# Euroopa Liidu C 113/2014

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 113 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 57. köide15. aprill 2014 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 113

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

57. köide15. aprill 2014

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Keskpank |
| 2014/C 113/01 | Euroopa Keskpanga arvamus, 7. jaanuar 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (CON/2014/2) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

2014/C 113/01

Euroopa Keskpanga arvamus, 7. jaanuar 2014, seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta (CON/2014/2)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 113/02 | Teave rikkumismenetluse 2013/4108 kohta | 21 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2014/C 113/02

Teave rikkumismenetluse 2013/4108 kohta

21

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2014/C 113/03 | Nõukogu otsus, 9. aprill 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1 kohta | 22 |
| 2014/C 113/04 | Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/183/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) sätestatud piiravaid meetmeid | 24 |
| 2014/C 113/05 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/216/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 381/2014, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas | 25 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 113/06 | Euro vahetuskurss | 26 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2014/C 113/03

Nõukogu otsus, 9. aprill 2014, millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1 kohta

22

2014/C 113/04

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/183/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) sätestatud piiravaid meetmeid

24

2014/C 113/05

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/216/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 381/2014, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

25

Euroopa Komisjon

2014/C 113/06

Euro vahetuskurss

26

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 113/07 | Konkursikutse – Euroopa Liidu ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm | 27 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 113/08 | Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor | 29 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2014/C 113/09 | Riigiabi — SA.14093 (C76/2002) – Belgia – Charleroi lennujaam, SA.18857 (2012/C) – Rootsi – Västeråsi lennujaam, SA.19880 and SA.32576 (2012/C) – Saksamaa – Niederrhein Weeze lennujaam, SA.21121 (C29/2008), SA.32833 (2011/C) – Saksamaa – Frankfurt-Hahni lennujaam, SA.21877 (C24/2007), SA.27585 ja SA.31149 (2012/C) – Saksamaa – Lübecki lennujaam, SA.22030 (C26/2007) ja SA.29404 (2012/C) – Saksamaa – Dortmundi lennujaam, NEO ja NERES, SA.22614 (C53/2007) – Prantsusmaa – Pau lennujaam, SA.23098 (C37/2007) – Itaalia – Alghero lennujaam, SA.24221 (2012/C) – Austria – Klagenfurti lennujaam, SA.26190 (2012/C) – Saksamaa – Saarbrückeni lennujaam, SA.26494 (2012/C) – Prantsusmaa – La Rochelle’i lennujaam, SA.26500 (2012/C) – Saksamaa – Altenburg Nobitzi lennujaam, SA.26818 (2010/C) – Itaalia – Stretto lennujaam, SA.27339 (2012/C) – Saksamaa – Zweibrückeni lennujaam, SA.30743 (2011/C) – Saksamaa – Leipzig-Halle lennujaama taristuga seotud meetmete rahastamine, SA.30931 (2011/C) – Rumeenia – Rumeenia lennujaamad, SA.31662 (2011/C) – Rumeenia – Timisoara lennujaam, SA.33909 (2013/C) – Hispaania – Girona lennujaam ja Reusi lennujaam, SA.33960 (2012/C) – Prantsusmaa – Laenuvais’ lennujaam, SA.33963 (2012/C) – Prantsusmaa – Angoulême’i lennujaam, SA.33962 (2012/C) – Prantsusmaa – Carcassonne’i lennujaam, SA.33961 (2012/C) – Prantsusmaa – Nîmes’i lennujaam, SA.33983 (2013/C) – Itaalia – Üldist majandushuvi pakkuv teenus Sardiinia lennujaamades — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 30 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 113/07

Konkursikutse – Euroopa Liidu ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm

27

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 113/08

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

29

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2014/C 113/09

Riigiabi — SA.14093 (C76/2002) – Belgia – Charleroi lennujaam, SA.18857 (2012/C) – Rootsi – Västeråsi lennujaam, SA.19880 and SA.32576 (2012/C) – Saksamaa – Niederrhein Weeze lennujaam, SA.21121 (C29/2008), SA.32833 (2011/C) – Saksamaa – Frankfurt-Hahni lennujaam, SA.21877 (C24/2007), SA.27585 ja SA.31149 (2012/C) – Saksamaa – Lübecki lennujaam, SA.22030 (C26/2007) ja SA.29404 (2012/C) – Saksamaa – Dortmundi lennujaam, NEO ja NERES, SA.22614 (C53/2007) – Prantsusmaa – Pau lennujaam, SA.23098 (C37/2007) – Itaalia – Alghero lennujaam, SA.24221 (2012/C) – Austria – Klagenfurti lennujaam, SA.26190 (2012/C) – Saksamaa – Saarbrückeni lennujaam, SA.26494 (2012/C) – Prantsusmaa – La Rochelle’i lennujaam, SA.26500 (2012/C) – Saksamaa – Altenburg Nobitzi lennujaam, SA.26818 (2010/C) – Itaalia – Stretto lennujaam, SA.27339 (2012/C) – Saksamaa – Zweibrückeni lennujaam, SA.30743 (2011/C) – Saksamaa – Leipzig-Halle lennujaama taristuga seotud meetmete rahastamine, SA.30931 (2011/C) – Rumeenia – Rumeenia lennujaamad, SA.31662 (2011/C) – Rumeenia – Timisoara lennujaam, SA.33909 (2013/C) – Hispaania – Girona lennujaam ja Reusi lennujaam, SA.33960 (2012/C) – Prantsusmaa – Laenuvais’ lennujaam, SA.33963 (2012/C) – Prantsusmaa – Angoulême’i lennujaam, SA.33962 (2012/C) – Prantsusmaa – Carcassonne’i lennujaam, SA.33961 (2012/C) – Prantsusmaa – Nîmes’i lennujaam, SA.33983 (2013/C) – Itaalia – Üldist majandushuvi pakkuv teenus Sardiinia lennujaamades — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

30

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2014/C 113/10 | Parandus vastavalt direktiivi 93/7/EMÜ artiklile 3 avaldatavas nimekirjas keskasutustest, kelle liikmesriigid on nimetanud tegelema liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamisega (ELT C 55, 26.2.2014) | 32 |

Parandused

2014/C 113/10

Parandus vastavalt direktiivi 93/7/EMÜ artiklile 3 avaldatavas nimekirjas keskasutustest, kelle liikmesriigid on nimetanud tegelema liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamisega (ELT C 55, 26.2.2014)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Keskpank

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

7. jaanuar 2014,

seoses ettepanekuga, mis käsitleb määrust finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite kohta

(CON/2014/2)

2014/C 113/01

Sissejuhatus ja õiguslik alus

18. oktoobril 2013 ja 28. oktoobril 2013 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult ja Euroopa Parlamendilt taotluse seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb finantsinstrumentide ja -lepingute puhul korraldatud näitajatena kasutatavaid indekseid (1) (edaspidi koos „ettepandud määrus”).

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruse sätted mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi kaasabi finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta elluviimisele, millele osutab lepingu artikli 127 lõige 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Ettepandud määruse eesmärk

1.1.   Ettepandud määrusega kehtestatakse ühine Euroopa Liidu õigusraamistik, mis reguleerib avaldatud indekseid, mida kasutatakse korraldatud näitajatena finantsinstrumentide ja -lepingute (näiteks hüpoteegikrediidilepingute) puhul, või investeerimisfondi tootluse mõõtmiseks, et tagada nende usaldusväärsus ja täpsus ning seeläbi edendada siseturu toimimist ning saavutada tarbijate ja investorite kaitse kõrge tase (2).

1.2.   Uus raamistik reguleerib kogu korraldatud näitajate kindlaksmääramise protsessi, alates noteeringute ja muude sisendandmete esitamisest turuosaliste poolt, korraldatud näitajate korraldamisest ja kontrollist kuni nende levitamise ja avaldamiseni. Eelkõige on ettepandud määruse eesmärgiks korraldatud näitajate usaldusväärsuse ja kindluse tagamine, turuosaliste poolt korraldatud näitajatega manipuleerimise ohu vähendamine ja korraldatud näitajate kindlaksmääramise protsessi läbipaistvuse suurendamine. Seda püütakse saavutada peamiselt korraldatud näitajatena kasutatavate indeksite sisendandmete kvaliteedi järelevalve ja esitamise metoodika tõhustamise (3) ning korraldatud näitajate korraldajate juhtimise ja kontrolli parandamise abil. Ettepaneku kohaselt on liidus asuvad korraldajad kohustatud taotlema oma riigi pädevalt asutuselt tegevusluba (4). Kuna korraldaja on korraldatud näitaja kindlaksmääramisel keskse tähtsusega ja kasutab sisendandmete korraldatud näitajaks tõlgendamisel kaalutlusõigust, peab korraldaja vastu võtma käitumisjuhendi ning tagama, et andmete esitamist ei mõjutaks mis tahes huvide konflikt (5). Komisjonil on õigus otsustada, millised liidus asuvad korraldatud näitajad on „olulised korraldatud näitajad”, ning koostada liidu tasandil oluliste korraldatud näitajate loetelu (6).

1.3.   Järelevalve ja jõustamise osas peavad liikmesriigid ettepandud määruse kohaselt määrama asjaomaste ülesannete eest vastutava(d) asutuse(d) (7) ning teavitama Euroopa Väärtpaberiturijärelevalvet nendest asutustest. Kuna olulistel korraldatud näitajatel on suurema tõenäosusega piiriülene mõju, peab korraldaja pädev asutus moodustama pädevate asutuste kolleegiumi, kuhu kuuluvad asjaomane asutus, Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, sisendandmete esitajate pädevad asutused ja kohastel juhtudel muud pädevad asutused, ning kehtestama kolleegiumi raames kirjaliku korra, mis käsitleb muu hulgas asjaomasele pädevale asutusele osutatavat abi teatud meetmete jõustamisel, mis puudutavad kohustuslikku sisendandmete esitamist olulise korraldatud näitaja jaoks (8). Kui kolleegiumi raames ei jõuta konkreetsete meetmete võtmise suhtes kokkuleppele, (9) võib nimetatud küsimuses otsuse vastu võtta korraldaja pädev asutus, eeldusel et iga kõrvalekallet kolleegiumi teiste liikmete ning kohastel juhtudel Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvamusest on täielikult põhjendatud. Muu hulgas juhul, kui pädevad asutused ei jõua kirjaliku korra suhtes kokkuleppele või puudub üksmeel võetava meetme suhtes, võib Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastu võtta otsuse teise kolleegiumi liikme poolt talle lahendamiseks esitatud küsimuses või omal algatusel seoses kohustusliku vahenduse raames lahendatava küsimusega (10). Ettepandud määrus kehtestab kolmandates riikides korraldatavate korraldatud näitajate samaväärsuse korra, mida haldab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (11).

1.4.   Ettepanek täiendab ka komisjoni hiljutist ettepanekut, mille kohaselt tuleks korraldatud näitajate manipuleerimist käsitada turu kuritarvitamisena ning karistada selle eest uue turu kuritarvitamise vastase korra kohaselt rangete haldustrahvidega (12). Rahvusvahelisest seisukohast on tunnistatud ettepandud direktiivi kooskõla Rahvusvahelise Väärtpaberijärelevalve Organisatsiooni (IOSCO) poolt 2013. aasta juulis kokku lepitud finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega (13).

2.   Üldised märkused

EKP toetab ettepandud määrust, mille eesmärk on kehtestada ühised liidu eeskirjad finantsinstrumentide (14) ja -lepingute (15) korraldatud näitajate kindlaksmääramiseks finantssektori korraldatud näitajate kindluse ja usaldusvääruse tagamiseks ning investorite ja tarbijate kaitsmiseks laiemalt. EKP leiab, et seadusandlik algatus on põhjendatud ja korraldatud näitajate kindlaksmääramise protsessis tuvastatud puuduste suhtes proportsionaalne. Finantssektori korraldatud näitajate usaldusväärsuse ja üldsuse kindlustunde taastamine on oluline ka hiljutiste süüdistuste valguses, mille kohaselt on manipuleeritud pankadevahelise intressimäära korraldatud näitajaid Libor ja Euribor ning mis on paljudel juhtudel lõppenud märkimisväärsete trahvidega ja muude indeksite kuritarvitamise süüdistustega. Eurosüsteemi jaoks on korraldatud näitajate kindluse ja usaldusväärsuse tagamise juures esmatähtis indeksite sisendandmete kvaliteedi ja korraldajate usaldusväärsuse kindlustamine.

Eurosüsteemi vastuses komisjoni 2012. aasta avalikule arutelule indeksite reguleerimise üle (16) rõhutas EKP korraldatud näitaja Euribori süsteemset olulisust finantsstabiilsuse tagamisel ning esitas konkreetseid soovitusi nii lühiajaliste kui ka pikaajaliste meetmete kohta Euribori ja muude korraldatud näitajate kindluse ja usaldusvääruse tagamiseks. EKP koos eurosüsteemi riikide keskpankadega (RKPd) on koostanud ka eurosüsteemi vastused muudele samalaadsetele aruteludele korraldatud näitajate tuleviku üle nii Euroopa Liidu kui ka rahvusvahelisel tasandil (17).

EKP sooviks esitada ka mõned tulevikku suunatud märkused oluliste intressimäärade korraldatud näitajate reformi kohta. Kuigi juhtimisprotsessi tugevdamisel ja usaldusväärsuse taastamisel on tehtud edusamme, on vajadus edasiste sammude järele. EKP toetab kindlalt turualgatusi, mille eesmärk on määratleda Euribori täiendavad või asendavad tehingupõhised viitemäärad, mis lihtsustaksid turuvalikuid muutuvas finantssüsteemis, võimaldades kasutajatel valida vajadustele vastava viitemäära. Pealegi peab uute viitemäärade kujundamisel arvestama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve, Euroopa Pangandusjärelevalve ja IOSCO poolt kehtestatud usaldusväärsete viitemäärade põhimõtetega. Seetõttu kutsub EKP turuosalisi üles aktiivselt osalema viitemäärade kujundamise protsessis, et tagada kujundatavate viitemäärade vastavus turuvajadustele. Samuti on uutele viitemääradele ülemineku protsessis väga oluline, et liidu õigusraamistik oleks turuosaliste jaoks toimiv. Eelkõige on see oluline seetõttu, et ettepandud määruse reguleerimisala on väga lai. EKP soovib rõhutada, et alljärgnevad erimärkused keskenduvad peamiselt määruse mõjudele intressimäärade korraldatud näitajatele.

