria meșteșugărească
  , sindicatele, comercianții, detailiști, importatorii, grupurile de protecție a mediului și organizațiile de consumatori.
  În acest scop, Comisia înființează un forum consultativ în cadrul căruia părțile să se poată întruni. Acest forum consultativ poate fi combinat cu forumul consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE.

1.
     În desfășurarea activităților ce îi revin în temeiul prezentului regulament,
  pentru introducerea sau reclasificarea etichetelor în conformitate cu articolul 7 și pentru crearea bazei de date în conformitate cu articolul 8, Comisia asigură
  o participare echilibrată a reprezentanților statelor membre
  , inclusiv a autorităților de supraveghere a pieței,
  și a părților interesate care au legătură cu grupa de produse în cauză, cum sunt sectorul de producție, inclusiv IMM-urile și
  sectorul meșteșugăresc
  , sindicatele, comercianții, detailiști, importatorii, grupurile de protecție a mediului și organizațiile de consumatori
  , precum și participarea Parlamentului European
  .

2.
     
  Comisia înființează un forum consultativ în cadrul căruia părțile menționate la alineatul (1) se întrunesc în acest scop. Acest forum consultativ poate coincide, în totalitate sau parțial, cu forumul consultativ menționat la articolul 18 din Directiva 2009/125/CE. Procesele-verbale ale reuniunilor forumului consultativ se publică pe interfața publică a bazei de date create în temeiul articolului 8.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Articolul 10 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| După
  caz, înainte de adoptarea actelor delegate, Comisia testează formatul și conținutul etichetelor pentru anumite grupe de produse împreună cu
  consumatorii
  , pentru a se asigura că aceștia înțeleg clar etichetele. | 3.
     
  După
  caz, înainte de adoptarea actelor delegate
  în temeiul prezentului regulament
  , Comisia testează formatul și conținutul etichetelor pentru anumite grupe de produse împreună cu
  grupuri reprezentative de consumatori ai Uniunii
  , pentru a se asigura că aceștia înțeleg clar etichetele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

După
  caz, înainte de adoptarea actelor delegate, Comisia testează formatul și conținutul etichetelor pentru anumite grupe de produse împreună cu
  consumatorii
  , pentru a se asigura că aceștia înțeleg clar etichetele.

3.
     
  După
  caz, înainte de adoptarea actelor delegate
  în temeiul prezentului regulament
  , Comisia testează formatul și conținutul etichetelor pentru anumite grupe de produse împreună cu
  grupuri reprezentative de consumatori ai Uniunii
  , pentru a se asigura că aceștia înțeleg clar etichetele.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Articolul 11 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia stabilește
  , în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 10, un plan de lucru care este pus la dispoziția publicului
  . Planul de lucru stabilește o listă orientativă de grupe de produse care sunt considerate prioritare pentru adoptarea actelor delegate. Planul de lucru stabilește
  ,
  de asemenea, planuri pentru revizuirea și reclasificarea etichetelor
  de
  produse sau grupe de produse. Planul de lucru poate fi modificat periodic de Comisie
  în
  urma consultării forumului consultativ. Planul de lucru poate fi combinat cu planul de lucru prevăzut la articolul 16 din Directiva 2009/125/CE
  . | 1.
     
  Comisia adoptă acte delegate în temeiul articolului 13 pentru completarea prezentului regulament
  , în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 10,
  pentru a stabili
  un plan de lucru
  pe termen lung
  care este pus la dispoziția publicului,
  inclusiv prin intermediul interfeței publice a bazei
  de
  date create
  în
  temeiul articolului 8
  . |
| | 2.
     
  Comisia organizează acest plan de lucru pe secțiuni ce conțin prioritățile pentru introducerea etichetelor de eficiență energetică pentru noi grupe de produse și pentru reclasificarea etichetelor aferente categoriilor de produse. |
| | Comisia dotează planul cu resursele necesare și asigură coerența acestuia. |
| | Acest plan de lucru poate fi combinat cu planul de lucru pentru proiectarea ecologică a produselor prevăzut la articolul 16 din Directiva 2009/125/CE. |
| | Comisia actualizează planul de lucru cu regularitate, în urma consultării forumului consultativ. Parlamentul European și Consiliul sunt informați anual cu privire la evoluția planului și li se notifică oficial eventualele modificări aduse acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia stabilește
  , în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 10, un plan de lucru care este pus la dispoziția publicului
  . Planul de lucru stabilește o listă orientativă de grupe de produse care sunt considerate prioritare pentru adoptarea actelor delegate. Planul de lucru stabilește
  ,
  de asemenea, planuri pentru revizuirea și reclasificarea etichetelor
  de
  produse sau grupe de produse. Planul de lucru poate fi modificat periodic de Comisie
  în
  urma consultării forumului consultativ. Planul de lucru poate fi combinat cu planul de lucru prevăzut la articolul 16 din Directiva 2009/125/CE
  .

1.
     
  Comisia adoptă acte delegate în temeiul articolului 13 pentru completarea prezentului regulament
  , în urma consultării forumului consultativ menționat la articolul 10,
  pentru a stabili
  un plan de lucru
  pe termen lung
  care este pus la dispoziția publicului,
  inclusiv prin intermediul interfeței publice a bazei
  de
  date create
  în
  temeiul articolului 8
  .

2.
     
  Comisia organizează acest plan de lucru pe secțiuni ce conțin prioritățile pentru introducerea etichetelor de eficiență energetică pentru noi grupe de produse și pentru reclasificarea etichetelor aferente categoriilor de produse.

Comisia dotează planul cu resursele necesare și asigură coerența acestuia.

