# Jurnalul Oficial C 109/2014

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 109 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5711 aprilie 2014 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 109

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5711 aprilie 2014

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 109/01 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6541 — Glencore/Xstrata) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 109/01

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.6541 — Glencore/Xstrata) (
  1
  )

1

1

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2014/C 109/02 | Avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2013 cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor norme uniforme şi a unei proceduri uniforme de rezoluţie a instituţiilor de credit şi a anumitor întreprinderi de investiţii în cadrul unui mecanism unic de rezoluţie şi al unui fond unic de rezoluţie bancară şi de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului (CON/2013/76) | 2 |

III   Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

2014/C 109/02

Avizul Băncii Centrale Europene din 6 noiembrie 2013 cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor norme uniforme şi a unei proceduri uniforme de rezoluţie a instituţiilor de credit şi a anumitor întreprinderi de investiţii în cadrul unui mecanism unic de rezoluţie şi al unui fond unic de rezoluţie bancară şi de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului (CON/2013/76)

2

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 109/03 | Rata de schimb a monedei euro | 26 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2014/C 109/03

Rata de schimb a monedei euro

26

| | V   Anunţuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 109/04 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 27 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI |
| | Comisia Europeană |
| 2014/C 109/05 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7145 — Veolia Environnement/Dalkia International) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 32 |
| 2014/C 109/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7185 — Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  ) | 33 |
| 2014/C 109/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7211 — AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 34 |

V   Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2014/C 109/04

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

27

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

2014/C 109/05

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7145 — Veolia Environnement/Dalkia International) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

32

2014/C 109/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7185 — Agroenergi/Neova Pellets) (
  1
  )

1

33

2014/C 109/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.7211 — AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/1

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.6541 — Glencore/Xstrata)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 109/01

La 22 noiembrie 2012, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eurlex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6541. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eurlex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32012M6541. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

Banca Centrală Europeană

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/2

---

AVIZUL BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 6 noiembrie 2013

cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor norme uniforme şi a unei proceduri uniforme de rezoluţie a instituţiilor de credit şi a anumitor întreprinderi de investiţii în cadrul unui mecanism unic de rezoluţie şi al unui fond unic de rezoluţie bancară şi de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului

(CON/2013/76)

2014/C 109/02

Introducere şi temei juridic

La 3 septembrie 2013, Banca Centrală Europeană (BCE) a primit din partea Consiliului Uniunii Europene o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de stabilire a unor norme uniforme şi a unei proceduri uniforme de rezoluţie a instituţiilor de credit şi a anumitor întreprinderi de investiţii în cadrul unui mecanism unic de rezoluţie şi al unui fond unic de rezoluţie bancară şi de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European şi al Consiliului (1) (denumit în continuare „regulamentul propus”). La 14 octombrie 2013, BCE a primit din partea Parlamentului European o solicitare de emitere a unui aviz cu privire la regulamentul propus.

Competenţa BCE de a emite un aviz se întemeiază pe articolul 127 alineatul (4) şi articolul 282 alineatul (5) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, deoarece regulamentul propus cuprinde dispoziţii care afectează misiunile BCE privind politicile în domeniul supravegherii prudenţiale a instituţiilor de credit şi a altor instituţii financiare, cu excepţia întreprinderilor de asigurări, astfel cum se prevede la articolul 127 alineatul (6) din tratat, şi dispoziţii care afectează contribuţia Sistemului European al Băncilor Centrale la buna desfăşurare a politicilor în ceea ce priveşte stabilitatea sistemului financiar, astfel cum se prevede la articolul 127 alineatul (5) din tratat. În conformitate cu articolul 17.5 prima teză din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene, Consiliul guvernatorilor adoptă prezentul aviz.