3.   Erimärkused

3.1.   Reguleerimisala, keskpankade korraldatavad indeksid ja näitajad ning mõisted

3.1.1.   EKP toetab ettepandud määruse laia reguleerimisala, mis hõlmab kõiki korraldatud näitajaid, mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mis on lubatud kauplemisele või millega kaubeldakse reguleeritud kauplemiskohtades (näiteks energia, kaubad ja valuutatuletisinstrumendid), ning finantslepingute ja investeerimisfondide väärtuse puhul (18). See on kohane, arvestades korraldatud näitajate laialdast kasutamist siseturul ja rahvusvahelistel finantsturgudel ning seega nende arvestatavat potentsiaali mõjutada negatiivselt vähemkeeruliste finantstoodete (näiteks hüpoteegid) investoreid ja tarbijaid.

3.1.2.   EKP toetab Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankade selgesõnalist väljajätmist ettepandud määruse reguleerimisalast, kuna asjaomased keskpangad on juba kehtestanud korra, mis tagab kooskõla ettepandud määruse eesmärkidega (19). EKP teeb siiski ettepaneku jätta reguleerimisalast välja kõik keskpangad, sest keskpankade korraldatavaid näitajaid ja indekseid kontrollivad avaliku sektori asutused juba praegu. Asjaomane kontroll on kujundatud selliselt, et see vastaks põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad korraldatud näitajate ja indeksite täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse (20). Arvestades et korraldajate üle teostaks järelevalvet riigi pädev asutus, oleks keskpankade ja üldisemalt avaliku sektori asutuste hõlmamise näol tegemist topeltnõuete kehtestamisega. Seetõttu ei ole vajalik hõlmata ettepandud määrusega keskpanku ning nende poolt korraldatavaid näitajaid ja indekseid; (21) EKP ei oleks vastu ka erandi laiendamisele kõikidele avaliku sektori asutustele. See on kooskõlas IOSCO korraldatud näitajate kindlaksmääramise põhimõtetega – hiljutise aruandega, mille kohaselt ei reguleeri põhimõtted korraldatud näitajate korraldamist avalikes huvides riigi ametiasutuste poolt (22).

Lisaks märgib EKP „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja” mõiste kohta, (23) et II lisas sätestatud erikord hõlmab vaid korraldatud näitajaid, mis põhinevad intressimääradel, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt. EKP on arvamusel, et asjaomane kord võiks olla vähem piirav ning hõlmata ka selliseid korraldatud näitajaid, mille alusvara on määr, millega pank võib anda laenu hulgimüügiturule või võtta laenu hulgimüügiturult (24). Hulgimüügiturul võivad peale pankade tegutseda ka muud isikud.

3.2.   Korraldatud näitaja kindlus ja usaldusväärsus ning korraldajatele tegevusloa andmine ja nende järelevalve
   (25)

3.2.1.   EKP toetab nõuet, mille kohaselt peavad sisendandmete esitajate esitatavad sisendandmed olema tehinguandmed ja muid andmeid võib kasutada vaid juhul, kui olemasolevad tehinguandmed ei ole piisavad, et täpselt ja usaldusväärselt kajastada korraldatud näitajaga mõõdetavat turu- või majandustegurit, tingimusel et need andmed on kontrollitavad (26).

3.2.2.   Liidu seadusandlikud kogud peaksid siiski olema ettevaatlikud ja tagama, et ettepaneku põhjendatud eesmärkide taotlemisel ja korraldajatele rangemate nõuete kehtestamisel (27) ei demotiveeritaks nii olulise valdkonna uusi korraldajaid ega pandaks olemasolevaid korraldajaid valdkonnas tegutsemisest loobuma, eelkõige just praegusel uutele viitemääradele ülemineku perioodil (28). Selliste sisenemistõkete tulemuseks võivad olla ebaoptimaalsed korraldatud näitajad, mis ei vasta kasutajate huvidele.

3.2.3.   Selleks, et määratleda piirmäära „50 % tehingute väärtusest turul”, mis ettepandud määruse artikli 7 lõike 1 punkti c kohaselt on vajalik selleks, et korraldaja saaks otsustada, kas mittetehingupõhistel korraldatud näitajatel on olemas alusvaraga kauplev turg, on vaja täpsustada, kuidas peaks korraldaja jõudma kindla ja ümberlükkamatu hinnanguni selle kohta, mida kujutab endast turg asjaomase otsustuse mõistes, arvestades et „turg” on konkurentsiõigusest tuletatud majanduslik mõiste, mida ettepandud määruses täpsemalt ei määratleta.

3.2.4.   Samuti märgib EKP, et ettepandud määruse kohaselt teostavad korraldajate ja liidu korraldatud näitajate jaoks sisendandmete esitajate üle järelevalvet liikmesriikide määratud pädevad asutused ning et korraldatud näitajate korraldajad peavad taotlema asjaomastelt asutustelt tegevusluba. EKP on eelnevalt väljendanud oma arvamust, (29) mille kohaselt peaks Euroopa järelevalveasutused olema kaasatud järelevalve teostamisse Euribori kindlaksmääramise protsessi üle, arvestades Euribori süsteemset olulisust liidu finantsturgude jaoks ning Euribori rolli rahapoliitika ülekandemehhanismis. EKP arvab, et sellistel asutustel nagu Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve ja Euroopa Pangandusjärelevalve on head eeldused selle rolli täitmiseks. Seetõttu toetab EKP komisjoni ettepanekut võtta Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostatud tehniliste standardite põhjal vastu delegeeritud õigusaktid teatud korraldatud näitajate heakskiitmise protsessiga seonduvate küsimuste kohta, ettepaneku kohta anda Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele volitused „õiguslikult siduva vahendusmehhanismi” raames liidu pädevate asutuste vahelise koostöö korraldamiseks (30) ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve rolli kohta kolmandates riikides asuvate korraldajate registreerimisel ja registreerimise kustutamisel (31). Lisaks peaks ettepandud määruses määratletud juriidiliste ja füüsiliste isikute asukoha mõistet kasutama järjepidevalt kogu teksti ulatuses (32). EKP toetab ka asjaolu, et pädevad asutused võivad ettepandud määrusega antud ülesandeid delegeerida poolte kokkuleppel osaliselt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (33).

3.3.   Sektoripõhised nõuded, olulised korraldatud näitajad ja kohustuslik sisendandmete esitamine
   (34)

3.3.1.   Ettepanekus on kehtestatud nõuded erinevat tüüpi korraldatud näitajate ja sektorite kohta ning „oluliste korraldatud näitajate” erikord (35). EKP toetab sellise rangema korra kehtestamist oluliste korraldatud näitajate suhtes. Samuti toetab EKP ettepandud määruse nõuet, mille kohaselt on järelevalve alla kuuluvad üksused kohustatud esitama oluliste korraldatud näitajate sisendandmeid (36). See on oluline tagatis olukorras (mida ei saa välistada), kus turutõrgete tõttu saavad tehingupõhised andmed otsa või ei ole kättesaadavad (37). EKP tunneb siiski muret, kas „olulise korraldatud näitaja” praegune määratlus, (38) mille kohaselt peab enamik sisendandmete esitajaid olema järelevalve alla kuuluvad üksused ja „mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus on vähemalt 500 miljardit eurot”, loob piisavalt turvalise aluse uute oluliste korraldatud näitajate (nagu näiteks pankadevaheliste intressimäärade) kujundamiseks. Lisaks võimalike sisenemistõkete põhjustamisele on ettepandud määratluse miinuseks ka arvulisele lävendile vastavuse hindamise keerulisus. Seetõttu peab EKP otstarbekaks kasutada paindlikumat määratlust, mis põhineks finantsstabiilsuse kaalutlustel (39).

3.3.2.   EKP tunneb tõsist muret ettepandud lävendi sõnastuse pärast, mis annab aluse volituseks nõuda kohustuslikku sisendandmete esitamist. Praeguse sõnastuse kohaselt annab artikkel 14 korraldaja pädevale asutusele teatud volitused, mida pädev asutus võib kasutada, et tagada korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitamine järelevalve alla kuuluvate üksuste poolt. Samuti võib pädev asutus nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt muude sammude astumist (40) olukorras, kus „vähemalt 20 % olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajatest on aasta jooksul lõpetanud sisendandmete esitamise või kui on piisavalt märke selle kohta, et vähemalt 20 % sisendandmete esitajatest lõpetab tõenäoliselt aasta jooksul sisendandmete esitamise”. Võib aga tekkida olukord, kus sisendandmete esitajate rühma kuuluvad asutused lõpetavad sisendandmete esitamise mitme aasta jooksul, samal ajal kui igal aastal eraldi võetuna (liikuva ajavahemiku või kalendriaasta alusel) ei ületa lõpetamiste maht 20 % korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajate koguarvust ega anna seega pädevale asutusele sekkumiseks alust. Selle tulemuseks võib olla olulise korraldatud näitaja vaikne hääbumine ilma kohustusliku skeemi rakendamise võimaluseta. Sellel võivad olla tõsised tagajärjed sisendandmete esitajate rühma esinduslikkusele. Kuigi korraldajal on kohustus tagada, et sisendandmed hangitakse usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, (41) võib korraldatud näitaja sisendandmete puudujäägil ilma sisendandmete kohustusliku esitamise aluseta olla tõsised tagajärjed finantsstabiilsusele ja turgude korrapärasele toimimisele. Arvestades korraldatud näitajate olulisust ning võttes arvesse finantsstabiilsust ja turu sujuvat toimimist, soovitab EKP tungivalt mitte tugineda arvutustele, millest on lihtne mööda minna ja mis ei pruugi kunagi anda alust volituste kasutamiseks, vaid asendada need finantsstabiilsuse kaalutlustega seotud kvalitatiivsete kriteeriumidega. Seetõttu soovitab EKP tungivalt kohustada korraldajat regulaarsete ajavahemike järel ning iga kord, kui sisendandmete esitajate rühma suurus kahaneb, hindama, kas rühm on endiselt esinduslik ning eelkõige kas rühma suuruse kahanemine toob kaasa sisendandmete kogumise sisendandmete esitajate kogumilt, mis ei ole piisavalt esinduslik (42). Selles osas märgib EKP, et ettepandud määruse artikli 7 lõike 1 punkt b kohustab korraldajat hankima sisendandmed „usaldusväärselt ja esinduslikult sisendandmete esitajate rühmalt või valimilt, et tagada neil sisendandmetel põhineva korraldatud näitaja usaldusväärsus ja korraldatud näitajaga mõõdetava turu- või majandusteguri kajastamine piisava esindatusega („esinduslikud sisendandmete esindajad”)”. Sellega seoses soovitab EKP artikli 14 lõikes 2 sõnaselgelt sätestada, et teatud järelevalve alla kuuluvad üksused, keda kohustatakse esitama korraldatud näitaja jaoks sisendandmeid, võivad hõlmata ka järelevalve alla kuuluvaid üksuseid, kes ei ole sisendandmete esitajate rühma kuuluvad asutused.

3.3.3.   Oluliste korraldatud näitajate puhul kohustab ettepandud määrus sisendandmete esitajate pädevaid asutusi „abistama” korraldatud näitaja korraldaja pädevat asutust artikli 14 lõike 1 punktides a ja b sätestatud meetmete jõustamisel, (43) sätestades muu hulgas nõude, mille kohaselt on järelevalve alla kuuluvad üksused kohustatud esitama korraldatud näitaja jaoks sisendandmeid kohustuslikus korras. EKP mõistab, et olukorras, kus korraldaja pädev asutus on võtnud vastu otsuse mis tahes nimetatud meetme kohta, kuid kolleegiumi liikmete hulgas puudub rakendatava(te) meetme(te) osas üksmeel, või kus korraldaja pädeva asutuse poolt meetmete jõustamiseks koostatavas kirjalikus korras ei jõuta kokkuleppele, võib kõnealuse küsimuse esitada lahendamiseks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele, kes võib langetada otsuse määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 sätestatud korra kohaselt.

3.4.   Järelevalveasutuste koostöö

Ettepandud määrus sätestab kohustuse moodustada iga olulise korraldatud näitaja puhul pädevate asutuste kolleegium (44). EKP tunneb muret, kas selline kord on oluliste finantssektori korraldatud näitajate puhul toimiv, eelkõige eriolukorras, näiteks turutõrgete puhul. Pealegi ei tohiks selline kord mõjutada EKP pangandusjärelevalve kohustusi vastavalt määrusele, millega antakse EKP-le eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvega (45). Asjaomase määrusega antakse EKP-le usaldatavusnõuete täitmise järelevalve kohustused, kuid mitte krediidiasutuste äritegevuse järelevalvega seotud kohustused (46). Seetõttu on EKP seisukohal, et korraldatud näitajate järelevalve kohustus jääb endiselt riikide pädevatele asutustele. Selleks, et välistada igasugune kahtlus seoses ühtse järelevalvemehhanismi (SSM) alla kuuluvate asutuste finantskäitumist puudutavate järelevalveülesannete täitmisega riikide pädevate asutuste poolt, peaks määrus täpsustama, et liikmesriigi määratav pädev asutus peab olema riigi pädev asutus.

3.5.   Läbipaistvus ja tarbijakaitse

3.5.1.   EKP märgib, et ettepandud määruse artikli 16 lõike 1 kohaselt on korraldaja kohustatud avaldama korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatud sisendandmed viivitamata pärast korraldatud näitaja avaldamist, välja arvatud juhul, kui avaldamisel oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed sisendandmete esitajatele või see kahjustaks korraldatud näitaja usaldusväärsust või kindlust - sellisel juhul võib avaldamise edasi lükata ajavahemiku võrra, mis neid tagajärgi oluliselt vähendab. EKP mõistab, et ettepandud määruse sätteid, millega keelatakse pädeval asutusel, pädeva asutuse töötajatel või volitatud isikutel avalikustada „ametisaladuse alla kuuluvat teavet” mis tahes isikule, ei kohaldata korraldatud näitaja korraldaja suhtes ning et seega ei takista asjaomased sätted korraldajal sisendandmeid lõpuks avaldamast, ka juhul, kui andmed sisaldavad ettepandud määruse artiklis 16 osutatud teavet. On küsitav, kas asjaomane teave pakub kasutajatele lisandväärtust. Selle asemel peaks ettepandud määrus asjakohaste järelevaatamis-, järelevalve-, arhiveerimis- ja auditeerimismeetmete abil tagama, et kasutajad saaksid olla kindlad andmete usaldusväärsuses. Pealegi võib tehingupõhiste korraldatud näitajate puhul tekkida olukord, kus avaldatavad sisendandmed sisaldavad äriliselt tundlikku teavet või konfidentsiaalset äriteavet, näiteks juhul, kui sisendandmed sisaldavad andmeid tehingumahtude kohta. Seetõttu ei tohiks korraldajat kohustada andmeid avaldama (ka juhul, kui avaldamist on edasi lükatud), välja arvatud juhul, kui asjaomane sisendandmete esitaja on eelnevalt andnud selleks oma nõusoleku. Piisaks sellest, et korraldajat kohustatakse säilitama andmeid teatud ajavahemiku, mille jooksul pädeval asutusel oleks võimalik nõudmisel andmetele ligi pääseda (47). See oleks sisendandmete esitajate jaoks vähem koormav, võimaldades samas korraldaja pädeval asutusel juurdepääsu andmetele täpsuse ja piisavuse kontrollimiseks.