Acest plan de lucru poate fi combinat cu planul de lucru pentru proiectarea ecologică a produselor prevăzut la articolul 16 din Directiva 2009/125/CE.

Comisia actualizează planul de lucru cu regularitate, în urma consultării forumului consultativ. Parlamentul European și Consiliul sunt informați anual cu privire la evoluția planului și li se notifică oficial eventualele modificări aduse acestuia.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  referitoare la
  cerințe detaliate privind etichetele pentru grupe specifice de produse cu impact energetic (denumite în continuare „grupe specifice de produse”)
  , în conformitate cu articolul 13
  . | 1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament, stabilind
  cerințe detaliate privind etichetele pentru grupe specifice de produse cu impact energetic (denumite în continuare „grupe specifice de produse”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  referitoare la
  cerințe detaliate privind etichetele pentru grupe specifice de produse cu impact energetic (denumite în continuare „grupe specifice de produse”)
  , în conformitate cu articolul 13
  .

1.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament, stabilind
  cerințe detaliate privind etichetele pentru grupe specifice de produse cu impact energetic (denumite în continuare „grupe specifice de produse”).

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Actele delegate specifică grupele de produse care îndeplinesc următoarele criterii: | 2.   Actele delegate specifică grupele de produse care îndeplinesc următoarele criterii: |
| (a) | în conformitate cu cele mai recente cifre disponibile și ținând seama de cantitățile introduse
  pe piața Uniunii,
  grupa de produse trebuie să aibă
  un potențial semnificativ de
  economisire
  de energie și, după caz, de alte resurse; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   Actele delegate specifică grupele de produse care îndeplinesc următoarele criterii:

2.   Actele delegate specifică grupele de produse care îndeplinesc următoarele criterii:

(a)

în conformitate cu cele mai recente cifre disponibile și ținând seama de cantitățile introduse
  pe piața Uniunii,
  grupa de produse trebuie să aibă
  un potențial semnificativ de
  economisire
  de energie și, după caz, de alte resurse;

| (a) | pe baza pătrunderii efective
  pe piața Uniunii,
  există
  un potențial semnificativ de
  reducere a consumului
  de energie și, după caz, de alte resurse; |
| --- | --- |

(a)

pe baza pătrunderii efective
  pe piața Uniunii,
  există
  un potențial semnificativ de
  reducere a consumului
  de energie și, după caz, de alte resurse;

| (b) | grupele
  de produse cu funcționalitate echivalentă diferă semnificativ în ceea ce privește
  nivelurile de performanță relevante
  ; |
| --- | --- |

(b)

grupele
  de produse cu funcționalitate echivalentă diferă semnificativ în ceea ce privește
  nivelurile de performanță relevante
  ;

| (b) | în cadrul grupei
  de produse
  vizate, diferite modele
  cu
  o
  funcționalitate echivalentă diferă semnificativ în ceea ce privește
  eficiența energetică
  ; |
| --- | --- |

(b)

în cadrul grupei
  de produse
  vizate, diferite modele
  cu
  o
  funcționalitate echivalentă diferă semnificativ în ceea ce privește
  eficiența energetică
  ;

| (c) | nu
  există niciun impact negativ semnificativ în ceea ce privește prețul de cumpărare
  și
  costurile legate de ciclul de viață
  al
  produsului; |
| --- | --- |

(c)

nu
  există niciun impact negativ semnificativ în ceea ce privește prețul de cumpărare
  și
  costurile legate de ciclul de viață
  al
  produsului;

| (c) | din punctul de vedele al utilizatorului, nu
  există niciun impact negativ semnificativ în ceea ce privește prețul de cumpărare, costurile legate de ciclul de viață
  și funcționalitatea
  produsului. |
| --- | --- |

(c)

din punctul de vedele al utilizatorului, nu
  există niciun impact negativ semnificativ în ceea ce privește prețul de cumpărare, costurile legate de ciclul de viață
  și funcționalitatea
  produsului.

Amendamentele 73 și 98

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse trebuie să precizeze, în special: | 3.   Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse trebuie să precizeze, în special
  pentru grupa de produse vizată
  : |
| (a) | definiția
  grupei specifice de produse care se încadrează în definiția „produsului
  cu impact
  energetic” prevăzută la articolul 2 alineatul (11) care
  urmează să fie
  reglementat
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse trebuie să precizeze, în special:

3.   Actele delegate referitoare la anumite grupe de produse trebuie să precizeze, în special
  pentru grupa de produse vizată
  :

(a)

definiția
  grupei specifice de produse care se încadrează în definiția „produsului
  cu impact
  energetic” prevăzută la articolul 2 alineatul (11) care
  urmează să fie
  reglementat
  ;

| (a) | definiția
  produselor
  cu impact
  energetic ce
  urmează să fie
  incluse
  ; |
| --- | --- |

(a)

definiția
  produselor
  cu impact
  energetic ce
  urmează să fie
  incluse
  ;

| (b) | formatul și conținutul etichetei
  inclusiv o scală
  care
  să redea consumul de energie în clasele A-G
  ,
  având, pe cât posibil, caracteristici uniforme din punctul
  de vedere
  al designului pentru toate grupele de produse și fiind
  în
  orice caz clar vizibilă și lizibilă; |
| --- | --- |

(b)

formatul și conținutul etichetei
  inclusiv o scală
  care
  să redea consumul de energie în clasele A-G
  ,
  având, pe cât posibil, caracteristici uniforme din punctul
  de vedere
  al designului pentru toate grupele de produse și fiind
  în
  orice caz clar vizibilă și lizibilă;

| (b) | formatul
  , dimensiunile
  și conținutul etichetei, care
  este în toate cazurile clară și lizibilă
  ,
  ținându-se seama de nevoile consumatorilor cu deficiențe
  de vedere
  , și conține într-un loc vizibil următoarele informații determinate
  în
  conformitate cu actul delegat aplicabil: |
| --- | --- |