1.   Observaţii generale

BCE susţine pe deplin instituirea unui mecanism unic de rezoluţie (MUR), care va contribui la consolidarea arhitecturii şi stabilităţii uniunii economice şi monetare. De asemenea, cu această ocazie, BCE reaminteşte poziţia exprimată în avizul său din 27 noiembrie 2012 cu privire la o propunere de regulament al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit şi o propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorităţii europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (CON/2012/96) (2), şi anume că MUR este o suplimentare necesară a mecanismului unic de supraveghere (MUS) în vederea bunei funcţionări a unei uniuni a pieţelor financiare. Prin urmare, un astfel de mecanism trebuie să existe deja la momentul asumării de către BCE a responsabilităţii de supraveghere. Regulamentul propus cuprinde trei elemente esenţiale pentru o rezoluţie efectivă, şi anume: (a) un sistem unic, (b) o autoritate unică şi (c) un fond unic. Regulamentul propus răspunde concluziilor Consiliului European din 13-14 decembrie 2012 şi 27-28 iunie 2013 (3), care se bazează pe raportul „Towards a genuine Economic and Monetary Union” („Către o veritabilă uniune economică şi monetară”) (4).

BCE consideră că principiile generale stabilite în paragrafele următoare au o importanţă esenţială pentru eficacitatea MUR şi apreciază faptul că, în general, acestea sunt reflectate în regulamentul propus.

1.1   Domeniul de aplicare al MUR ar trebui să acopere toate instituţiile de credit stabilite în statele membre care participă la MUS.

1.2   În centrul MUR ar trebui să se găsească o autoritate unică de rezoluţie (AUR) puternică şi independentă, cu suficiente puteri decizionale pentru a lua măsuri de rezoluţie în interesul stabilităţii zonei euro şi a Uniunii în ansamblu. MUR este o suplimentare necesară a MUS (5), întrucât nivelurile decizionale şi de responsabilitate pentru rezoluţie şi supraveghere trebuie aliniate. În această privinţă, BCE împărtăşeşte opinia Comisiei, conform căreia un asemenea mecanism unic este mai bine plasat să garanteze măsuri optime de rezoluţie, inclusiv o împărţire adecvată a sarcinilor, decât o reţea de autorităţi naţionale de rezoluţie. Coordonarea dintre sistemele naţionale de rezoluţie nu s-a dovedit suficientă pentru a obţine deciziile de rezoluţie cele mai prompte şi mai eficiente din punct de vedere al costurilor, în special în context transfrontalier.

1.3   Procesul decizional ar trebui să permită luarea promptă şi eficientă a deciziilor, dacă este necesar într-un interval de timp foarte scurt, precum câteva zile sau câteva ore, după caz. Acesta ar trebui să se bazeze pe o planificare adecvată a rezoluţiei.

1.4   AUR ar trebui să aibă competenţe, instrumente şi resurse financiare adecvate pentru rezoluţia instituţiilor, astfel cum se prevede în viitoarea Directivă privind redresarea şi rezoluţia bancară (DRRB).

1.5   AUR ar trebui să aibă acces la finanţarea rezoluţiei prin intermediul unui Fond unic de rezoluţie bancară (FURB) care ar trebui finanţat prin contribuţii ex-ante pe bază de risc din partea tuturor băncilor care fac obiectul MUR, acestea urmând a fi suplimentate prin contribuţii ex-post atunci când este necesar. În plus, ar trebui să fie disponibil un mecanism de sprijin public temporar şi neutru din punct de vedere fiscal, care ar putea fi furnizat sub forma unei linii de credit către FURB.

1.6   Cadrul avut în vedere pentru MUR ar trebui să prevadă o coordonare strânsă între funcţia de rezoluţie a MUR şi funcţia de supraveghere a SSM, recunoscând şi respectând totodată responsabilităţile instituţionale respective.

Atât MUS, cât şi MUR sunt elemente esenţiale ale cadrului financiar integrat al uniunii bancare, ceea ce va contribui la ruperea legăturii dintre bănci şi entităţile suverane în statele membre în cauză şi la inversarea procesului actual de fragmentare a pieţelor financiare.

BCE sprijină cu fermitate calendarul preconizat pentru MUR. În cadrul acestui calendar, MUR ar intra în vigoare până la jumătatea anului 2014 şi ar deveni operaţional pe deplin până la 1 ianuarie 2015. Acest calendar ia în considerare faptul că MUR este un element cheie al uniunii bancare.

2.   Observaţii specifice

2.1   Temeiul juridic

Comisia sugerează fundamentarea regulamentului propus pe articolul 114 din tratat, care permite adoptarea de măsuri pentru apropierea dispoziţiilor naţionale care au ca obiect instituirea şi funcţionarea pieţei interne. BCE este conştientă de evaluările actuale făcute de alte instituţii ale Uniunii cu privire la temeiul juridic propus şi observă modificările care au fost sugerate cu privire la regulamentul propus pentru a se asigura că articolul 114 este un temei juridic posibil pentru atingerea obiectivului regulamentului propus de păstrare a integrităţii şi de îmbunătăţire a funcţionării pieţei interne prin aplicarea uniformă a unui set unic de reguli de rezoluţie de către o autoritate a Uniunii şi prin accesul la FURB.