3.5.2.   Läbipaistvust reguleerivad sätted kohustavad korraldatud näitaja korraldajat avaldama korra, mis käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab korraldatud näitaja muutmisel või selle korraldamise lõpetamisel võtma. Samuti kohustatakse järelevalve alla kuuluvaid üksusi ja kasutajaid koostama konkreetne kirjalik kava, milles kavandatakse meetmed, mida nad sellisel juhul võtavad (48). Asjaomastes sätetes ega ka üleminekumeetmeid reguleerivates sätetes (49) ei ole kehtestatud kohustust koostada kriisikava, mis käsitleks korraldatud näitaja ootamatu häire korral võetavaid meetmeid. Seetõttu soovitab EKP kehtestada ettepandud määrusega nõude, mille kohaselt on korraldatud näitaja korraldaja kohustatud välja töötama indeksite lõppkasutajate jaos läbipaistvad talitluspidevuse tagamise meetmed. EKP teeb ettepaneku lisada asjaomased sätted ettepandud määruse I lisa D jao punkti 1 täiendava nõudena korraldatud näitaja korraldaja käitumisjuhendisse (50).

3.5.3.   Järelevalve alla kuuluvad üksused (näiteks krediidiasutused) on kohustatud hindama, kas finantslepingu puhul asjaomasele korraldatud näitajale viitamine on tarbija jaoks sobiv. Sobivuse tagamiseks on üksus kohustatud koguma vajalikku teavet asjaomase korraldatud näitaja kohta, sealhulgas korraldaja avaldatud korraldatud näitaja teate põhjal (51). EKP soovitab liidu seadusandlikel kogudel täpsustada, kuidas nimetatud kohustust kajastada komisjoni ettepanekus elamukinnisvaraga seotud krediidilepingute kohta, (52) kuna ettepandud määruse finantslepingute mõiste hõlmab ka hüpoteeke.

3.6.   Kolmandate riikide korraldajate korraldatud näitajate kasutamine
   (53)

3.6.1.   EKP märgib, et artiklis 20 kavandatava samaväärsuse korra kohaselt peavad kolmandas riigis asutatud korraldaja korraldatavad näitajad vastama teatud tingimustele, sealhulgas komisjoni otsuse vastuvõtmine, millega tunnistatakse selle kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad samaväärseks ettepandud määruse nõuetega, enne kui järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus selliseid korraldatud näitajaid kasutada. Samuti märgib EKP, et asjaomaste korraldatud näitajate suhtes ei näi kohalduvat artikli 39 üleminekusätted, sest need sätted näivat reguleerivat vaid olemasolevaid korraldatud näitajaid, mille korraldaja peab esitama tegevusloa taotluse korraldaja asukoha liikmesriigi – st liidus asuva korraldaja – pädevale asutusele.

3.6.2.   EKP tunneb muret kavandatava samaväärsuse korra toimivuse pärast, eelkõige juhul, kui selline kord kehtestataks koos ettepandud määruse teiste sätetega. Paljud olulised investeerimistooted liidus, eelkõige tuletisinstrumendid ja investeerimisfondid, viitavad liiduvälistele korraldatud näitajatele. Kuigi IOSCO on avaldanud korraldatud näitajate kindlaksmääramise põhimõtted ja innustab riike neid rakendama, (54) jääb kõnealune küsimus iga riigi enda otsustada, mistõttu ei ole sugugi kindel, kas kõik IOSCO liikmesriigid rakendavad neid põhimõtteid seadusega. Kuna komisjoni samaväärsust tunnistav otsus peab ettepandud määruse kohaselt märkima, et kolmanda riigi õigusraamistik tagab, et määruse nõuded, sealhulgas korraldajate juhtimis- ja kontrollinõuded, on õiguslikult siduvad ja nende üle teostatakse tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi, (55) võib samaväärsustingimustele vastamine osutuda paljude riikide, sealhulgas G20 riikide õigusraamistikus keeruliseks, näiteks juhul, kui riik ei ole kehtestanud korraldaja ja sisendandmete esitajate suhtes järelevalvenõudeid (56). Seetõttu võib juhtuda, et paljud kolmandate riikide korraldatud näitajatele viitavad tooted tuleb tagasi võtta. Sellel võib aga olla oluline mõju finantsstabiilsusele.

3.6.3.   EKP märgib lisaks, et kavandatav samaväärsuse kord ei anna täpsemaid juhiseid mõjude kohta olemasolevatele korraldatud näitajatele viitavatele lepingutele olukorras, kus asjaomased näitajad samaväärsuse testi ei läbi, sest artikli 39 üleminekusätted näivad kohalduvat vaid liidu korraldatud näitajatele.

3.6.4.   Nimetatud põhjustel soovitab EKP liidu seadusandlikel kogudel selle asemel, et liiduväliste korraldatud näitajate kasutamine otsustamata jätta, kaaluda vähemalt samaväärsuse korra pikema rakendusperioodi kohaldamist, mille jooksul võiks jätkata teatud laialdaselt kasutatavate, kolmandate riikide (eelkõige G20 riikide) korraldatud näitajate kasutamist liidus kuni pikema, kolmeaastase üleminekuperioodi lõpuni. Selliste korraldatud näitajate puhul oleks kolmandas riigis asuv korraldaja kohustatud tõendama oma asukohariigi õigusraamistiku vastavust IOSCO põhimõtetele. Tõendamise tulemusena vabastataks korraldatud näitaja ajutiselt ettepandud määruse artiklis 20 sätestatud samaväärsuse nõuetest. Oluline on siiski, et liidu finantsstabiilsuse tagamise eesmärk oleks tasakaalus liidus laialdaselt kasutatavate oluliste korraldatud näitajate korraldajatele võrdsete tingimuste tagamise eesmärgiga. Tasakaalu saavutamiseks võiks EKP arvates teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele kohustuseks perioodiliselt komisjoni nimel hinnata, kas samaväärsuse korra rakendamise edasilükkamine väljaspool liitu asuvate korraldajate suhtes (57) on endiselt õigustatud.

4.   Muud rahvusvahelised aspektid

Eurosüsteemi vastuses komisjoni 2012. aasta avalikule arutelule indeksite reguleerimise üle (58) rõhutas EKP, kui oluline on tagada riigi ja liidu tasandi õigusloomeliste algatuste koordineerimine rahvusvaheliste algatustega. Sellega seoses osutab EKP, et finantsstabiilsuse nõukogu asjaomane töögrupp (Official Sector Steering Group), mille liige on ka EKP, arutab praegu koos turuosalistega pangandussektori korraldatud näitajate tulevikku puudutavaid küsimusi.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, kui EKP on soovitanud direktiivi ettepanekut muuta, on esitatud lisas koos selgitustega.

Frankfurt Maini ääres, 7. jaanuar 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 641 (final).

1

(2)  Vt ettepandud määruse artikkel 1. Ettepandud määruse reguleerimisala on lai ja hõlmab väga erinevaid korraldatud näitajatena kasutatavaid indekseid, sealhulgas korraldatud näitajaid, mida kasutatakse selliste finantsinstrumentide puhul, millega kaubeldakse reguleeritud kauplemiskohas (näiteks energia, kaubad ja valuutatuletisinstrumendid).

2

(3)  Vt ettepandud määruse artiklid 7 ja 8.

3

(4)  Vt ettepandud määruse artikkel 22. Seega võib järelevalve alla kuuluv üksus artikli 19 kohaselt kasutada ettepandud määrusega hõlmatud korraldatud näitajat vaid juhul, kui seda korraldab kooskõlas artikliga 23 tegevusloa saanud korraldaja või kooskõlas artikliga 21 registreeritud korraldaja.

4

(5)  Näiteks kui korraldaja või tema poolt hallatava sisendandmete esitajate rühma liikmete hulgas on indeksi jaoks sisendandmeid esitavaid turuosalisi.

5

(6)  Vt ettepandud määruse artikkel 13. Oluliste korraldatud näitajate puhul peavad korraldajad pädevat asutust käitumisjuhendist teavitama ning saama selleks heakskiidu.

6

(7)  Vt ettepandud määruse artikkel 29. Pädevate asutuste järelevalve- ja uurimisvolitused on sätestatud artiklis 30 ning halduskaristused artiklis 31.

7

(8)  Vt ettepandud määruse artikli 34 lõiked 1 ja 6. Asjaomane kohustuslike sisendandmete esitamise meede on sätestatud artikli 14 lõike 1 punktides a ja b.

8

(9)  Need hõlmavad kohustuslikku sisendandmete esitamist (artikkel 14), korraldajate tegevusluba (artiklid 23 ja 24) ning haldusmeetmeid ja -karistusi (artikkel 31) puudutavaid meetmeid.

9

(10)  Kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84) artikliga 19.

10

(11)  Vt ettepandud määruse V jaotis. Liidu järelevalve alla kuuluvad üksused ei või korraldatud näitajat liidus kasutada enne, kui kolmandate riikide korraldatud näitajate korraldajad on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet korraldatud näitajast teavitanud ja selle registreerinud ning komisjon on asjaomase kolmanda riigi õiguskorra tunnistanud samaväärseks liidu õiguskorraga.

11

(12)  Vt muudetud ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb siseringitehinguid ja turuga manipuleerimist (turu kuritarvitamist), COM(2012) 421 (final), ja muudetud ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb siseringitehingute ja turuga manipuleerimise korral kohaldatavaid kriminaalkaristusi, COM(2012) 420 (final).

12

(13)  Vt IOSCO 17. juuli 2013. aasta lõpparuanne finantssektori korraldatud näitajate põhimõtete kohta, avaldatud IOSCO veebilehel www.iosco.org.

13

(14)  Vt ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkt 13.

14

(15)  Ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkti 15 kohaselt on finantslepingud asjaomastes liidu direktiivides määratletud krediidilepingud ja elamukinnisvaraga seotud krediidilepingud.

15

(16)  Vt European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response, november 2012, lk 2–3, avaldatud www.ecb.europa.eu.

16

European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response

(17)  Vt Eurosystem’s response to the EBA and ESMA’s public consultation on the principles for benchmark-setting processes in the EU ja Eurosystem’s response to IOSCO’s consultation report on financial benchmarks, mõlemad avaldatud 2013. aasta veebruaris.

17

Eurosystem’s response to the EBA and ESMA’s public consultation on the principles for benchmark-setting processes in the EU

Eurosystem’s response to IOSCO’s consultation report on financial benchmarks

(18)  Ka rahaturufondid võivad indekseid kasutada viitena nende poolt kaubeldavate finantsinstrumentide hinna puhul. Vt ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, mis käsitleb rahaturufonde, COM(2013) 615 (final), ja mille kohaselt peavad rahaturufondid juhul, kui turuhindades hindamine ei ole võimalik, oma varasid hindama mudelipõhiselt ehk kasutama korraldatud näitaja tüüpi meetodit (vt eelkõige ettepandud määruse põhjendus 41 ja artikli 2 lõige 10). Rahaturufondid klassifitseeritakse tavaliselt kas alternatiivsete investeerimisfondide valitsejateks või vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjateks ning on sellisena hõlmatud järelevalve alla kuuluva üksuse mõistega (vt ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkti 14 alapunktid e ja f).

18

(19)  Vt ettepandud määruse artikli 2 lõike 2 punkt a ja põhjendus 16.

19

(20)  Vt muudatused 1 kuni 3.

20

(21)  Selles osas tuleb märkida, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) 15. novembri 2013. aasta aruande eelnõus tehti ettepanek hõlmata ettepandud määruse reguleerimisalasse ka RKPd (vt aruande eelnõu muudatus 20). Samas tunnistatakse aruande eelnõus (põhjendus 20), et arvutusteenuse sisseostmine, kui valemi rakendamisel ei kasutata kaalutlusõigust, ei tähenda, et arvutuste tegija on korraldaja käesoleva määruse tähenduses. Komitee ei ole aruande eelnõu üle veel hääletanud. Avaldatud Euroopa Parlamendi veebilehel www.europarl.europa.eu.

21

(22)  IOSCO lõpparuanne finantssektori korraldatud näitajate kohta, vt allmärkus 13.

22

(23)  Vt ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkti 19 ja II lisa.

23

(24)  Vt muudatus 5. Vt ka intressi viitemäärade peatükki EKP kuubülletäänis, oktoober 2013, lk 69, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

24

(25)  Vt ettepandud määruse II ja VI jaotis.

25

(26)  Vt ettepandud määruse artikli 7 lõike 1 punkt a.

26

(27)  Vt ettepandud määruse II jaotise 1. peatükk.

27

(28)  Vt punkt 3.3.2, kus on käsitletud kohustusliku sisendandmete esitamise nõude toimivuse küsimusi.

28

(29)  Vt European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response, november 2012, lk 3.

29

European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response

(30)  Sätestatud ettepandud määruse artiklis 34 viitega määruse (EL) nr 1095/2010 artiklile 19.

30

(31)  Vt ettepandud määruse artiklid 20 ja 21.

31

(32)  Vt muudatus 9 seoses artikli 20 lõikega 1, kus kasutatakse mõistet „kolmandas riigis asutatud korraldaja”.

32

(33)  Vt ettepandud määruse artikli 26 lõige 2.

33

(34)  Vt ettepandud määruse III jaotis.