(b)

formatul
  , dimensiunile
  și conținutul etichetei, care
  este în toate cazurile clară și lizibilă
  ,
  ținându-se seama de nevoile consumatorilor cu deficiențe
  de vedere
  , și conține într-un loc vizibil următoarele informații determinate
  în
  conformitate cu actul delegat aplicabil:

| | (i) | o gradație de la A la G care indică categoria de eficiență energetică a modelului de produs vizat, având, pe cât posibil, caracteristici uniforme din punctul de vedere al designului pentru toate grupele de produse; |
| --- | --- | --- |

(i)

o gradație de la A la G care indică categoria de eficiență energetică a modelului de produs vizat, având, pe cât posibil, caracteristici uniforme din punctul de vedere al designului pentru toate grupele de produse;

| | (ii) | consumul absolut de energie în kWh, indicat pe an sau pentru orice altă perioadă de timp pertinentă; |
| --- | --- | --- |

(ii)

consumul absolut de energie în kWh, indicat pe an sau pentru orice altă perioadă de timp pertinentă;

| (c) | după caz, utilizarea altor resurse și informații suplimentare privind produsele cu impact energetic, caz în care eticheta trebuie să evidențieze eficiența energetică a produsului; |
| --- | --- |

(c)

după caz, utilizarea altor resurse și informații suplimentare privind produsele cu impact energetic, caz în care eticheta trebuie să evidențieze eficiența energetică a produsului;

| (c) | după caz, utilizarea altor resurse și informații suplimentare privind produsele cu impact energetic, caz în care eticheta trebuie să evidențieze eficiența energetică a produsului; |
| --- | --- |

(c)

după caz, utilizarea altor resurse și informații suplimentare privind produsele cu impact energetic, caz în care eticheta trebuie să evidențieze eficiența energetică a produsului;

| (ca) | după caz, includerea unei mențiuni pe etichetă, care să permită consumatorilor să identifice produsele cu funcții de conectivitate (adică aparatele inteligente); |
| --- | --- |

(ca)

după caz, includerea unei mențiuni pe etichetă, care să permită consumatorilor să identifice produsele cu funcții de conectivitate (adică aparatele inteligente);

| (d) | locurile în care se afișează eticheta (lipită pe produs, imprimată pe ambalaj, furnizată în format electronic, afișată online
  etc.
  ); |
| --- | --- |

(d)

locurile în care se afișează eticheta (lipită pe produs, imprimată pe ambalaj, furnizată în format electronic, afișată online
  etc.
  );

| (d) | locurile în care se afișează eticheta (lipită pe produs
  astfel încât să nu-l deterioreze
  , imprimată pe ambalaj, furnizată în format electronic
  sau
  afișată online); |
| --- | --- |

(d)

locurile în care se afișează eticheta (lipită pe produs
  astfel încât să nu-l deterioreze
  , imprimată pe ambalaj, furnizată în format electronic
  sau
  afișată online);

| (e) | după caz, mijloacele electronice pentru etichetarea produselor; |
| --- | --- |

(e)

după caz, mijloacele electronice pentru etichetarea produselor;

| (e) | după caz, mijloacele electronice pentru etichetarea produselor; |
| --- | --- |

(e)

după caz, mijloacele electronice pentru etichetarea produselor;

| (f) | modalitatea în care eticheta și informațiile tehnice sunt furnizate în cazul vânzării la distanță; |
| --- | --- |

(f)

modalitatea în care eticheta și informațiile tehnice sunt furnizate în cazul vânzării la distanță;

| (f) | modalitatea în care eticheta și informațiile tehnice sunt furnizate în cazul vânzării la distanță; |
| --- | --- |

(f)

modalitatea în care eticheta și informațiile tehnice sunt furnizate în cazul vânzării la distanță;

| (g) | conținutul și, dacă este cazul, formatul
  , precum
  și alte detalii privind
  documentația tehnică și
  fișa cu informații despre produs; |
| --- | --- |

(g)

conținutul și, dacă este cazul, formatul
  , precum
  și alte detalii privind
  documentația tehnică și
  fișa cu informații despre produs;

| (g) | conținutul
  obligatoriu
  și, dacă este cazul, formatul și alte detalii privind fișa cu informații despre produs
  și documentația tehnică
  ; |
| --- | --- |

(g)

conținutul
  obligatoriu
  și, dacă este cazul, formatul și alte detalii privind fișa cu informații despre produs
  și documentația tehnică
  ;

| (h) | că, atunci când se verifică respectarea acestor cerințe, se aplică numai toleranțele de verificare stabilite în actul sau actele delegate; |
| --- | --- |

(h)

că, atunci când se verifică respectarea acestor cerințe, se aplică numai toleranțele de verificare stabilite în actul sau actele delegate;

| (h) | că, atunci când se verifică respectarea acestor cerințe, se aplică numai toleranțele de verificare stabilite în actul sau actele delegate; |
| --- | --- |

(h)

că, atunci când se verifică respectarea acestor cerințe, se aplică numai toleranțele de verificare stabilite în actul sau actele delegate;

| (i) | obligațiile impuse furnizorilor și dealerilor în ceea ce privește baza de date cu produse; |
| --- | --- |

(i)

obligațiile impuse furnizorilor și dealerilor în ceea ce privește baza de date cu produse;

| (i) | obligațiile impuse furnizorilor și dealerilor în ceea ce privește baza de date cu produse; |
| --- | --- |