2.2   Guvernanţa şi răspunderea Comitetului unic de rezoluţie

BCE apreciază în general cadrul de guvernanţă propus, în special faptul că nicio parte, în special autorităţile naţionale de rezoluţie, nu va avea drept de veto în procesul decizional al Comitetului unic de rezoluţie (denumit în continuare „Comitet de rezoluţie”). Deşi competenţa decizională finală pentru rezoluţia efectivă a unei instituţii de credit aparţine Comisiei, Comitetul de rezoluţie va avea competenţe largi şi independente de pregătire a planurilor de rezoluţie (6) şi a schemelor de rezoluţie (7) şi de a cere punerea în aplicare a acestora. Este extrem de importantă asigurarea unui proces decizional eficient şi prompt prin intermediul capacităţii decizionale şi al modalităţilor de vot ale MUR, în special în perioade de criză. Responsabilităţile autorităţilor implicate în procesul de rezoluţie ar trebui definite mai precis pentru a evita orice duplicare sau suprapunere de competenţe. În ceea ce priveşte competenţele Comitetului de rezoluţie, o descriere mai cuprinzătoare a modului în care aceste competenţe vor fi executate ar îmbunătăţi conformitatea cu doctrina Meroni
   (8), în măsura necesară, cu scopul de a asigura totodată că există suficientă flexibilitate pentru a trata fiecare caz individual de rezoluţie. În fine, regulamentul propus trebuie să asigure că orice decizie efectivă de rezoluţie a Comisiei este luată cu promptitudinea necesară (9).

BCE apreciază cadrul propus pentru răspunderea Comitetului de rezoluţie, care corespunde cadrului instituţional al Uniunii. Acordul dintre Parlamentul European şi Comitetul de rezoluţie privind modalităţile practice de exercitare a controlului democratic şi a supravegherii (10) ar trebui să respecte confidenţialitatea, în conformitate cu legislaţia naţională şi a Uniunii, în special cu privire la informaţiile în materie de supraveghere obţinute de Comitetul de rezoluţie de la BCE şi autorităţile naţionale competente.

2.3   Cooperarea între autorităţile de rezoluţie şi de supraveghere

BCE apreciază cooperarea strânsă preconizată între autorităţile de supraveghere şi autorităţile de rezoluţie (11). În ceea ce priveşte BCE, misiunile şi responsabilităţile prevăzute în regulamentul propus ar trebui să se încadreze în şi să nu depăşească misiunile conferite BCE prin tratat, prin Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale şi al Băncii Centrale Europene („Statutul SEBC”) şi, în special, prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuţii specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit (12) („Regulamentul privind MUS”). BCE observă că regulamentul propus nu îi conferă misiuni sau responsabilităţi noi, dar prevede o strânsă cooperare şi schimbul de informaţii (13). Din motive de claritate, BCE recomandă ca trimiterile la misiunile şi responsabilităţile BCE din regulamentul propus să facă trimitere, după caz, la misiunile şi responsabilităţile BCE conferite acesteia prin Regulamentul privind MUS (14).

De asemenea, BCE observă că regulamentul propus prevede că, în cazul în care BCE invită un reprezentant al Comitetului de rezoluţie să participe la Consiliul de supraveghere al BCE, Comitetul de rezoluţie numeşte un reprezentant. Cu toate acestea, Regulamentul privind MUS prevede că, după instituirea Comitetului de rezoluţie, Consiliul de supraveghere al BCE îl poate invita pe preşedintele Autorităţii europene de rezoluţie să participe la reuniunile Consiliului de supraveghere (15), în calitate de observator. Pentru a asigura o consecvenţă deplină, regulamentul propus trebuie modificat în consecinţă (16).