34

(35)  Vt ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkt 21 ja artikkel 13. Eelkõige kohustatakse olulise korraldatud näitaja korraldajat esitama käitumisjuhendi riigi pädevale asutusele ja taotlema käitumisjuhendi heakskiitmist kooskõlas määrusega.

35

(36)  Vt ettepandud määruse artikkel 14.

36

(37)  Vt Eurosystem’s response to the EBA and ESMA’s public consultation, vt allmärkus 17.

37

Eurosystem’s response to the EBA and ESMA’s public consultation

(38)  Vt ettepandud määruse artikli 3 lõike 1 punkt 21.

38

(39)  Vt muudatus 6.

39

(40)  Vt ettepandud määruse artikli 14 lõike 1 punktid a–c.

40

(41)  Vt ettepandud määruse artikli 7 lõike 1 punkt b koostoimes I lisa C jaoga.

41

(42)  Vt muudatus 6.

42

(43)  Nimetatud säte annab korraldaja pädevale asutusele õiguse a) nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele ja b) määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg. Abistamise kohustus on sätestatud artikli 14 lõikes 3.

43

(44)  Vt ettepandud määruse artikli 34 lõiked 1 ja 2.

44

(45)  Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63). Vt ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1022/2013, 22. oktoober 2013, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses Euroopa Keskpangale eriülesannete andmisega vastavalt nõukogu määrusele (EL) nr 1024/2013 (ELT L 287, 29.10.2013, lk 5).

45

(46)  Vt määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 4 lõige 1.

46

(47)  Vt ettepandud määruse artikkel 16 ja muudatus 7.

47

(48)  Vt ettepandud määruse artiklid 17 ja 39.

48

(49)  Vt ettepandud määruse artikkel 39.

49

(50)  Vt muudatused 8 ja 18.

50

(51)  Vt ettepandud määruse artikli 18 lõige 1.

51

(52)  Vt ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, mis käsitleb elamukinnisvaraga seotud krediidilepinguid, KOM(2011) 142 (lõplik).

52

(53)  Vt artiklid 20 ja 21.

53

(54)  Vt IOSCO 2013. aasta novembri kommünikee allmärkus 13.

54

(55)  Vt ettepandud määruse artikli 20 lõike 2 punkt b koosmõjus artikliga 5.

55

(56)  Nt seetõttu, et korraldaja on reguleerimata turul tegutsev ühing. Turuosalistelt kogutud tagasiside põhjal on EKP-l kujunenud arusaam, et vaid vähesed riigid väljaspool Euroopa Liitu kavatsevad reguleerida ka muid näitajaid peale intressimäärade ja teatud valuuta- ja kaubanäitajate.

56

(57)  Vt muudatus 16.

57

(58)  Vt European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response, november 2012, lk 8.

58

European Commission’s public consultation on the regulation of indices – Eurosystem’s response

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanekud (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Põhjendus 16 |
| „(16) | Euroopa Liidus keskpankade korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanekud (1)

Muudatus 1

Põhjendus 16

„(16)

Euroopa Liidus keskpankade korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid.”

| „(16) | Euroopa Liidus
  Keskpankade korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid
  .” |
| --- | --- |

„(16)

Euroopa Liidus
  Keskpankade korraldatavaid näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused ning need vastavad põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad nende korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse vastavalt käesoleva määruse sätetele. Seepärast ei ole vaja, et nende korraldatud näitajad kuuluksid käesoleva määruse reguleerimisalasse. Liidus kasutatavaid korraldatud näitajaid võivad siiski korraldada ka kolmandate riikide keskpangad. Tuleb kindlaks määrata, et käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmisest on vabastatud üksnes need korraldatud näitajaid korraldavad kolmandate riikide keskpangad, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud nõuetega sarnaseid nõudeid
  .”

Selgitus

Selgitus

Keskpankade korraldatavaid korraldatud näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused. Asjaomane kontroll on juba kujundatud selliselt, et see vastaks põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse. Seetõttu ei ole vajalik hõlmata ettepandud määrusega keskpanku ja nende korraldatavaid korraldatud näitajaid.

Keskpankade korraldatavaid korraldatud näitajaid kontrollivad avaliku sektori asutused. Asjaomane kontroll on juba kujundatud selliselt, et see vastaks põhimõtetele, nõuetele ja menetlustele, mis tagavad korraldatud näitajate täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse. Seetõttu ei ole vajalik hõlmata ettepandud määrusega keskpanku ja nende korraldatavaid korraldatud näitajaid.

Muudatus 2

Muudatus 2

Põhjendus 50

| „(50) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.” |
| --- | --- |

„(50)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.”

| „(50) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.” |
| --- | --- |

„(50)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda selle teatavate aspektide suhtes rakendamisvolitused. Need aspektid puudutavad kolmandate riikide keskpankade ja korraldatud näitajate korraldajate suhtes kohaldatava õigusraamistiku samaväärsuse ning selle, et korraldatud näitaja on oma olemuselt oluline, kindlakstegemist. Nimetatud volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.”

Selgitus

Selgitus

Muudatus on tingitud asjaomaste asutuste väljajätmise ettepanekust.

Muudatus on tingitud asjaomaste asutuste väljajätmise ettepanekust.

Muudatus 3

Muudatus 3

Artikli 2 lõiked 2 ja 3

„2.   Käesolevat määrust ei kohaldata alljärgneva suhtes:

| a) | Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed;

| b) | selliste kolmandate riikide keskpangad, mille õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

b)

selliste kolmandate riikide keskpangad, mille õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega.

3.   Komisjon koostab lõike 2 punktis b osutatud kolmandate riikide keskpankade loetelu.

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

„2.   Käesolevat määrust ei kohaldata keskpankade
  alljärgneva suhtes:.

| (a) | Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed
  ; |
| --- | --- |

(a)

Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) liikmed
  ;

| (b) | selliste kolmandate riikide keskpangad, mille õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega
  . |
| --- | --- |

(b)

selliste kolmandate riikide keskpangad, mille õigusraamistikus on komisjoni kinnituse kohaselt sätestatud põhimõtted, nõuded ja menetlused, mis on samaväärsed korraldatud näitajate korraldamise täpsuse, usaldusväärsuse ja sõltumatuse kohta käesolevas määruses sätestatud nõuetega
  .

3.   K
  omisjon koostab lõike 2 punktis b osutatud kolmandate riikide keskpankade loetelu
  .

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele
  .”

Selgitus

Selgitus

Vt selgitus muudatuse 1 kohta.

Vt selgitus muudatuse 1 kohta.

Muudatus 4

Muudatus 4

Artikli 3 lõike 1 punkt 19

„19.   „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt;”

„19.   „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille alusvara käesoleva artikli punkti 1 alapunkti c kohaldamisel on määr, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt, või hulgimüügiturul kasutatav määr;”

Selgitus

Selgitus

Mõiste „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja”, mida kasutatakse II lisas sätestatud erikorras, ei tundu olevat asjakohane kõikide hetkel kasutatavate või tulevikus kujundatavate intressimääral põhinevate korraldatud näitajate puhul. Näiteks ei hõlma hetkel kasutatav mõiste hulgimüügituru kontrollitavatel andmetel põhinevaid intressimäärasid. Seetõttu peaks mõiste ulatust laiendama, hõlmates lisaks korraldatud näitajatele, mis põhinevad intressimääradel, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt, ka korraldatud näitajaid, mis põhinevad määradel, mida pangad kasutavad laenutehingute puhul hulgimüügiturul.

Mõiste „pankadevahelise intressimäära korraldatud näitaja”, mida kasutatakse II lisas sätestatud erikorras, ei tundu olevat asjakohane kõikide hetkel kasutatavate või tulevikus kujundatavate intressimääral põhinevate korraldatud näitajate puhul. Näiteks ei hõlma hetkel kasutatav mõiste hulgimüügituru kontrollitavatel andmetel põhinevaid intressimäärasid. Seetõttu peaks mõiste ulatust laiendama, hõlmates lisaks korraldatud näitajatele, mis põhinevad intressimääradel, millega pank võib anda laenu teistele pankadele või võtta laenu teistelt pankadelt, ka korraldatud näitajaid, mis põhinevad määradel, mida pangad kasutavad laenutehingute puhul hulgimüügiturul.

Muudatus 5

Muudatus 5

Artikli 3 lõike 1 punkt 21

„21.   „oluline korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille jaoks sisendandmete esitajate enamik on järelevalve alla kuuluvad üksused ja mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus on vähemalt 500 miljardit eurot;”

„21.   „oluline korraldatud näitaja” – korraldatud näitaja, mille jaoks sisendandmete esitajate enamik on järelevalve alla kuuluvad üksused ja mida kasutatakse viitena finantsinstrumentide puhul, mille tinglik väärtus on vähemalt 500 miljardit eurot
  millel oleks juhul, kui selle korraldamine lõpetataks või kui seda korraldataks mitteesindusliku sisendandmete esitajate rühma või valimi põhjal või mitteesinduslike sisendandmete põhjal, oluline negatiivne mõju finantsstabiilsusele, turgude korrapärasele toimimisele, tarbijatele või reaalmajandusele;”

Selgitus

Selgitus

EKP peab otstarbekaks kasutada kavandataval tinglikul arvulisel väärtuslävendil põhineva määratluse asemel paindlikumat määratlust, mis põhineks finantsstabiilsuse kaalutlustel. Eelkõige just uute oluliste korraldatud näitajate puhul võib uues tehingupõhiste korraldatud näitajate keskkonnas esialgu eeldada viidatud finantsinstrumentide mahu kõikumist. Finantsstabiilsuse kaalutlustele tuginev määratlus loob kindlama aluse uute oluliste korraldatud näitajate (näiteks pankadevaheliste intressimäärade) kujundamiseks, kui turg seda soovib.

EKP peab otstarbekaks kasutada kavandataval tinglikul arvulisel väärtuslävendil põhineva määratluse asemel paindlikumat määratlust, mis põhineks finantsstabiilsuse kaalutlustel. Eelkõige just uute oluliste korraldatud näitajate puhul võib uues tehingupõhiste korraldatud näitajate keskkonnas esialgu eeldada viidatud finantsinstrumentide mahu kõikumist. Finantsstabiilsuse kaalutlustele tuginev määratlus loob kindlama aluse uute oluliste korraldatud näitajate (näiteks pankadevaheliste intressimäärade) kujundamiseks, kui turg seda soovib.

Muudatus 6

Muudatus 6

Artikli 14 lõiked 1, 2 (uus), 3 (uus) ja 4 (uus)

„1.   Juhul kui vähemalt 20 % olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajatest on aasta jooksul lõpetanud sisendandmete esitamise või kui on piisavalt märke selle kohta, et vähemalt 20 % sisendandmete esitajatest lõpetab tõenäoliselt aasta jooksul sisendandmete esitamise, on olulise korraldatud näitaja korraldaja asjaomasel pädeval asutusel õigus:

| a) | nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes valitakse kooskõlas lõikega 2, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes valitakse kooskõlas lõikega 2, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele;

| b) | määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg;

| c) | teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi.” |
| --- | --- |

c)

teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi.”

„1.   Juhul kui vähemalt 20 % olulise korraldatud näitaja jaoks sisendandmete esitajatest on aasta jooksul lõpetanud sisendandmete esitamise või kui on piisavalt märke selle kohta, et vähemalt 20 % sisendandmete esitajatest lõpetab tõenäoliselt aasta jooksul sisendandmete esitamise, on olulise korraldatud näitaja korraldaja asjaomasel pädeval asutusel õigus
  :
  Iga kahe aasta järel esitab ühe või mitme olulise korraldatud näitaja korraldaja oma pädevale asutusele hinnangu iga tema poolt korraldatava olulise korraldatud näitaja esinduslikkuse kohta.

2.   Olulise korraldatud näitaja sisendandmete esitaja, kes kavatseb sisendandmete esitajate rühmast lahkuda, teavitab oma kavatsusest asjaomast korraldajat, kes omakorda viivitamata:

| a) | teavitab sellest oma pädevat asutust ja |
| --- | --- |

a)

teavitab sellest oma pädevat asutust ja

| b) | esitab oma pädevale asutusele hiljemalt 14 päeva jooksul alates teate saamisest struktuurse hinnangu sisendandmete esitaja sisendandmete esitajate rühmast lahkumise tagajärgede kohta sisendandmete esitajate rühma suuruse ja esinduslikkuse osas. |
| --- | --- |

b)

esitab oma pädevale asutusele hiljemalt 14 päeva jooksul alates teate saamisest struktuurse hinnangu sisendandmete esitaja sisendandmete esitajate rühmast lahkumise tagajärgede kohta sisendandmete esitajate rühma suuruse ja esinduslikkuse osas.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud hinnangu saamisel ja asjaomase hinnangu põhjal pädev asutus viivitamata:

| a) | teavitab olukorrast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja |
| --- | --- |

a)

teavitab olukorrast Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet ja

| b) | annab omapoolse hinnangu, kas oluline korraldatud näitaja on piisavalt esinduslik. [Korraldatud näitaja võib muutuda mitteesinduslikuks eelkõige sisendandmete esitajate arvu vähenemise tõttu aja jooksul või struktuursete turuarengute tõttu.] |
| --- | --- |

b)

annab omapoolse hinnangu, kas oluline korraldatud näitaja on piisavalt esinduslik. [Korraldatud näitaja võib muutuda mitteesinduslikuks eelkõige sisendandmete esitajate arvu vähenemise tõttu aja jooksul või struktuursete turuarengute tõttu.]

4.   Kui korraldaja pädev asutus leiab, et korraldatud näitaja ei ole piisavlt esinduslik, on tal õigus:

| a) | nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes valitakse kooskõlas lõikega 2
  5, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

nõuda järelevalve alla kuuluvatelt üksustelt, kes valitakse kooskõlas lõikega 2
  5, korraldajale sisendandmete esitamist vastavalt metoodikale, käitumisjuhendile või muudele eeskirjadele;

| b) | määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg; |
| --- | --- |

b)

määrata kindlaks sisendandmete esitamise vorm ja tähtaeg;

| c) | teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi; |
| --- | --- |

c)

teha käitumisjuhendisse, metoodikasse või muudesse olulist korraldatud näitajat käsitlevatesse eeskirjadesse muudatusi;

| d) | nõuda, et sisendandmete esitaja, kes on teavitanud oma kavatsusest lahkuda sisendandmete esitajate rühmast lõike 2 kohaselt, ei lahkuks sisendandmete esitajate rühmast, enne hinnangu lõpetamist pädeva asutuse poolt. Nimetatud periood ei tohi ületada [4] nädalat, alates sisendandmete esitaja teavitamisest oma kavatsusest lahkuda sisendandmete esitajate rühmast.” |
| --- | --- |

d)

nõuda, et sisendandmete esitaja, kes on teavitanud oma kavatsusest lahkuda sisendandmete esitajate rühmast lõike 2 kohaselt, ei lahkuks sisendandmete esitajate rühmast, enne hinnangu lõpetamist pädeva asutuse poolt. Nimetatud periood ei tohi ületada [4] nädalat, alates sisendandmete esitaja teavitamisest oma kavatsusest lahkuda sisendandmete esitajate rühmast.”