(i)

obligațiile impuse furnizorilor și dealerilor în ceea ce privește baza de date cu produse;

| (j) | indicații
  specifice privind
  includerea
  în anunțurile publicitare și în materialele tehnice promoționale
  a clasei energetice
  , inclusiv cerințele pentru ca aceasta să fie lizibilă și vizibilă; |
| --- | --- |

(j)

indicații
  specifice privind
  includerea
  în anunțurile publicitare și în materialele tehnice promoționale
  a clasei energetice
  , inclusiv cerințele pentru ca aceasta să fie lizibilă și vizibilă;

| (j) | dacă este cazul, indicații
  specifice privind
  clasa energetică ce trebuie inclusă
  în anunțurile publicitare și în materialele tehnice promoționale, inclusiv cerințele pentru ca aceasta să fie lizibilă și vizibilă; |
| --- | --- |

(j)

dacă este cazul, indicații
  specifice privind
  clasa energetică ce trebuie inclusă
  în anunțurile publicitare și în materialele tehnice promoționale, inclusiv cerințele pentru ca aceasta să fie lizibilă și vizibilă;

| (k) | procedurile de evaluare a conformității și metodele de măsurare și de calcul utilizate pentru a se determina informațiile de pe etichetă și din fișa cu informații despre produs; |
| --- | --- |

(k)

procedurile de evaluare a conformității și metodele de măsurare și de calcul utilizate pentru a se determina informațiile de pe etichetă și din fișa cu informații despre produs;

| (k) | procedurile de evaluare a conformității și metodele de măsurare și de calcul
  , astfel cum sunt prevăzute la articolul 9,
  utilizate pentru a se determina informațiile de pe etichetă și din fișa cu informații despre produs
  , inclusiv definiția indicelui de eficiență energetică (EEI) sau a unui parametru echivalent, precum și treptele de la A la G aferente prin care se stabilesc clasele de eficiență energetică
  ; |
| --- | --- |

(k)

procedurile de evaluare a conformității și metodele de măsurare și de calcul
  , astfel cum sunt prevăzute la articolul 9,
  utilizate pentru a se determina informațiile de pe etichetă și din fișa cu informații despre produs
  , inclusiv definiția indicelui de eficiență energetică (EEI) sau a unui parametru echivalent, precum și treptele de la A la G aferente prin care se stabilesc clasele de eficiență energetică
  ;

| (l) | dacă pentru aparatele electrocasnice mai mari este necesar un nivel superior de eficiență energetică pentru a atinge o anumită clasă energetică; |
| --- | --- |

(l)

dacă pentru aparatele electrocasnice mai mari este necesar un nivel superior de eficiență energetică pentru a atinge o anumită clasă energetică;

| (l) | dacă pentru aparatele electrocasnice mai mari este necesar un nivel superior de eficiență energetică pentru a atinge o anumită clasă energetică; |
| --- | --- |

(l)

dacă pentru aparatele electrocasnice mai mari este necesar un nivel superior de eficiență energetică pentru a atinge o anumită clasă energetică;

| (m) | formatul oricăror referințe suplimentare de pe etichetă, care să permită consumatorilor să aibă acces prin mijloace electronice la informații mai detaliate privind performanța produsului inclusă în fișa cu informații despre produs; |
| --- | --- |

(m)

formatul oricăror referințe suplimentare de pe etichetă, care să permită consumatorilor să aibă acces prin mijloace electronice la informații mai detaliate privind performanța produsului inclusă în fișa cu informații despre produs;

| (m) | formatul oricăror referințe suplimentare de pe etichetă, care să permită consumatorilor să aibă acces prin mijloace electronice la informații mai detaliate privind performanța produsului inclusă în fișa cu informații despre produs; |
| --- | --- |

(m)

formatul oricăror referințe suplimentare de pe etichetă, care să permită consumatorilor să aibă acces prin mijloace electronice la informații mai detaliate privind performanța produsului inclusă în fișa cu informații despre produs;

| (n) | dacă și în ce fel clasele energetice care descriu consumul de energie al produsului în faza de utilizare ar trebui să fie afișate pe contoare inteligente sau pe afișajul interactiv al produsului; |
| --- | --- |

(n)

dacă și în ce fel clasele energetice care descriu consumul de energie al produsului în faza de utilizare ar trebui să fie afișate pe contoare inteligente sau pe afișajul interactiv al produsului;

| (n) | dacă și în ce fel clasele energetice care descriu consumul de energie al produsului în faza de utilizare ar trebui să fie afișate pe contoare inteligente sau pe afișajul interactiv al produsului; |
| --- | --- |

(n)

dacă și în ce fel clasele energetice care descriu consumul de energie al produsului în faza de utilizare ar trebui să fie afișate pe contoare inteligente sau pe afișajul interactiv al produsului;

| (o) | data evaluării și a eventualei revizuiri a actului delegat. |
| --- | --- |

(o)

data evaluării și a eventualei revizuiri a actului delegat.

| (o) | data evaluării și a eventualei revizuiri a actului delegat; |
| --- | --- |

(o)

data evaluării și a eventualei revizuiri a actului delegat;

În ceea ce privește conținutul etichetei menționat la litera (b) din primul paragraf, diviziunile A-G ale clasificării corespund unor economii semnificative de energie și de costuri din perspectiva clientului.

În ceea ce privește formatul
  de referință
  menționat la litera (m) de la primul paragraf, trimiterile respective pot lua forma unei adrese de internet, a unui cod de răspuns rapid (QR), a unui link către etichetele online sau a oricărui alt mijloc adecvat.