Este esenţial ca rolurile şi responsabilităţile autorităţilor de rezoluţie şi ale autorităţilor de supraveghere să rămână distincte înainte de apariţia unei crize şi în prima fază a unei crize, când o autoritate de supraveghere poate aplica unei instituţii de credit măsuri de intervenţie timpurie, precum şi pentru evaluarea condiţiilor de rezoluţie şi de depreciere a elementelor de capital.

În primul rând, în faza de intervenţie timpurie, responsabilitatea unică cu privire la acţiunile sau măsurile luate aparţine autorităţii de supraveghere. La aplicarea măsurilor de intervenţie timpurie, este important ca autoritatea de supraveghere să informeze Comitetul de rezoluţie fără întârzieri nejustificate. Cu toate acestea, sarcina propusă pentru BCE (sau pentru autorităţile naţionale de supraveghere) de a consulta autorităţile de rezoluţie înainte de a lua măsuri suplimentare de intervenţie timpurie nu corespunde necesităţii de a lua măsuri prompte şi eficace de intervenţie timpurie în baza unui sistem integrat de responsabilitate unică de supraveghere. Prin urmare, ar trebui să se prevadă ca BCE sau autoritatea naţională de supraveghere doar să notifice autorităţile de rezoluţie cu privire la asemenea acţiuni cât mai curând posibil (17). În plus, în faza de intervenţie timpurie Comitetul de rezoluţie ar trebui să-şi desfăşoare activităţile pregătitoare interne astfel încât să evite subminarea încrederii pieţei şi, eventual, înrăutăţirea situaţiei instituţiei relevante. Prin urmare, activităţi precum solicitarea de informaţii şi inspecţiile la faţa locului ar trebui desfăşurate în primul rând de către autoritatea de supraveghere, care, în conformitate cu DRRB, ar furniza autorităţii de rezoluţie toate informaţiile necesare pentru pregătirea rezoluţiei instituţiei (18). Activităţile de investigare şi inspecţiile la faţa locului necoordonate desfăşurate de autoritatea de rezoluţie ar trebui evitate, întrucât ar putea eroda încrederea (19).

În al doilea rând, în ceea ce priveşte evaluarea condiţiilor care declanşează rezoluţia, BCE observă că regulamentul propus recunoaşte faptul că autoritatea de supraveghere este cel mai bine plasată pentru a evalua dacă o instituţie de credit se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore şi dacă nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unui situaţii de dificultate majoră să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (20). BCE consideră că responsabilitatea unică pentru evaluarea acestor două criterii ar trebui alocată autorităţii de supraveghere respective, şi anume BCE sau autorităţile naţionale competente, în conformitate cu repartizarea competenţelor prevăzută în Regulamentul privind MUS. Aceasta va asigura o alocare clară a responsabilităţilor în interesul unor măsuri de rezoluţie prompte şi eficiente (21). Regulamentul propus ar trebui să prevadă că începerea rezoluţiei unei instituţii poate fi decisă de Comisie numai în baza unei asemenea evaluări de către autoritatea de supraveghere (22). Prin urmare, aceasta din urmă va fi o condiţie prealabilă necesară, dar nu suficientă, pentru începerea rezoluţiei unei instituţii.

În al treilea rând, autoritatea de supraveghere este cel mai bine poziţionată să evalueze dacă o entitate sau un grup nu va mai fi viabil fără o depreciere sau conversie de capital ori dacă este necesar sprijin public extraordinar. Această evaluare a viabilităţii va avea loc înainte sau în acelaşi timp cu evaluarea măsurii în care o bancă îndeplineşte condiţiile pentru rezoluţie şi, astfel, este desfăşurată înainte de începerea rezoluţiei. Prin urmare, regulamentul propus ar trebui să aloce în mod clar responsabilitatea pentru această evaluare autorităţii de supraveghere, iar o asemenea evaluare de către autoritatea de supraveghere ar trebui să fie o condiţie prealabilă necesară pentru deprecierea sau conversia elementelor de capital (23).

În plus, pentru a asigura mecanisme de control corespunzătoare, Comitetul de rezoluţie şi Comisia ar trebui să poată solicita o evaluare de către autoritatea de supraveghere (BCE sau autoritatea naţională competentă) în orice moment, în cazul în care o instituţie se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore ori dacă se consideră că nu mai este viabilă fără o depreciere de capital. Aceasta va compensa orice posibilă inacţiune a autorităţii de supraveghere într-o situaţie în care autoritatea de rezoluţie consideră necesar să acţioneze (24).