Selgitus

Selgitus

Võib tekkida olukord, kus igal aastal lõpetavad sisendandmete esitamise sisendandmete esitajate rühma kuuluvad asutused, mille koguarv ei ületa 20 % sisendandmete esitajate koguarvust, ning kus lõpetajate arv seetõttu küll oluliselt suureneb, kuid ei ületa ühelgi konkreetsel aastal 20 % sisendandmete esitajate koguarvust. Sellisel juhul ei ole korraldaja pädeval asutusel alust kasutada artikli 14 (kohustuslik sisendandmete esitamine) kohaselt oma volitust olukorda sekkumiseks. Volituste kasutamise aluseks olev arvuline lävend – st 20 % sisendandmete esitamise lõpetajaid – tuleks seetõttu asendada mitme kvalitatiivse testiga, mis põhineks pädeva järelevalveasutuse hinnangul sisendandmete esitajate rühma suuruse kahanemise mõjude kohta sisendandmete esitajate rühmale ja sisendandmete esinduslikkusele. Selleks on vaja, et sisendandmete esitajal, kes kavatseb sisendandmete esitamise rühmast lahkuda, oleks kohustus sellest eelnevalt korraldajat teavitada. Finantsstabiilsuse kaalutlustel on vaja anda ka lisavolitus, tagamaks, et sisendandmete esitajate rühmast lahkuda sooviv sisendandmete esitaja ei lahkuks sisendandmete esitajate rühmast, kuni on antud vastav hinnang.

Võib tekkida olukord, kus igal aastal lõpetavad sisendandmete esitamise sisendandmete esitajate rühma kuuluvad asutused, mille koguarv ei ületa 20 % sisendandmete esitajate koguarvust, ning kus lõpetajate arv seetõttu küll oluliselt suureneb, kuid ei ületa ühelgi konkreetsel aastal 20 % sisendandmete esitajate koguarvust. Sellisel juhul ei ole korraldaja pädeval asutusel alust kasutada artikli 14 (kohustuslik sisendandmete esitamine) kohaselt oma volitust olukorda sekkumiseks. Volituste kasutamise aluseks olev arvuline lävend – st 20 % sisendandmete esitamise lõpetajaid – tuleks seetõttu asendada mitme kvalitatiivse testiga, mis põhineks pädeva järelevalveasutuse hinnangul sisendandmete esitajate rühma suuruse kahanemise mõjude kohta sisendandmete esitajate rühmale ja sisendandmete esinduslikkusele. Selleks on vaja, et sisendandmete esitajal, kes kavatseb sisendandmete esitamise rühmast lahkuda, oleks kohustus sellest eelnevalt korraldajat teavitada. Finantsstabiilsuse kaalutlustel on vaja anda ka lisavolitus, tagamaks, et sisendandmete esitajate rühmast lahkuda sooviv sisendandmete esitaja ei lahkuks sisendandmete esitajate rühmast, kuni on antud vastav hinnang.

Muudatus 7

Muudatus 7

Artikkel 16

Artikkel 16

„1.   Korraldaja avaldab korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatud sisendandmed viivitamata pärast korraldatud näitaja avaldamist, välja arvatud juhul, kui avaldamisel oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed sisendandmete esitajatele või see kahjustaks korraldatud näitaja usaldusväärsust või kindlust. Sellisel juhul võib avaldamise edasi lükata ajavahemiku võrra, mis neid tagajärgi oluliselt vähendab. Sisendandmetes sisalduvaid isikuandmeid ei avaldata.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse lõike 1 kohaselt avaldatavat teavet, avaldamise viise ning olukordi, mil avaldamise võib edasi lükata, ja teabe esitamise vahendeid.”

„1.   Korraldaja avaldab korraldatud näitaja kindlaksmääramisel kasutatud sisendandmed viivitamata pärast korraldatud näitaja avaldamist, välja arvatud juhul, kui avaldamisel oleksid tõsised negatiivsed tagajärjed sisendandmete esitajatele või see kahjustaks korraldatud näitaja usaldusväärsust või kindlust. Sellisel juhul võib avaldamise edasi lükata ajavahemiku võrra, mis neid tagajärgi oluliselt vähendab. Sisendandmetes sisalduvaid isikuandmeid ei avaldata
  .

„1.   Korraldaja säilitab ja hoiab oma pädevale asutuse jaoks kättesaadavana korraldatud näitaja määratlemiseks kasutatud sisendandmeid [5] aastat alates korraldatud näitaja avaldamise kuupäevast.

Sisendandmete säilitamisel on korraldaja kohustatud kaitsma mis tahes äriliselt tundlikke andmeid, ärisaladusi ja isikuandmeid.

Korraldaja võib avaldada sisendandmete esitajalt saadud ja korraldatud näitaja määratlemiseks kasutatud sisendandmeid ainult sisendandmete esitaja eelneval kirjalikul loal.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta meetmete kohta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusaktid, millega täpsustatakse lõike 1 kohaselt avaldatavat
  säilitatavat teavet, avaldamise viise ning olukordi, mil avaldamise võib edasi lükata, ja teabe esitamise vahendeid
  ja teabe nõudmisel pädevale asutusele edastamise või muul moel kättesaadavaks tegemise viise.”

Selgitus

Selgitus

Korraldajat ei tohiks kohustada sisendandmeid avaldama (ka juhul, kui avaldamist on edasi lükatud). Esiteks – asjaomastel andmetel ei ole kasutajate jaoks lisandväärtust. Selle asemel peaks ettepandud määrus asjakohaste kontrollimehhanismide abil tagama, et kasutajad saaksid olla kindlad andmete täpsuses ja usaldusväärsuses. Teiseks – sisendandmed võivad sisaldada äriliselt tundlikku teavet või konfidentsiaalset äriteavet, näiteks juhul, kui sisendandmed hõlmavad andmeid tehingumahtude kohta. Samas on vaja, et korraldaja hoiaks sisendandmeid mõistliku ajavahemiku jooksul pädeva järelevalveasutuse jaoks kättesaadavana, et võimaldada asutusel kontrollida esitatud sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. Asjaomane sisendandmete esitaja võib siiski anda eelneva nõusoleku andmete avaldamiseks.

Korraldajat ei tohiks kohustada sisendandmeid avaldama (ka juhul, kui avaldamist on edasi lükatud). Esiteks – asjaomastel andmetel ei ole kasutajate jaoks lisandväärtust. Selle asemel peaks ettepandud määrus asjakohaste kontrollimehhanismide abil tagama, et kasutajad saaksid olla kindlad andmete täpsuses ja usaldusväärsuses. Teiseks – sisendandmed võivad sisaldada äriliselt tundlikku teavet või konfidentsiaalset äriteavet, näiteks juhul, kui sisendandmed hõlmavad andmeid tehingumahtude kohta. Samas on vaja, et korraldaja hoiaks sisendandmeid mõistliku ajavahemiku jooksul pädeva järelevalveasutuse jaoks kättesaadavana, et võimaldada asutusel kontrollida esitatud sisendandmete usaldusväärsust ja täpsust. Asjaomane sisendandmete esitaja võib siiski anda eelneva nõusoleku andmete avaldamiseks.

Muudatus 8

Muudatus 8

Artikli 17 lõige 1

„1.   Korraldaja avaldab korra, mis käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab korraldatud näitaja muutmisel või selle korraldamise lõpetamisel võtma.”

„1.   Korraldaja avaldab korra, mis käsitleb meetmeid, mida korraldaja peab korraldatud näitaja muutmisel või selle korraldamise lõpetamisel võtma. Korraldaja sätestab artiklis 9 osutatud käitumisjuhendis korraldatud näitaja ootamatu häire korral võetavad talitluspidevuse tagamise meetmed.”

Selgitus

Selgitus

Talitluspidevuse tagamise meetmete lisamine korraldatud näitaja korraldaja käitumisjuhendis sätestatavate kohustuste hulka tagaks korraldatud näitaja kindluse, suurendaks läbipaistvust turuosaliste jaoks ning soodustaks asendusnäitajale üleminekut hädaolukorras, st korraldaja korraldatud näitaja korraldamise võime tõsise ja ootamatu häirete korral. Vt ka muudatus 17.

Talitluspidevuse tagamise meetmete lisamine korraldatud näitaja korraldaja käitumisjuhendis sätestatavate kohustuste hulka tagaks korraldatud näitaja kindluse, suurendaks läbipaistvust turuosaliste jaoks ning soodustaks asendusnäitajale üleminekut hädaolukorras, st korraldaja korraldatud näitaja korraldamise võime tõsise ja ootamatu häirete korral. Vt ka muudatus 17.

Muudatus 9

Muudatus 9

Artikli 20 lõige 1

„1.   Järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada kolmandas riigis asutatud korraldaja korraldatavaid näitajaid, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega;

| b) | korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis;

| c) | korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud näitajaid, esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

c)

korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud näitajaid, esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed;

| d) | korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 21 ja |
| --- | --- |

d)

korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 21 ja

| e) | käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv.” |
| --- | --- |

e)

käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv.”

„1.   Järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada kolmandas riigis asutatud
  asuvaid korraldaja korraldatavaid näitajaid kolme aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega
  vastu otsuse, millega tunnistatakse, et korraldatud näitaja korraldaja vastab selle kolmanda riigi õigusraamistikule ja järelevalvetavadele, kus korraldaja asub, eelkõige IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

komisjon on võtnud kooskõlas lõikega 2 vastu samaväärsuse otsuse, millega tunnistab selle kolmanda riigi õigusraamistiku ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega
  vastu otsuse, millega tunnistatakse, et korraldatud näitaja korraldaja vastab selle kolmanda riigi õigusraamistikule ja järelevalvetavadele, kus korraldaja asub, eelkõige IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetele;

| b) | korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

korraldaja on saanud tegevusloa või on registreeritud ja tema üle teostatakse järelevalvet asjaomases kolmandas riigis;

| c) | korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud näitajaid, ja esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed
  ja |
| --- | --- |

c)

korraldaja on teatanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele oma nõusolekust, et järelevalve alla kuuluvad üksused võivad liidus kasutada tema tegelikke või tulevasi korraldatud näitajaid, ja esitanud liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelu ja teatanud kolmandas riigis tema järelevalve eest vastutava pädeva asutuse andmed
  ja

| d) | korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 21; ja |
| --- | --- |

d)

korraldaja on nõuetekohaselt registreeritud vastavalt artiklile 21; ja

| e) | käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv.” |
| --- | --- |

e)

käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud koostööleping on kehtiv.”

Arvestades finantssektori korraldatud näitajaid käsitlevate õigusnormide erinevusi rahvusvahelisel tasandil, peaks samaväärsuse korra kehtestamist hoolikalt kaaluma ka finantsstabiilsuse seisukohast. Seetõttu tuleks kaaluda ka teatud liidus laialdaselt kasutatavate oluliste korraldatud näitajate kolmandates riikides asuvate korraldajate vabastamist samaväärsuse korra järgimisest kolme aasta jooksul. Kolmandas riigis asuv korraldaja peaks siiski tõestama oma vastavust asukohariigi õigusraamistikule, järelevalvetavadele ja IOSCO põhimõtetele. Sellisel juhul vabastataks korraldatud näitaja ajutiselt samaväärsuse nõuete täitmisest artikli 20 lõigete 2 ja 3 alusel. Nimetatud korrast kasusaavad korraldajad tuleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt eraldi registreerida (vt all). Tasakaalu saavutamiseks finantsstabiilsuse tagamise eesmärgi ning liidu- ja liiduvälistele korraldatud näitajate korraldajatele võrdsete tingimuste tagamise eesmärgi vahel tuleks kolmeaastane vabastus igal aastal uuesti üle hinnata. Seda saaks teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve komisjonilt saadud volituse alusel (vt muudatus 15).

Arvestades finantssektori korraldatud näitajaid käsitlevate õigusnormide erinevusi rahvusvahelisel tasandil, peaks samaväärsuse korra kehtestamist hoolikalt kaaluma ka finantsstabiilsuse seisukohast. Seetõttu tuleks kaaluda ka teatud liidus laialdaselt kasutatavate oluliste korraldatud näitajate kolmandates riikides asuvate korraldajate vabastamist samaväärsuse korra järgimisest kolme aasta jooksul. Kolmandas riigis asuv korraldaja peaks siiski tõestama oma vastavust asukohariigi õigusraamistikule, järelevalvetavadele ja IOSCO põhimõtetele. Sellisel juhul vabastataks korraldatud näitaja ajutiselt samaväärsuse nõuete täitmisest artikli 20 lõigete 2 ja 3 alusel. Nimetatud korrast kasusaavad korraldajad tuleks Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt eraldi registreerida (vt all). Tasakaalu saavutamiseks finantsstabiilsuse tagamise eesmärgi ning liidu- ja liiduvälistele korraldatud näitajate korraldajatele võrdsete tingimuste tagamise eesmärgi vahel tuleks kolmeaastane vabastus igal aastal uuesti üle hinnata. Seda saaks teha Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve komisjonilt saadud volituse alusel (vt muudatus 15).

Samuti peaks artikli 3 lõike 1 punktis 22 määratletud mõistet „asukoht”, mis on juriidilise isiku puhul riik, kus on isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, kasutama järjepidevalt kogu ettepandud määruse teksti ulatuses.

Samuti peaks artikli 3 lõike 1 punktis 22 määratletud mõistet „asukoht”, mis on juriidilise isiku puhul riik, kus on isiku registrijärgne või muu ametlik asukoht, kasutama järjepidevalt kogu ettepandud määruse teksti ulatuses.