În ceea ce privește formatul
  referințelor
  menționat la litera (m) de la primul paragraf, trimiterile respective pot lua forma unei adrese de internet, a unui cod de răspuns rapid (QR)
  dinamic
  , a unui link către etichetele online sau a oricărui alt mijloc adecvat
  orientat către consumator, care face trimitere la interfața publică a bazei de date create în temeiul articolului 8
  .

Introducerea unei etichete pentru ca un produs să fie reglementat
  de
  un act delegat nu va avea un impact negativ semnificativ asupra funcționalității produsului din perspectiva utilizatorului
  .

Fișa cu informații despre produs menționată la primul paragraf litera (g) conține linkuri directe către interfața publică a bazei
  de
  date create în temeiul articolului 8 și este asigurată consumatorilor în toate limbile oficiale ale Uniunii de pe piețele naționale pe care este introdus modelul de produs în cauză
  .

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  privind detaliile
  operaționale
  referitoare la
  baza de date cu produse, inclusiv
  orice
  obligații pentru furnizori și dealeri
  , în conformitate cu articolul 13
  .

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate
  în conformitate cu articolul 13 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea detaliilor
  operaționale
  legate de
  baza de date cu produse, inclusiv
  eventuale
  obligații pentru furnizori și dealeri.

În ceea ce privește informațiile menționate la litera (g) de la primul paragraf, pentru a garanta protecția corespunzătoare a informațiilor confidențiale și a documentației tehnice, în actele delegate în cauză se specifică ce informații se încarcă în baza de date cu produse și ce informații sunt disponibile la cererea autorităților naționale și a Comisiei.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia ține un inventar actualizat al tuturor actelor delegate care completează prezentul regulament, împreună cu actele delegate care completează Directiva 2009/125/CE privind proiectarea ecologică, inclusiv trimiterile complete la toate standardele armonizate care îndeplinesc cerințele relevante de măsurare și de calcul, conform articolului 9, și îl pune la dispoziția publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Comisia ține un inventar actualizat al tuturor actelor delegate care completează prezentul regulament, împreună cu actele delegate care completează Directiva 2009/125/CE privind proiectarea ecologică, inclusiv trimiterile complete la toate standardele armonizate care îndeplinesc cerințele relevante de măsurare și de calcul, conform articolului 9, și îl pune la dispoziția publicului.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Delegarea
  de
  competențe menționată
  la
  articolele
  7 și 12
  este conferită
  Comisiei
  pentru
  o perioadă de
  timp nedeterminată
  , începând de la
  data aplicării prezentului regulament
  . | 2.   
  Competența
  de
  a adopta actele delegate menționată
  la
  articolul
  7
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 11 alineatul (1)
  și
  articolul
   12
  se conferă
  Comisiei
  pe
  o perioadă de
  șase ani
  , începând de la
  1 ianuarie 2017
  . |
| | Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe, cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de șase ani. |
| | Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.   
  Delegarea
  de
  competențe menționată
  la
  articolele
  7 și 12
  este conferită
  Comisiei
  pentru
  o perioadă de
  timp nedeterminată
  , începând de la
  data aplicării prezentului regulament
  .

2.   
  Competența
  de
  a adopta actele delegate menționată
  la
  articolul
  7
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 11 alineatul (1)
  și
  articolul
   12
  se conferă
  Comisiei
  pe
  o perioadă de
  șase ani
  , începând de la
  1 ianuarie 2017
  .

Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe, cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de șase ani.

Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolele
  7 și 12 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în
  prezentul regulament
  . Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. | 3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolul
  7
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 11 alineatul (1)
  și
  articolul
  12 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în
  decizia respectivă
  . Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolele
  7 și 12 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în
  prezentul regulament
  . Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

3.   Delegarea de competențe menționată la
  articolul
  7
  , articolul 8 alineatul (4), articolul 11 alineatul (1)
  și
  articolul
  12 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în
  decizia respectivă
  . Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Un act delegat adoptat în temeiul
  articolelor
  7 și 12 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen
  poate fi prelungit
  cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 5.   Un act delegat adoptat în temeiul
  articolului
  7
  , articolului 8 alineatul (4), articolului 11 alineatul (1)
  și
  articolului
  12 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen
  se prelungește
  cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

5.   Un act delegat adoptat în temeiul
  articolelor
  7 și 12 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen
  poate fi prelungit
  cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

5.   Un act delegat adoptat în temeiul
  articolului
  7
  , articolului 8 alineatul (4), articolului 11 alineatul (1)
  și
  articolului
  12 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecții. Respectivul termen
  se prelungește
  cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Articolul 14 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În termen maximum de opt
  ani de data intrării în vigoare, Comisia evaluează aplicarea prezentului regulament și transmite un raport în acest sens Parlamentului European și Consiliului. Raportul evaluează cât
  a
  fost de eficace prezentul regulament în a le permite consumatorilor să aleagă produse mai eficiente, ținând seama
  și
  de impactul
  acestuia
  asupra întreprinderilor. | Până la ... [șase
  ani de
  la
  data intrării în vigoare
  a prezentului regulament]
  , Comisia evaluează aplicarea prezentului regulament și transmite un raport în acest sens Parlamentului European și Consiliului. Raportul evaluează cât
  au
  fost de eficace prezentul regulament
  și actele sale delegate
  în a le permite consumatorilor să aleagă produse mai eficiente
  din punct de vedere energetic
  , ținând seama de
  criterii precum
  impactul
  acestora
  asupra întreprinderilor
  , consumul de energie, emisiile de gaze cu efect de seră, activitățile de supraveghere a pieței și costul pentru înființarea și întreținerea bazei de date
  . |
| | Exercițiul de evaluare prevăzut la primul paragraf utilizează în mod expres rapoartele anuale de monitorizare privind respectarea normelor și supravegherea pieței prevăzută la articolul 5. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În termen maximum de opt
  ani de data intrării în vigoare, Comisia evaluează aplicarea prezentului regulament și transmite un raport în acest sens Parlamentului European și Consiliului. Raportul evaluează cât
  a
  fost de eficace prezentul regulament în a le permite consumatorilor să aleagă produse mai eficiente, ținând seama
  și
  de impactul
  acestuia
  asupra întreprinderilor.