În fine, regulamentul propus prevede ca BCE şi autorităţile naţionale de supraveghere să furnizeze Comitetului de rezoluţie şi Comisiei toate informaţiile necesare pentru exercitarea misiunilor acestora. Schimbul de informaţii este o condiţie prealabilă importantă pentru ca atât supravegherea, cât şi rezoluţia să funcţioneze efectiv. Astfel, ar trebui clarificat faptul că orice sarcină legată de furnizarea de informaţii este reciprocă. În special, autoritatea de supraveghere ar trebui informată cât mai curând posibil cu privire la orice măsuri planificate şi luate în cadrul procedurii de rezoluţie, permiţându-i astfel să anticipeze posibilele implicaţii pentru stabilitatea financiară şi să alerteze autoritatea de rezoluţie cu privire la acestea (25).

2.4   Participarea BCE la Comitetul de rezoluţie şi implicarea generală a băncilor centrale

BCE observă că textul considerentului 19 din regulamentul propus, care face trimitere la „reprezentanţi” ai Comisiei şi ai BCE, nu corespunde cu restul regulamentului propus, conform căruia anumiţi membri ai Comitetului de rezoluţie sunt numiţi de Comisie şi BCE. Mai exact, conform articolului 39 din regulamentul propus, Comitetul de rezoluţie este compus, printre altele, dintr-un membru numit de BCE pentru un mandat de cinci ani care nu poate fi reînnoit. În conformitate cu articolul 43 din regulamentul propus, membrii Comitetului de rezoluţie trebuie să acţioneze în mod independent şi obiectiv în interesul Uniunii în ansamblul său, să nu solicite şi să nu primească instrucţiuni din partea instituţiilor sau a organismelor Uniunii, din partea oricărui guvern al unui stat membru sau din partea oricărui alt organism public sau privat. În conformitate cu articolele 45 şi 49 din regulamentul propus, membrul numit de BCE participă la sesiunile plenare, precum şi la sesiunile executive ale Comitetului de rezoluţie, având drept de vot.

Pentru a reflecta mai exact diferenţa dintre rolul BCE în conformitate cu Regulamentul privind MUS şi rolul BCE ca participant la Comitetul de rezoluţie în conformitate cu regulamentul propus, precum şi pentru a menţine separarea responsabilităţilor instituţionale între funcţia de supraveghere şi cea de rezoluţie în Uniune, BCE recomandă ca BCE să aibă o invitaţie deschisă pentru a participa ca observator la toate reuniunile (plenare şi executive) ale Comitetului de rezoluţie (26).

În ceea ce priveşte rolul important şi experienţa băncilor centrale în raport cu stabilitatea financiară şi responsabilităţile macroprudenţiale ale acestora, băncile centrale naţionale – care nu acţionează ca autorităţi de rezoluţie în temeiul legislaţiei naţionale – ar trebui să aibă dreptul de a lua parte la reuniunile Comitetului în calitate de observatori şi ar trebui, în plus faţă de BCE, să fie implicate în evaluarea impactului sistemic al oricărei măsuri de rezoluţie (27).

2.5   Evaluarea posibilităţilor de rezoluţie şi cerinţele minime privind fondurile proprii şi pasivele eligibile (CMPE)

BCE apreciază faptul că regulamentul propus prevede efectuarea de către Comitetul de rezoluţie a unei evaluări a posibilităţilor de rezoluţie ale oricărei entităţi prevăzute la articolul 2, în consultare cu autoritatea competentă, inclusiv BCE (28). Deşi consultarea cu autoritatea de supraveghere este suficientă cu privire la evaluare în sine, măsurile de îndepărtare a impedimentelor privind posibilităţile de rezoluţie ar trebui determinate în comun şi puse în aplicare în cooperare cu autoritatea de supraveghere. Aceasta ar reflecta implicarea puternică a autorităţilor de supraveghere în întocmirea planurilor de rezoluţie (29). Această evaluare nu ar trebui să presupună un sprijin financiar din partea FURB, în afara furnizării de lichiditate temporară. Asumarea ca implicită a oferirii de către fond a sprijinului pentru solvabilitate ar încălca principiul general conform căruia acţionarii şi creditorii instituţiei individuale sau ai grupului sunt primii care trebuie să absoarbă pierderile într-o rezoluţie (30). FURB furnizează resurse numai în cazul în care finanţarea rezoluţiei prin acţionari şi creditori nu este suficientă. Prin urmare, evaluarea posibilităţilor de rezoluţie ale unei instituţii sau ale unui grup ar trebui să asigure existenţa unei capacităţi suficiente de absorbţie a pierderilor pentru o strategie de rezoluţie credibilă în cadrul instituţiei sau grupului (31).