Muudatus 10

Muudatus 10

Artikli 20 lõige 2 (uus)

„2.   Kolme aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumisest võivad järelevalve alla kuuluvad üksused kasutada kolmandas riigis asutatud korraldaja korraldatavaid korraldatud näitajaid, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | komisjon on vastu võtnud samaväärsuse otsuse kooskõlas lõikega 3, millega tunnistatakse selle kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega; |
| --- | --- |

a)

komisjon on vastu võtnud samaväärsuse otsuse kooskõlas lõikega 3, millega tunnistatakse selle kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad samaväärseks käesoleva määruse nõuetega;

| b) | korraldaja on volitatud või registreeritud ning allub järelevalvele selles kolmandas riigis; |
| --- | --- |

b)

korraldaja on volitatud või registreeritud ning allub järelevalvele selles kolmandas riigis;

| c) | korraldaja on teavitanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma nõusolekust lubada liidu järelevalve alla kuuluvatel üksustel kasutada oma kehtivaid või tulevasi korraldatud näitajaid, liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelust ja pädevast asutusest, kes vastutab järelevalve eest kolmandas riigis; |
| --- | --- |

c)

korraldaja on teavitanud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet oma nõusolekust lubada liidu järelevalve alla kuuluvatel üksustel kasutada oma kehtivaid või tulevasi korraldatud näitajaid, liidus kasutada lubatud korraldatud näitajate loetelust ja pädevast asutusest, kes vastutab järelevalve eest kolmandas riigis;

| d) | korraldaja on registreeritud artikli 21 kohaselt ja |
| --- | --- |

d)

korraldaja on registreeritud artikli 21 kohaselt ja

| e) | käesoleva artikli lõikes 4 osutatud koostöölepingud on kehtivad.” |
| --- | --- |

e)

käesoleva artikli lõikes 4 osutatud koostöölepingud on kehtivad.”

Selgitus

Selgitus

Uue artikli 20 lõikega 2 lisatav samaväärsuse kord jõustuks täies ulatuses pärast kolme aasta möödumist ettepandud määruse jõustumisest.

Uue artikli 20 lõikega 2 lisatav samaväärsuse kord jõustuks täies ulatuses pärast kolme aasta möödumist ettepandud määruse jõustumisest.

Muudatus 11

Muudatus 11

Artikli 20 lõige 2

„2.   Komisjon võib vastu võtta otsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist:

| a) | selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja |
| --- | --- |

a)

selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja

| b) | siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

b)

siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

„3
  2.   Lõike 2 eesmärgil võib komisjon vastu võtta otsuse, milles märgitakse, et kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad järgmist:

| a) | selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja |
| --- | --- |

a)

selles kolmandas riigis tegevusloa saanud või registreeritud korraldajad täidavad siduvaid nõudeid, mis on samaväärsed käesolevast määrusest tulenevate nõuetega, eelkõige võttes arvesse seda, kas kolmanda riigi õigusraamistik ja järelevalvetavad tagavad kooskõla 17. juulil 2013 avaldatud IOSCO finantssektori korraldatud näitajate põhimõtetega, ja

| b) | siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi. |
| --- | --- |

b)

siduvate nõuete üle teostatakse selles kolmandas riigis pidevat tõhusat järelevalvet ja riiklikku sundi.

Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 38 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.”

Selgitus

Selgitus

Ajutise leebema korra kehtestamise tõttu kolmeks aastaks ettepandud uue artikli 20 lõike 1 alusel oleks komisjoni samaväärsust tunnistav otsus uue artikli 20 lõike 2 alusel vajalik alles pärast kolme aasta möödumist ettepandud määruse jõustumisest.

Ajutise leebema korra kehtestamise tõttu kolmeks aastaks ettepandud uue artikli 20 lõike 1 alusel oleks komisjoni samaväärsust tunnistav otsus uue artikli 20 lõike 2 alusel vajalik alles pärast kolme aasta möödumist ettepandud määruse jõustumisest.

Muudatus 12

Muudatus 12

Artikli 20 lõige 3

„3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistik ja järelevalvetavad on tunnistatud samaväärseks kooskõlas lõikega 2. Koostöölepinguga kehtestatakse vähemalt: ...”

„3
  4.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve sõlmib koostöölepingud selliste kolmandate riikide pädevate asutustega, mille õigusraamistik ja järelevalvetavad on tunnistatud samaväärseks kooskõlas lõikega 2
  3. Koostöölepinguga kehtestatakse vähemalt: ...”

Selgitus

Selgitus

Muudatus on tingitud uue artikli 20 lõike 2 lisamisest.

Muudatus on tingitud uue artikli 20 lõike 2 lisamisest.

Muudatus 13

Muudatus 13

Artikli 20 lõige 4

„4.   Selleks et pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvevolitusi, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 3 osutatud koostöölepingute miinimumsisu.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.”

„4
  5.   Selleks et pädevad asutused ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve saaksid kasutada neile käesoleva määrusega antud järelevalvevolitusi, töötab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, millega määratakse kindlaks lõikes 3
  4 osutatud koostöölepingute miinimumsisu:

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt [XXX].

Komisjonile delegeeritakse õigus võtta vastu esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid määruse (EL) nr 1095/2010 artiklites 10–14 sätestatud korras.”

Selgitus

Selgitus

Muudatus on tingitud uue artikli 20 lõike 2 lisamisest.

Muudatus on tingitud uue artikli 20 lõike 2 lisamisest.

Muudatus 14

Muudatus 14

Artikli 21 lõiked 1 ja 2

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve registreerib korraldajad, kes on teatanud talle oma artikli 20 lõike 1 punktis c osutatud nõusolekust. Register on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil avalikult kättesaadav ning see sisaldab teavet korraldatud näitajate kohta, mida asjaomastel korraldajatel on lubatud korraldada, ja viidet pädevale asutusele, kes vastutab nende järelevalve eest kolmandas riigis.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kustutab lõikes 1 osutatud korraldaja lõikes 1 osutatud registrist, juhul kui:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või

| b) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2.” |
| --- | --- |

b)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2.”

„1.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve registreerib korraldajad, kes on teatanud talle oma artikli 20 lõike 1 punktis c ja artikli 20 lõike 2 punktis c osutatud nõusolekust. Register on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve veebisaidil avalikult kättesaadav ning see sisaldab teavet korraldatud näitajate kohta, mida asjaomastel korraldajatel on lubatud korraldada, ja viidet pädevale asutusele, kes vastutab nende järelevalve eest kolmandas riigis.

2.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kustutab lõikes 1 osutatud korraldaja lõikes 1 osutatud asjaomasest registrist, juhul kui:

| a) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja tegutseb viisil, mis selgelt kahjustab tema korraldatud näitajate kasutajate huve või turgude korrapärast toimimist, või

| b) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2
  1 punktiga a või artikli 20 lõikega 3.” |
| --- | --- |

b)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel on põhjendatud ja dokumentaalsetele tõenditele tuginev alus arvata, et korraldaja on tõsiselt rikkunud riigi õigusakte või muid tema suhtes kolmandas riigis kohaldatavaid sätteid, millele tuginedes võttis komisjon vastu otsuse kooskõlas artikli 20 lõikega 2
  1 punktiga a või artikli 20 lõikega 3.”

Selgitus

Selgitus

Kolmandas riigis asuvate, liidus laialdaselt kasutatavate ja artikli 20 lõike 1 alusel leebemale ajutisele korrale alluvate oluliste korraldatud näitajate korraldajate registripidaja rolli peaks komisjoni nimel samuti täitma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

Kolmandas riigis asuvate, liidus laialdaselt kasutatavate ja artikli 20 lõike 1 alusel leebemale ajutisele korrale alluvate oluliste korraldatud näitajate korraldajate registripidaja rolli peaks komisjoni nimel samuti täitma Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve.

Muudatus 15

Muudatus 15

Artikli 29 lõige 1

„1.   Iga liikmesriik määrab korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate jaoks asjaomase pädeva asutuse, kes täidab käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, ning teatab sellest komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.”

„1.   Iga liikmesriik määrab korraldajate ja järelevalve alla kuuluvate sisendandmete esitajate jaoks asjaomase riigi pädeva asutuse, kes täidab käesolevast määrusest tulenevaid ülesandeid, ning teatab sellest komisjonile ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele.”

Selleks, et välistada igasugune kahtlus seoses ühtse järelevalvemehhanismi alla kuuluvate asutuste finantskäitumist puudutavate järelevalveülesannete täitmisega riikide pädevate asutuste poolt, peaks täpsustama, et liikmesriigi poolt määratav pädev asutus peab olema riigi pädev asutus.

Selleks, et välistada igasugune kahtlus seoses ühtse järelevalvemehhanismi alla kuuluvate asutuste finantskäitumist puudutavate järelevalveülesannete täitmisega riikide pädevate asutuste poolt, peaks täpsustama, et liikmesriigi poolt määratav pädev asutus peab olema riigi pädev asutus.

Kuigi EKPSi liikmed on ettepandud määruse artikli 2 lõike 2 punkti a reguleerimisalast välja jäetud, mõistab EKP, et asjaomane erand ei mõjuta liikmesriikide pädevust määrata riigi keskpank riigi pädevaks asutuseks, kuna erand on seotud artikli 2 lõikes 1 osutatud tegevustega ning ettepandud määruses täpsustatud.

Kuigi EKPSi liikmed on ettepandud määruse artikli 2 lõike 2 punkti a reguleerimisalast välja jäetud, mõistab EKP, et asjaomane erand ei mõjuta liikmesriikide pädevust määrata riigi keskpank riigi pädevaks asutuseks, kuna erand on seotud artikli 2 lõikes 1 osutatud tegevustega ning ettepandud määruses täpsustatud.

Muudatus 16

Muudatus 16

Artikkel 40

„Komisjon vaatab käesoleva määruse ja eelkõige alljärgnevad küsimused 1. juuliks 2018 läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende kohta aruande:

| a) | artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste korraldatud näitajate ja kohustusliku osalemise korra ning artiklis 3 sätestatud olulise korraldatud näitaja määratluse toimimine ja tõhusus; |
| --- | --- |

a)

artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste korraldatud näitajate ja kohustusliku osalemise korra ning artiklis 3 sätestatud olulise korraldatud näitaja määratluse toimimine ja tõhusus;

| b) | VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate korraldatud näitajate suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus ja |
| --- | --- |

b)

VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate korraldatud näitajate suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus ja

| c) | artiklis 18 sätestatud sobivusnõude väärtus.” |
| --- | --- |

c)

artiklis 18 sätestatud sobivusnõude väärtus.”

„1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse ja eelkõige alljärgnevad küsimused 1. juuliks 2018 läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule nende kohta aruande:

| a) | artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste korraldatud näitajate ja kohustusliku osalemise korra ning artiklis 3 sätestatud olulise korraldatud näitaja määratluse toimimine ja tõhusus; |
| --- | --- |

a)

artiklites 13 ja 14 sätestatud oluliste korraldatud näitajate ja kohustusliku osalemise korra ning artiklis 3 sätestatud olulise korraldatud näitaja määratluse toimimine ja tõhusus;

| b) | VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate korraldatud näitajate suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus ja |
| --- | --- |

b)

VI jaotises sätestatud järelevalverežiimi ja artiklis 34 sätestatud kolleegiumide tõhusus ning teatavate korraldatud näitajate suhtes liidu organi korraldatud järelevalve asjakohasus ja

| c) | artiklis 18 sätestatud sobivusnõude väärtus. |
| --- | --- |

c)

artiklis 18 sätestatud sobivusnõude väärtus.

2.   Lisaks vaatab komisjon igal aastal läbi ja annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru artikli 20 lõike 1 kohaselt kehtestatud ajutise samaväärsuse korra toimimise ja tõhususe kohta. Komisjon võib volitada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet seda aruannet koostama. Esimene aruanne esitatakse [ühe aasta möödumisel määruse jõustumisest – pp/kk/2015].”

Selgitus

Selgitus

Arvestades ettepandud ajutise „leebema” samaväärsuse korra kehtestamisega kolmeks aastaks kolmandates riikides asuvatele, liidus laialdaselt kasutatavate korraldatud näitajate korraldajatele (vt uus artikli 20 lõige 1), peaks komisjon regulaarselt läbi vaatama ja aru andma asjaomase korra toimimise kohta ning õigus- ja järelevalveraamistiku kohta kolmandates riikides, kus selliste korraldatud näitajate korraldajad asuvad. Komisjon peaks volitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet koostama selle aruande komisjoni nimel.

Arvestades ettepandud ajutise „leebema” samaväärsuse korra kehtestamisega kolmeks aastaks kolmandates riikides asuvatele, liidus laialdaselt kasutatavate korraldatud näitajate korraldajatele (vt uus artikli 20 lõige 1), peaks komisjon regulaarselt läbi vaatama ja aru andma asjaomase korra toimimise kohta ning õigus- ja järelevalveraamistiku kohta kolmandates riikides, kus selliste korraldatud näitajate korraldajad asuvad. Komisjon peaks volitama Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet koostama selle aruande komisjoni nimel.

Muudatus 17

Muudatus 17

Artikkel 41

„Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates [12 kuud pärast jõustumist].

Artikli 13 lõiget 1 ja artiklit 34 kohaldatakse siiski alates [6 kuud pärast jõustumist].”

„Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates [12 kuud pärast jõustumist] järgmiste eranditega:

artikli 13 lõiget 1 ja artiklit 34 kohaldatakse siiski alates [6 kuud pärast jõustumist],

artikli 20 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse alates [36 kuud pärast jõustumist].”

Selgitus

Selgitus

Finantsstabiilsuse kaalutlustel on tehtud ettepanek lükata samaväärsuse korra täies ulatuses kohaldamine liidus laialdaselt kasutatavate korraldatud näitajate kolmandates riikides asuvate korraldajate suhtes edasi kolme aasta võrra, andes liiduvälistele riikidele aega ettepandud määrusega samaväärse järelevalveraamistiku kehtestamiseks.

Finantsstabiilsuse kaalutlustel on tehtud ettepanek lükata samaväärsuse korra täies ulatuses kohaldamine liidus laialdaselt kasutatavate korraldatud näitajate kolmandates riikides asuvate korraldajate suhtes edasi kolme aasta võrra, andes liiduvälistele riikidele aega ettepandud määrusega samaväärse järelevalveraamistiku kehtestamiseks.