Până la ... [șase
  ani de
  la
  data intrării în vigoare
  a prezentului regulament]
  , Comisia evaluează aplicarea prezentului regulament și transmite un raport în acest sens Parlamentului European și Consiliului. Raportul evaluează cât
  au
  fost de eficace prezentul regulament
  și actele sale delegate
  în a le permite consumatorilor să aleagă produse mai eficiente
  din punct de vedere energetic
  , ținând seama de
  criterii precum
  impactul
  acestora
  asupra întreprinderilor
  , consumul de energie, emisiile de gaze cu efect de seră, activitățile de supraveghere a pieței și costul pentru înființarea și întreținerea bazei de date
  .

Exercițiul de evaluare prevăzut la primul paragraf utilizează în mod expres rapoartele anuale de monitorizare privind respectarea normelor și supravegherea pieței prevăzută la articolul 5.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Articolul 16 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cu toate acestea, articolul 3 alineatul 1 litera (d) se aplică de
  la
  1 ianuarie
  2019
  . | Cu toate acestea, articolul 3 alineatul (1) litera (d) se aplică de
  îndată ce devine pe deplin operațională interfața publică a bazei de date cu produse create în temeiul articolului 8, dar în orice caz nu mai târziu de
  1 ianuarie
  2018
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Cu toate acestea, articolul 3 alineatul 1 litera (d) se aplică de
  la
  1 ianuarie
  2019
  .

Cu toate acestea, articolul 3 alineatul (1) litera (d) se aplică de
  îndată ce devine pe deplin operațională interfața publică a bazei de date cu produse create în temeiul articolului 8, dar în orice caz nu mai târziu de
  1 ianuarie
  2018
  .

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Anexa I –titlu și punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Informații care trebuie incluse în baza de date cu produsele | Informații care trebuie incluse în baza de date cu
  produse, precum și cerințele funcționale |
| 1. | Informații
  despre produse disponibile public
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Informații care trebuie incluse în baza de date cu produsele

Informații care trebuie incluse în baza de date cu
  produse, precum și cerințele funcționale

1.

Informații
  despre produse disponibile public
  :

| 1. | Informații
  care trebuie incluse în interfața publică a bazei de date cu produse
  : |
| --- | --- |

1.

Informații
  care trebuie incluse în interfața publică a bazei de date cu produse
  :

| (a) | numele sau marca comercială
  a producătorului sau
  a furnizorului; |
| --- | --- |

(a)

numele sau marca comercială
  a producătorului sau
  a furnizorului;

| (a) | numele sau marca comercială
  , adresa, datele de contact și alte date legale de identificare
  a furnizorului; |
| --- | --- |

(a)

numele sau marca comercială
  , adresa, datele de contact și alte date legale de identificare
  a furnizorului;

| (aa) | datele de contact ale autorităților de supraveghere a pieței din statul membru în cauză; |
| --- | --- |

(aa)

datele de contact ale autorităților de supraveghere a pieței din statul membru în cauză;

| (b) | identificatorul (identificatorii) de model, inclusiv ai tuturor modelelor echivalente; |
| --- | --- |

(b)

identificatorul (identificatorii) de model, inclusiv ai tuturor modelelor echivalente;

| (b) | identificatorul (identificatorii) de model, inclusiv ai tuturor modelelor echivalente; |
| --- | --- |

(b)

identificatorul (identificatorii) de model, inclusiv ai tuturor modelelor echivalente;

| (c) | eticheta în format electronic; |
| --- | --- |

(c)

eticheta în format electronic;

| (c) | eticheta în format electronic; |
| --- | --- |

(c)

eticheta în format electronic;

| (d) | clasa (clasele)
  energetică (energetice)
  și alți parametri
  care apar pe etichetă
  ; |
| --- | --- |

(d)

clasa (clasele)
  energetică (energetice)
  și alți parametri
  care apar pe etichetă
  ;

| (d) | clasa (clasele)
  de eficiență energetică
  și alți parametri
  aferenți etichetei
  ; |
| --- | --- |

(d)

clasa (clasele)
  de eficiență energetică
  și alți parametri
  aferenți etichetei
  ;

| (e) | fișa
  cu informații despre produs în format electronic. |
| --- | --- |

(e)

fișa
  cu informații despre produs în format electronic.

| (e) | parametrii fișei
  cu informații despre produs în format electronic; |
| --- | --- |

(e)

parametrii fișei
  cu informații despre produs în format electronic;

| (ea) | campaniile de educare și de informare ale statelor membre, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (4); |
| --- | --- |

(ea)

campaniile de educare și de informare ale statelor membre, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (4);

| (eb) | planul de lucru al Comisiei, astfel cum este prevăzut la articolul 11; |
| --- | --- |

(eb)

planul de lucru al Comisiei, astfel cum este prevăzut la articolul 11;

| (ec) | procesele-verbale ale forumului consultativ; |
| --- | --- |

(ec)

procesele-verbale ale forumului consultativ;

| (ed) | inventarul actelor delegate și al standardelor armonizate aplicabile. |
| --- | --- |

(ed)

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Anexa I – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Informații
  privind conformitatea, disponibile doar autorităților
  de
  supraveghere
  a 
  pieței din statele membre și Comisiei
  : |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2.

Informații
  privind conformitatea, disponibile doar autorităților
  de
  supraveghere
  a 
  pieței din statele membre și Comisiei
  :

| 2. | Informații
  care trebuie incluse în interfața
  de
  conformitate
  a 
  bazei de date
  : |
| --- | --- |

2.

Informații
  care trebuie incluse în interfața
  de
  conformitate
  a 
  bazei de date
  :

| (a) | documentația tehnică specificată în
  actul delegat aplicabil; |
| --- | --- |

(a)

documentația tehnică specificată în
  actul delegat aplicabil;

| (a) | rezultatele testării sau o documentație similară de evaluare a conformității care permite să se evalueze respectarea tuturor cerințelor din
  actul delegat aplicabil
  , inclusiv metodele de testare și seriile de măsurări
  ; |
| --- | --- |

(a)

rezultatele testării sau o documentație similară de evaluare a conformității care permite să se evalueze respectarea tuturor cerințelor din
  actul delegat aplicabil
  , inclusiv metodele de testare și seriile de măsurări
  ;

| (b) | rezultatele testării sau dovezi tehnice similare care permit să se evalueze respectarea tuturor cerințelor din actul delegat aplicabil
  ; |
| --- | --- |

(b)

rezultatele testării sau dovezi tehnice similare care permit să se evalueze respectarea tuturor cerințelor din actul delegat aplicabil
  ;

| (b) | măsurile provizorii adoptate în cadrul supravegherii pieței în legătură cu prezentul regulament
  ; |
| --- | --- |

(b)

măsurile provizorii adoptate în cadrul supravegherii pieței în legătură cu prezentul regulament
  ;

| (c) | numele și adresa furnizorului; |
| --- | --- |

(c)

numele și adresa furnizorului;

| (c) | documentația tehnică menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c); |
| --- | --- |

(c)

documentația tehnică menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (c);

| (ca) | datele de contact direct ale autorităților de supraveghere a pieței din statul membru în cauză și ale serviciului de coordonare din cadrul Comisiei; |
| --- | --- |

(ca)

datele de contact direct ale autorităților de supraveghere a pieței din statul membru în cauză și ale serviciului de coordonare din cadrul Comisiei;

| (cb) | rezultatele verificărilor de conformitate efectuate de statele membre și de Comisie și, dacă este cazul, măsurile corective și restrictive adoptate de autoritățile de supraveghere a pieței, astfel cum sunt prevăzute la articolele 5 și 6. |
| --- | --- |

(cb)

rezultatele verificărilor de conformitate efectuate de statele membre și de Comisie și, dacă este cazul, măsurile corective și restrictive adoptate de autoritățile de supraveghere a pieței, astfel cum sunt prevăzute la articolele 5 și 6.

| (d) | detaliile de contact ale unui reprezentant al furnizorului. |
| --- | --- |

(d)

detaliile de contact ale unui reprezentant al furnizorului.

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Anexa I – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | Cerințele funcționale pentru interfața publică a bazei de date: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.

| (a) | fiecare model de produs este prezentat ca o înregistrare separată; |
| --- | --- |

(a)

fiecare model de produs este prezentat ca o înregistrare separată;

| (b) | aceasta le permite consumatorilor să identifice cu ușurință cea mai bună clasă energetică pentru fiecare grupă de produse, permițându-le să compare caracteristicile modelelor și să aleagă produsele cele mai eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

(b)

aceasta le permite consumatorilor să identifice cu ușurință cea mai bună clasă energetică pentru fiecare grupă de produse, permițându-le să compare caracteristicile modelelor și să aleagă produsele cele mai eficiente din punct de vedere energetic;

| (c) | înregistrarea respectivă generează eticheta energetică a fiecărui produs sub forma unui fișier unic, ce poate fi vizualizat și imprimat, precum și versiunile lingvistice ale fișei complete cu informații despre produs, care acoperă toate limbile oficiale ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

înregistrarea respectivă generează eticheta energetică a fiecărui produs sub forma unui fișier unic, ce poate fi vizualizat și imprimat, precum și versiunile lingvistice ale fișei complete cu informații despre produs, care acoperă toate limbile oficiale ale Uniunii;

| (d) | informațiile respective pot fi citite și organizate de calculator, cu posibilitatea de căutare, respectându-se standardele deschise pentru utilizarea gratuită de către terți; |
| --- | --- |

(d)

informațiile respective pot fi citite și organizate de calculator, cu posibilitatea de căutare, respectându-se standardele deschise pentru utilizarea gratuită de către terți;

| (e) | se evită automat înregistrarea redundantă; |
| --- | --- |

(e)

se evită automat înregistrarea redundantă;

| (f) | se creează și se menține un birou de asistență sau un punct de contact pentru consumatori, care este clar prezentat pe interfață. |
| --- | --- |

(f)

se creează și se menține un birou de asistență sau un punct de contact pentru consumatori, care este clar prezentat pe interfață.

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Anexa I – punctul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b. | Cerințele funcționale pentru interfața de conformitate a bazei de date: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2b.

| (a) | se asigură mecanisme stricte de securitate pentru protejarea informațiilor confidențiale; |
| --- | --- |

(a)

se asigură mecanisme stricte de securitate pentru protejarea informațiilor confidențiale;

| (b) | drepturile de acces se stabilesc pe baza principiului necesității de a cunoaște; |
| --- | --- |

(b)

drepturile de acces se stabilesc pe baza principiului necesității de a cunoaște;

| (c) | se asigură o legătură la Sistemul de informare și comunicare pentru supravegherea pieței (ICSMS). |
| --- | --- |

(c)

se asigură o legătură la Sistemul de informare și comunicare pentru supravegherea pieței (ICSMS).