Muudatus 18

Muudatus 18

I lisa D jao punkt 1

„1.   Artikli 9 kohaselt koostatav käitumisjuhend peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 7 ja 8, isikud, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja tema esindajate isikusamasuse hindamise ja sisendandmete esitaja esindajale tegevusloa andmise kord; |
| --- | --- |

a)

nõuded, millega tagatakse sisendandmete esitamine kooskõlas artiklitega 7 ja 8, isikud, kes võivad korraldajale sisendandmeid esitada, ning sisendandmete esitaja ja tema esindajate isikusamasuse hindamise ja sisendandmete esitaja esindajale tegevusloa andmise kord;

| b) | tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed, ja |
| --- | --- |

b)

tegevuspõhimõtted, mille eesmärk on tagada, et sisendandmete esitajad esitavad kõik asjaomased sisendandmed, ja

| c) | süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas:






  — | sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad korraldaja nõuetele; |
| --- | --- | --- |

c)

süsteemid ja kontrollimehhanismid, mille sisendandmete esitaja peab kehtestama, sealhulgas:

—

sisendandmete esitamise kord, sealhulgas sisendandmete esitaja kohustus täpsustada, kas sisendandmed on tehinguandmed ja kas need vastavad korraldaja nõuetele;

| — | sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted; |
| --- | --- |

—

sisendandmete esitamisel kaalutlusõiguse kasutamise põhimõtted;

| — | nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale esitamist valideerida; |
| --- | --- |

—

nõue, et sisendandmed tuleb enne korraldajale esitamist valideerida;

| — | andmete säilitamise kord; |
| --- | --- |

—

andmete säilitamise kord;

| — | kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded; |
| --- | --- |

—

kahtlastest sisendandmetest teatamise nõuded;

| — | konfliktide juhtimise nõuded.” |
| --- | --- |

—

konfliktide juhtimise nõuded.”

„1.   Artikli 9 kohaselt koostatav käitumisjuhend peab sisaldama vähemalt järgmist:

[....]

ja

| d) | talitluspidevuse tagamise meetmed, mida korraldatud näitaja korraldaja peab võtma korraldatud näitaja ootamatu häire korral, et tagada korraldatud näitaja kindlus ja suurendada läbipaistvust lõppkasutajate jaoks.” |
| --- | --- |

d)

talitluspidevuse tagamise meetmed, mida korraldatud näitaja korraldaja peab võtma korraldatud näitaja ootamatu häire korral, et tagada korraldatud näitaja kindlus ja suurendada läbipaistvust lõppkasutajate jaoks.”

Selgitus

Selgitus

Talitluspidevuse tagamise meetmete määratlemine korraldatud näitaja korraldaja tasemel tagaks korraldatud näitaja kindluse, suurendaks läbipaistvust turuosaliste jaoks ja soodustaks asendusnäitajale üleminekut hädaolukorras.

Talitluspidevuse tagamise meetmete määratlemine korraldatud näitaja korraldaja tasemel tagaks korraldatud näitaja kindluse, suurendaks läbipaistvust turuosaliste jaoks ja soodustaks asendusnäitajale üleminekut hädaolukorras.

Muudatus 19

Muudatus 19

II lisa punkti 4 alapunkti a kolmas taane

„4.   Tehinguandmed artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses on:

| a) | käitumisjuhendis sisendandmetele kehtestatud nõuetele vastavad sisendandmete esitaja tehingud:






  — | tagamata pankadevaheliste hoiuste turul; |
| --- | --- | --- |

a)

käitumisjuhendis sisendandmetele kehtestatud nõuetele vastavad sisendandmete esitaja tehingud:

—

tagamata pankadevaheliste hoiuste turul;

| — | muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel ja |
| --- | --- |

—

muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel ja

| — | muudel seotud turgudel (üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid, intressimäärafutuurid ja -optsioonid ning keskpanga operatsioonid).” |
| --- | --- |

—

muudel seotud turgudel (üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid, intressimäärafutuurid ja -optsioonid ning keskpanga operatsioonid).”

„4.   Tehinguandmed artikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses on:

| a) | käitumisjuhendis sisendandmetele kehtestatud nõuetele vastavad sisendandmete esitaja tehingud:






  — | tagamata pankadevaheliste hoiuste turul; |
| --- | --- | --- |

a)

käitumisjuhendis sisendandmetele kehtestatud nõuetele vastavad sisendandmete esitaja tehingud:

—

tagamata pankadevaheliste hoiuste turul;

| — | muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel ja |
| --- | --- |

—

muudel tagamata hoiuste, sealhulgas hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite turgudel ja

| — | muudel seotud turgudel (näiteks üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid,
  ja intressimäärafutuurid ja - optsioonid ning keskpanga operatsioonid).” |
| --- | --- |

—

muudel seotud turgudel (näiteks üleöö intressi vahetustehingud, repolepingud, valuutaforvardid,
  ja intressimäärafutuurid ja - optsioonid ning keskpanga operatsioonid).”

Selgitus

Selgitus

Mõiste „keskpanga operatsioonid” ulatus ei ole selgelt määratletud. Sisendandmete esitajad ei tohiks keskpankade ja sisendandmete esitajate rühma liikmete vahel rahapoliitika raames tehtavate tehingute andmeid kasutada korraldatud näitaja määratlemise jaoks sisendandmete esitamise eesmärgil, sest selliste andmete avaldamine võib halvendada keskpanga rahapoliitika tõhusust. Pealegi võib selliste tehingute andmete kasutamine pakkuda vastaspooltele ebapiisavat stiimulit rahapoliitika toimingutes osalemiseks ning seeläbi takistada rahapoliitika kohast rakendamist. Mis puudutab aga keskpankade omavahendite investeerimist, siis on nende maht võrreldes teiste toimingutega väike ning on seetõttu vähemoluline allikas andmete hankimiseks finantshulgimüügituru kohta.

Mõiste „keskpanga operatsioonid” ulatus ei ole selgelt määratletud. Sisendandmete esitajad ei tohiks keskpankade ja sisendandmete esitajate rühma liikmete vahel rahapoliitika raames tehtavate tehingute andmeid kasutada korraldatud näitaja määratlemise jaoks sisendandmete esitamise eesmärgil, sest selliste andmete avaldamine võib halvendada keskpanga rahapoliitika tõhusust. Pealegi võib selliste tehingute andmete kasutamine pakkuda vastaspooltele ebapiisavat stiimulit rahapoliitika toimingutes osalemiseks ning seeläbi takistada rahapoliitika kohast rakendamist. Mis puudutab aga keskpankade omavahendite investeerimist, siis on nende maht võrreldes teiste toimingutega väike ning on seetõttu vähemoluline allikas andmete hankimiseks finantshulgimüügituru kohta.

Muudatus 20

Muudatus 20

II lisa punkt 6

„Sisendandmete läbipaistvus

6.   Kui sisendandmed on hinnangud, avaldab korraldaja sisendandmed kolm kuud pärast nende esitamist; vastasel juhul avaldatakse sisendandmed kooskõlas artikliga 16.”

„


  Sisendandmete läbipaistvus

6.   Kui sisendandmed on hinnangud, avaldab korraldaja sisendandmed kolm kuud pärast nende esitamist; vastasel juhul avaldatakse sisendandmed kooskõlas artikliga 16
  .”

Selgitus

Selgitus

Seoses ettepanekuga jätta välja korraldajate sisendandmete avaldamise kohustus (vt muudatus 7) on käesolev punkt üleliigne. Pealegi ei ole avaldamise kuupäeva edasilükkamise osas ühtki selget põhjust käsitleda sisendandmeid, mis on hinnangud, erinevalt sisendandmetest, mis on tehinguandmed.

Seoses ettepanekuga jätta välja korraldajate sisendandmete avaldamise kohustus (vt muudatus 7) on käesolev punkt üleliigne. Pealegi ei ole avaldamise kuupäeva edasilükkamise osas ühtki selget põhjust käsitleda sisendandmeid, mis on hinnangud, erinevalt sisendandmetest, mis on tehinguandmed.

---

(1)  Rasvane kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/21

---

Teave rikkumismenetluse 2013/4108 kohta

2014/C 113/02

| 1. | Euroopa Komisjon teavitab asjaomaseid kaebuse esitajaid Hispaanias tehnilise joonestaja (delineante) kutsealale juurdepääsu puudutava rikkumismenetluse 2013/4108 seisust. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjon teavitab asjaomaseid kaebuse esitajaid Hispaanias tehnilise joonestaja (delineante) kutsealale juurdepääsu puudutava rikkumismenetluse 2013/4108 seisust.

| 2. | 21. juunil 2013 saatis komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 Hispaaniale märgukirja, millele vastuseks muutis Hispaania oma õigusakte ja saavutas vastavuse liidu õigusega. |
| --- | --- |

2.

21. juunil 2013 saatis komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 Hispaaniale märgukirja, millele vastuseks muutis Hispaania oma õigusakte ja saavutas vastavuse liidu õigusega.

| 3. | 21. veebruaril 2014 võttis Hispaania vastu kuningliku dekreedi 103/2014 (10. märtsi 2014. aasta BOE), millega muudetakse 8. novembri 2008. aasta kuninglikku dekreeti 1837/2008, millega võetakse Hispaania õigusesse üle direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Kuninglik dekreet 103/2014 on kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://www.boe.es/boe/dias/2014/03/10/pdfs/BOE-A-2014-2523.pdf. |
| --- | --- |

3.

21. veebruaril 2014 võttis Hispaania vastu kuningliku dekreedi 103/2014 (10. märtsi 2014. aasta BOE), millega muudetakse 8. novembri 2008. aasta kuninglikku dekreeti 1837/2008, millega võetakse Hispaania õigusesse üle direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Kuninglik dekreet 103/2014 on kättesaadav järgmisel veebiaadressil: http://www.boe.es/boe/dias/2014/03/10/pdfs/BOE-A-2014-2523.pdf.

| 4. | Kuningliku dekreedi 103/2014 artikli 1 punktidega 13 ja 14 muudetakse kuningliku dekreedi 1837/2008 VIII lisa, sätestades, et tehnilise joonestaja kutseala vastab kuningliku dekreedi 1837/2008 artikli 19 punkti 2 kohasele haridustasemele, mis vastab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punktis b nimetatud tunnistusele. |
| --- | --- |

4.

Kuningliku dekreedi 103/2014 artikli 1 punktidega 13 ja 14 muudetakse kuningliku dekreedi 1837/2008 VIII lisa, sätestades, et tehnilise joonestaja kutseala vastab kuningliku dekreedi 1837/2008 artikli 19 punkti 2 kohasele haridustasemele, mis vastab direktiivi 2005/36/EÜ artikli 11 punktis b nimetatud tunnistusele.

| 5. | Teistes liikmesriikides kutsekvalifikatsiooni omandanute võimaliku diskrimineerimise probleem on konkreetselt tehnilise joonestaja kutseala puhul järelikult lahendatud ja kuningliku dekreediga 103/2014 muudetud kuninglik dekreet 1837/2008 tundub olevat direktiiviga 2005/36/EÜ kooskõlas. |
| --- | --- |

5.

Teistes liikmesriikides kutsekvalifikatsiooni omandanute võimaliku diskrimineerimise probleem on konkreetselt tehnilise joonestaja kutseala puhul järelikult lahendatud ja kuningliku dekreediga 103/2014 muudetud kuninglik dekreet 1837/2008 tundub olevat direktiiviga 2005/36/EÜ kooskõlas.

| 6. | Sellest tulenevalt teatatakse kaebuse esitajatele, et rikkumismenetlust 2013/4108 korraldav talitus kavatseb teha komisjonile ettepaneku lõpetada see menetlus ühel järgmistest koosolekutest. Kui kaebuse esitajatel on aga uusi andmeid, mis võivad tõendada, et liidu õigust on rikutud, palutakse neil need edastada neile sobival ajal, ent mitte hiljem kui neli nädalat pärast käesoleva dokumendi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, mil komisjon võib menetluse lõpetada.
  Aadress:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale Marché intérieur et Services |
| Unité E4: Libre circulation des professions |
| rue de Spa / Spastraat 2 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e-post: Markt-E4@ec.europa.eu |

6.

Sellest tulenevalt teatatakse kaebuse esitajatele, et rikkumismenetlust 2013/4108 korraldav talitus kavatseb teha komisjonile ettepaneku lõpetada see menetlus ühel järgmistest koosolekutest. Kui kaebuse esitajatel on aga uusi andmeid, mis võivad tõendada, et liidu õigust on rikutud, palutakse neil need edastada neile sobival ajal, ent mitte hiljem kui neli nädalat pärast käesoleva dokumendi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, mil komisjon võib menetluse lõpetada.

Aadress:

Commission européenne

Direction générale Marché intérieur et Services

Unité E4: Libre circulation des professions

rue de Spa / Spastraat 2

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-post: Markt-E4@ec.europa.eu

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

9. aprill 2014,

millega võetakse vastu nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1 kohta

2014/C 113/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 314,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, (1) eriti selle artiklit 41,

ning arvestades järgmist:

| — | liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2); |
| --- | --- |

—

liidu 2014. aasta eelarve võeti lõplikult vastu 20. novembril 2013 (2);

| — | komisjon esitas 11. veebruaril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1, |
| --- | --- |

—

komisjon esitas 11. veebruaril 2014 ettepaneku, mis sisaldab 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nõukogu seisukoht Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 1 kohta võeti vastu 9. aprillil 2014.

Lähtudes Euroopa Kohtu 11. juuli 1985. aasta otsusest liidetud kohtuasjades 87, 130/77, 22/83, 9 ja 10/84, (3) tuletab nõukogu meelde, et eelarve märkused ei ole siduvad ning need ei mõjuta seadusandlike aktide kehtivate sätete kohaldamist.

Nõukogu seisukoha täielik tekst on saadaval tutvumiseks või allalaadimiseks nõukogu veebisaidil http://www.consilium.europa.eu/.

Brüssel, 9. aprill 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

D. KOURKOULAS

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 51, 20.2.2014, lk 1.

2

(3)  EKL 1985, lk 11-2524, eelkõige punkt 56.

3

---

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/24

---

Teatis isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu otsuses 2013/183/ÜVJP (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) sätestatud piiravaid meetmeid

2014/C 113/04

Nõukogu otsuse 2013/183/ÜVJP (1) (mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid) II ja III lisas loetletud isikutele ja üksustele tehakse teatavaks järgmine teave.

Pärast eespool nimetatud lisadesse kantud isikute ja üksuste loetelu läbivaatamist leppis Euroopa Liidu Nõukogu kokku, et otsuses 2013/183/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kohaldamist nimetatud isikute ja üksuste suhtes tuleks jätkata.

Kõnealuste isikute ja üksuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud nõukogu määruse (EÜ) nr 329/2007 (2) II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artiklit 7).

Asjaomased isikud ja üksused võivad enne 15. jaanuari 2015 esitada nõukogule järgmisel aadressil koos lisadokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loeteludesse uuesti läbi vaadataks:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu.

Saadud tähelepanekuid võetakse arvesse kõnealuste loetelude korrapärasel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse 2013/183/ÜVJP artikli 22 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 111, 23.4.2013, lk 52.

(2)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 1.

---

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/25 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/25

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/216/ÜVJP, ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 381/2014, teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas

2014/C 113/05

Nõukogu otsuse 2014/119/ÜVJP (1) (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega 2014/216/ÜVJP) (2) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 208/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 381/2014 (4) teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas) I lisas esitatud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et eespool nimetatud lisades esitatud isikud tuleks kanda nende isikute ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/119/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas. Nende isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 208/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule koos lisadokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetelusse uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustele.

---

(1)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 26.

(2)  ELT L 111, 15.4.2014.

(3)  ELT L 66, 6.3.2014, lk 1.

(4)  ELT L 111, 15.4.2014, lk 33.

---

Euroopa Komisjon

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/26

---

Euro vahetuskurss (1)

14. aprill 2014

2014/C 113/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3827 |
| JPY | Jaapani jeen | 140,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4664 |
| GBP | Inglise nael | 0,82740 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0688 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2154 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,2400 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,466 |
| HUF | Ungari forint | 307,47 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| PLN | Poola zlott | 4,1824 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4678 |
| TRY | Türgi liir | 2,9410 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4692 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5163 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,7206 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5962 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7314 |
| KRW | Korea vonn | 1 439,66 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,5156 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,5997 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6215 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 814,51 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4947 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,543 |
| RUB | Vene rubla | 49,5378 |
| THB | Tai baat | 44,638 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0648 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,0491 |
| INR | India ruupia | 83,2058 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3827

JPY

Jaapani jeen

140,87

DKK

Taani kroon

7,4664

GBP

Inglise nael

0,82740

SEK

Rootsi kroon

9,0688

CHF

Šveitsi frank

1,2154

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,2400

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,466

HUF

Ungari forint

307,47

LTL

Leedu litt

3,4528

PLN

Poola zlott

4,1824

RON

Rumeenia leu

4,4678

TRY

Türgi liir

2,9410

AUD

Austraalia dollar

1,4692

CAD

Kanada dollar

1,5163

HKD

Hongkongi dollar

10,7206

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5962

SGD

Singapuri dollar

1,7314

KRW

Korea vonn

1 439,66

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,5156

CNY

Hiina jüaan

8,5997

HRK

Horvaatia kuna

7,6215

IDR

Indoneesia ruupia

15 814,51

MYR

Malaisia ringit

4,4947

PHP

Filipiini peeso

61,543

RUB

Vene rubla

49,5378

THB

Tai baat

44,638

BRL

Brasiilia reaal

3,0648

MXN

Mehhiko peeso

18,0491

INR

India ruupia

83,2058

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/27

---

Konkursikutse – Euroopa Liidu ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogramm

2014/C 113/07

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Euroopa Komisjon esitab konkursikutse (viide ECFIN 2014 001/A4), et korraldada ELi ettevõtlus- ja tarbijauuringute kooskõlastatud ühisprogrammi raames uuringuid EL 28 liikmesriigis ja järgmistes kandidaatriikides: Island, Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia Vabariik ja Türgi.

Programmi eesmärk on koguda teavet ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide majandusliku olukorra kohta, et majandus- ja rahaliidu (EMU) töö korraldamise eesmärgil saaks nende majandustsükleid võrrelda. Kõnealusest programmist on saanud asendamatu vahend EMU majandusjärelevalve protsessis ning majanduspoliitika üldiste eesmärkide saavutamisel.

Uuringute sihtrühm on nii tootmis- (tööstus- ja investeeringute uuringud), ehitus-, jaekaubandus- ja teenuste sektori juhid kui ka tarbijad. Komisjon soovib sõlmida lepinguid asutustega, kes on kvalifitseeritud läbi viima ühte või mitut järgmistest uuringutest:

| — | tööstusuuring, |
| --- | --- |

—

tööstusuuring,

| — | investeeringute uuring, |
| --- | --- |

—

investeeringute uuring,

| — | ehitusuuring, |
| --- | --- |

—

ehitusuuring,

| — | jaekaubanduse uuring, |
| --- | --- |

—

jaekaubanduse uuring,

| — | teenuste uuring, |
| --- | --- |

—

teenuste uuring,

| — | tarbijauuring, |
| --- | --- |

—

tarbijauuring,

| — | sihtuuringud aktuaalsetel majandusteemadel. Lisaks igakuistele uuringutele korraldatakse aeg-ajalt kõnealuseid sihtuuringuid, kasutades sama valimit, et koguda teavet teatud majanduspoliitiliste küsimuste kohta. |
| --- | --- |

—

sihtuuringud aktuaalsetel majandusteemadel. Lisaks igakuistele uuringutele korraldatakse aeg-ajalt kõnealuseid sihtuuringuid, kasutades sama valimit, et koguda teavet teatud majanduspoliitiliste küsimuste kohta.

Selleks sõlmitakse kuni kuueks aastaks koostöö raamlepingud. Kõnealuse partnerluse raamlepingu alusel võivad osalised sõlmida kuus konkreetset aastast toetuslepingut.

Komisjonis vastutab lepingute sõlmimise ja haldamise eest majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat.

2.   Kõlblikkuskriteeriumid

Käesoleva konkursikutse raames on kõlblikud üksnes taotlused juriidilistelt isikutelt, kes on asutatud järgmistes riikides:

| — | ELi liikmesriigid, |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriigid,

| — | kandidaatriigid ja |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid ja

| — | EFTA ja EMP riigid. |
| --- | --- |

—

EFTA ja EMP riigid.

3.   Projekti eelarve ja kestus

Kõigi uuringute aastane kogueelarve on ligikaudu 5 620 000 eurot (viis miljonit kuussada kakskümmend tuhat eurot). ELi toetus on piiratud maksimaalse kaasrahastamise määraga, milleks on 50 % iga uuringu toetuskõlblikest kuludest. Komisjon jätab endale õiguse mitte jaotada kogu kasutada olevat summat.

Toetuse saajad valitakse maksimaalselt kuueks aastaks. Sõlmida võib kuus konkreetset aastast toetuslepingut. Esimese aasta tegevus hõlmab ajavahemikku 1. mai 2015 kuni 30. aprill 2016.

4.   Taotluste esitamise tähtpäev

Taotlused tuleb saata 18. juuniks 2014.

| posti teel:

  Call for proposals


  Ref. ECFIN 2014 001/A4

  European Commission
  Unit ECFIN/R3 – Mr J.VERHAEVEN





  Office N105 01/034 |
| --- |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

posti teel:

Call for proposals

Ref. ECFIN 2014 001/A4

European Commission

Unit ECFIN/R3 – Mr J.VERHAEVEN

Office N105 01/034

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

Kulleriga või kohale tuues:

Call for proposals

Ref. ECFIN 2014 001/A4

European Commission

Unit ECFIN/R3 – Mr J.VERHAEVEN

| Office N105 01/034 |
| --- |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussels (Evere) |
| BELGIQUE/BELGIË |

Office N105 01/034

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussels (Evere)

BELGIQUE/BELGIË

5.   Lisateave

Konkursikutse üksikasjalik kirjeldus, taotlusvorm ja selle lisad on kättesaadavad europa.eu veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/procurement_grants/grants/proposals/index_en.htm

Taotlused peavad vastama ametlikele nõuetele, mis on sätestatud konkursikutse üksikasjalikus kirjelduses. Taotlus tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, kasutades taotlusvormi ja muid nõutud standardvorme. Eelistatud on siiski ingliskeelsed taotlused, kuna see lihtsustab hindamist. Kui taotleja peab vajalikuks esitada lisateavet, võib ta esitada selle eraldi lehtedel.

Taotlusi hinnatakse läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt. Hindamiskomitee hindab kõiki taotlusi, lähtudes kõlblikkus-, tagasilükkamis-, valiku- ning lepingu sõlmimise kriteeriumidest, nagu määratletud eespool nimetatud kirjelduses.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/29

---

Teatis ettevõtjatele — Teatavate tööstus- ja põllumajandustoodete suhtes kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tariifide peatamist käsitlevate taotluste uus voor

2014/C 113/08

Ettevõtjatele on teatatud, et komisjon on saanud taotlusi 2015. aasta jaanuari vooruks kooskõlas ühepoolsete tariifide peatamist ja tariifikvoote käsitleva komisjoni teatises (2011/C 363/02) (1) ettenähtud halduskokkulepetega.

Selliste toodete loetelu, mille suhtes on taotletud tollimaksu peatamist, on nüüd kättesaadav tolliliitu käsitleval Euroopa Komisjoni temaatilisel veebisaidil (2).

Ettevõtjatele on ka teatatud, et kohalike ametiasutuste kaudu komisjonile uute taotluste kohta vastuväidete esitamise tähtaeg on 17. juuni 2014, mis on tolliküsimuste töörühma teise kavandatud koosoleku kuupäev.

Taotluste staatusest ülevaate saamiseks soovitatakse ettevõtjatel regulaarselt jälgida kõnealust loetelu.

Lisateavet ühepoolsete tariifide peatamise menetluse kohta saab Euroopa veebisaidilt:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  ELT C 363, 13.12.2011, lk 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=en

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/30

---

RIIGIABI

SA.14093 (C76/2002) – Belgia – Charleroi lennujaam

SA.18857 (2012/C) – Rootsi – Västeråsi lennujaam

SA.19880 and SA.32576 (2012/C) – Saksamaa – Niederrhein Weeze lennujaam

SA.21121 (C29/2008), SA.32833 (2011/C) – Saksamaa – Frankfurt-Hahni lennujaam

SA.21877 (C24/2007), SA.27585 ja SA.31149 (2012/C) – Saksamaa – Lübecki lennujaam

SA.22030 (C26/2007) ja SA.29404 (2012/C) – Saksamaa – Dortmundi lennujaam, NEO ja NERES

SA.22614 (C53/2007) – Prantsusmaa – Pau lennujaam

SA.23098 (C37/2007) – Itaalia – Alghero lennujaam

SA.24221 (2012/C) – Austria – Klagenfurti lennujaam

SA.26190 (2012/C) – Saksamaa – Saarbrückeni lennujaam

SA.26494 (2012/C) – Prantsusmaa – La Rochelle’i lennujaam

SA.26500 (2012/C) – Saksamaa – Altenburg Nobitzi lennujaam

SA.26818 (2010/C) – Itaalia – Stretto lennujaam

SA.27339 (2012/C) – Saksamaa – Zweibrückeni lennujaam

SA.30743 (2011/C) – Saksamaa – Leipzig-Halle lennujaama taristuga seotud meetmete rahastamine

SA.30931 (2011/C) – Rumeenia – Rumeenia lennujaamad

SA.31662 (2011/C) – Rumeenia – Timisoara lennujaam

SA.33909 (2013/C) – Hispaania – Girona lennujaam ja Reusi lennujaam

SA.33960 (2012/C) – Prantsusmaa – Laenuvais’ lennujaam

SA.33963 (2012/C) – Prantsusmaa – Angoulême’i lennujaam

SA.33962 (2012/C) – Prantsusmaa – Carcassonne’i lennujaam

SA.33961 (2012/C) – Prantsusmaa – Nîmes’i lennujaam

SA.33983 (2013/C) – Itaalia – Üldist majandushuvi pakkuv teenus Sardiinia lennujaamades

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2014/C 113/09

31. märtsil 2014 võttis komisjon vastu ELi suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (1). Need suunised jõustuvad 4. aprillil 2014. Kooskõlas kõnealuste suuniste jaotisega 8.6 hindab komisjon eelkõige ülal nimetatud pooleliolevate ametlike uurimismenetluste raames mis tahes võimaliku kohaldatava riigiabimeetme vastavust samade suuniste 5. jaotises esitatud kriteeriumidele.

Pidades silmas lennujaamadele ja -ettevõtjatele antavat riigiabi käsitlevate ELi suuniste jõustumist, võivad liikmesriigid ja huvitatud isikud saata 20 tööpäeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest oma märkused nende meetmete kohta, mille suhtes on komisjon algatanud ülal nimetatud ametliku uurimismenetluse, järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: Madou 12/59 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: Madou 12/59

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Huvitatud isikute märkused edastatakse nimetatud käimasoleva ametliku uurimismenetlusega seotud liikmesriigile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad märkuste esitamise ajal kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

---

(1)  ELT C 99, 4.4.2014, lk 3.

---

Parandused

| 15.4.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.4.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/32

---

Parandus vastavalt direktiivi 93/7/EMÜ artiklile 3 avaldatavas nimekirjas keskasutustest, kelle liikmesriigid on nimetanud tegelema liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamisega

(
  Euroopa Liidu Teataja C 55, 26. veebruar 2014
  )

2014/C 113/10

Leheküljel 10 Slovakkia puhul märgitud keskasutusele lisatakse järgmine keskasutus:

| „Slovakkia | Ministerstvo kultúry SR |
| --- | --- |
| sekcia kultúrneho dedičstva |
| Nám. SNP 33 |
| 813 33 Bratislava 1 |
| SLOVENSKO/SLOVAKIA |
| Kontaktisik: Pavol Šimunič |
| Tel +421 220482414 |
| Faks +421 220482476 |
| E-post: skd@culture.gov.sk” |

„Slovakkia

Ministerstvo kultúry SR

sekcia kultúrneho dedičstva

Nám. SNP 33

813 33 Bratislava 1

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Kontaktisik: Pavol Šimunič

Tel +421 220482414

Faks +421 220482476

E-post: skd@culture.gov.sk”

---