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 61 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0213/2016).

(1a)  
  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(21)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(21)  JO L 218, 13.8.2008, p. 30.

(1a)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 811/2013 al Comisiei din 18 februarie 2013 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a instalațiilor pentru încălzirea incintelor, a centralelor termice cu funcție dublă, a pachetelor de instalație pentru încălzirea incintelor, regulator de temperatură și dispozitiv solar și a pachetelor de instalație de încălzire cu funcție dublă, regulator de temperatură și dispozitiv solar (JO L 239, 6.9.2013, p. 1).

(1b)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 812/2013 al Comisiei din 18 februarie 2013 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a instalațiilor pentru încălzirea apei, a rezervoarelor pentru apă caldă și a pachetelor de instalație pentru încălzirea apei și dispozitiv solar (JO L 239, 6.9.2013, p. 83).

(1c)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 1059/2010 al Comisiei din 28 septembrie 2010 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de etichetare energetică aplicabile mașinilor de spălat vase de uz casnic (JO L 314, 30.11.2010, p. 1).

(1d)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 1060/2010 al Comisiei din 28 septembrie 2010 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de etichetare energetică a aparatelor frigorifice de uz casnic (JO L 314, 30.11.2010, p. 17).

(1e)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 1061/2010 al Comisiei din 28 septembrie 2010 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la cerințele de etichetare energetică aplicabile mașinilor de spălat rufe de uz casnic (JO L 314, 30.11.2010, p. 47).

(1f)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 1062/2010 al Comisiei din 28 septembrie 2010 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a aparatelor TV (JO L 314, 30.11.2010, p. 64).

(1 g)  
  Regulamentul delegat (UE) nr. 874/2012 al Comisiei din 12 iulie 2012 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a lămpilor electrice și a corpurilor de iluminat (JO L 258, 26.9.2012, p. 1).

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/222 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/222

---

P8_TA(2016)0305

Paza europeană de frontieră și de coastă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Paza europeană de frontieră și de coastă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004, a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului (COM(2015)0671 – C8-0408/2015 – 2015/0310(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/22)

Parlamentul European,,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0671), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0671),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0408/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 77 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) litera (c) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0408/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru pescuit (A8-0200/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru pescuit (A8-0200/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0310

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de modificare a Regulamentului (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 863/2007 al Parlamentului European și al Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului și a Deciziei 2005/267/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1624.)

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/223

---

P8_TA(2016)0306

Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (COM(2015)0667 – C8-0404/2015 – 2015/0313(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0667), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0667),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0404/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0404/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 martie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0215/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0215/2016),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0313

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1406/2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1625.)

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/224 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/224

---

P8_TA(2016)0307

Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 de instituire a unei Agenții Comunitare pentru Controlul Pescuitului (COM(2015)0669 – C8-0406/2015 – 2015/0308(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0669), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0669),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0406/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C8-0406/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0068/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0068/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0308

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 768/2005 al Consiliului de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1626.)

---

| 16.3.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 101/225 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 101/225

---

P8_TA(2016)0308

Secretariatul Comitetului de supraveghere a OLAF ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) (COM(2016)0113 – C8-0109/2016 – 2016/0064(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 101/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0113), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0113),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0109/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 325 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0109/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 5 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 5 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 iunie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0188/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0188/2016),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 150, 27.4.2016, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0064

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește secretariatul Comitetului de supraveghere a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/2030.)

---

ANEXĂ LA REZOLUŢIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei

Comisia este pe deplin angajată în funcționarea independentă a secretariatului Comitetului de supraveghere al OLAF. Scopul principal al propunerii de modificare a Regulamentului OLAF (UE, Euratom) nr. 883/2013 este acela de a adăuga alte garanții pentru independența secretariatului. Punerea în aplicare a regulamentului modificat va fi ghidată de acest obiectiv.

În conformitate cu ceea ce vicepreședinta Georgieva a confirmat Comitetului de supraveghere prin scrisoarea din 20 mai 2016, Comisia intenționează să afilieze la PMO secretariatul acestui comitet, începând cu data punerii în aplicare a regulamentului modificat. Acest demers va fi unul de natură pur administrativă, cu scopul de a facilita anumite aspecte organizatorice și bugetare, și nu va afecta funcționarea independentă a secretariatului.

Astfel cum s-a menționat deja în scrisoarea respectivă, afilierea administrativă a secretariatului către PMO nu va avea niciun impact asupra politicii sale actuale de personal și de resurse bugetare. Șeful secretariatului va fi responsabil de gestionarea și de evaluarea personalului său. Evaluarea șefului secretariatului se va baza pe un raport al Comitetului de supraveghere.

Comisia va lua în considerare, după consultarea Comitetului de supraveghere, punerea în aplicare a unor norme interne corespunzătoare privind mobilitatea care limitează durata detașărilor secretariatului, asigurând, în același timp, continuitatea, pentru a asigura independența lor și pentru a evita riscurile de conflicte de interese sau probleme legate de fenomenul „ușilor turnante” cu OLAF.

Modificarea regulamentului nu afectează accesul Comitetului de supraveghere la informații precum cele conținute în sistemele informatice, bazele de date și documentele OLAF.

Birourile personalului secretariatului Comitetului de supraveghere vor fi menținute în clădirea care găzduiește în prezent OLAF, protejând independența Comitetului de supraveghere al OLAF și facilitând în același timp contactele.

---