BCE consideră că CMPE reprezintă un element cheie pentru asigurarea posibilităţilor de rezoluţie şi a absorbţiei adecvate a pierderilor. În această privinţă, autoritatea competentă ar trebui să aibă un rol sporit în determinarea CMPE, deoarece acestea pot avea un impact direct asupra continuităţii activităţii unei bănci şi, astfel, sunt relevante pentru autoritatea competentă. Prin urmare, CMPE ar trebui determinate de Comitetul de rezoluţie „în cooperare” cu autoritatea competentă (32). În ceea ce priveşte dispoziţiile generale care reglementează CMPE, BCE înţelege că regulamentul propus va asigura consecvenţa deplină cu viitoarea DRRB, efectuând astfel şi trimiteri încrucişate la criteriile de eligibilitate pentru pasivele eligibile pentru CMPE (33).

2.6   Recapitalizare internă

Regulamentul propus prevede că dispoziţiile privind recapitalizarea internă se aplică de la 1 ianuarie 2018. Aceasta înseamnă că din 2015 până în 2018 poate fi necesar ca MUR să efectueze rezoluţia băncilor fără acest instrument de rezoluţie. Totuşi, în cazul în care în rezoluţie sunt utilizate fonduri publice sau fonduri din FURB, noile norme privind ajutoarele de stat (34) vor necesita recapitalizarea internă obligatorie a capitalului şi creanţelor subordonate. Cu toate acestea, vor exista incertitudini cu privire la posibilitatea recapitalizării interne a creanţelor cu rang prioritar negarantate, deoarece statele membre vor fi libere să decidă dacă să devanseze introducerea unui cadru de recapitalizare internă.

Ţinând seama de aceasta, BCE sprijină punerea în aplicare a instrumentului de recapitalizare internă înainte de 2018. Recapitalizarea internă este considerată ca fiind deja inclusă într-o mare măsură în modul de calcul al preţurilor, astfel încât se anticipează ca impactul asupra finanţării să fie marginal. De asemenea, existenţa instrumentului de recapitalizare internă ar contribui la securitatea juridică, la consecvenţă şi la previzibilitate, evitând astfel soluţii ad hoc
   (35).

Dispoziţia privind prioritatea creanţelor în cazul insolvenţei, care determină ordinea în care sunt alocate pierderile într-o recapitalizare internă (36), nu pare să fie identică cu dispoziţiile din viitoarea DRRB. Prin urmare, în funcţie de textul final adoptat de legiuitorul Uniunii, ar trebui asigurată consecvenţa. În special, depozitele garantate ar trebui să aibă „superprioritate”, în timp ce depozitele eligibile ale persoanelor fizice şi ale întreprinderilor mici şi mijlocii ar trebui să aibă prioritate faţă de alte creanţe cu rang prioritar negarantate. În această privinţă, rolul sistemelor de garantare a depozitelor în cadrul rezoluţiei ar trebui, de asemenea, aliniat la dispoziţiile viitoarei DRRB, prevăzând subrogarea acestora în drepturile şi obligaţiile deponenţilor garantaţi (37).

2.7   Fondul unic de rezoluţie bancară

BCE apreciază faptul că MUR va include un FURB, finanţat prin contribuţii ex-ante bazate pe risc ale instituţiilor situate în statele membre care participă la MUR. Acest control asupra unui fond comun de rezoluţie este un element esenţial al MUR, pentru a asigura finanţarea adecvată a rezoluţiei, fără utilizarea fondurilor publice. Aceasta va permite Fondului de rezoluţie să ia măsuri rapide, fără necesitatea unor discuţii prelungite privind împărţirea sarcinii pentru băncile transfrontaliere, asigurând astfel o strategie de rezoluţie optimă şi cât mai eficientă din perspectiva costurilor la nivel european. Prin centralizarea resurselor, FURB va putea să-i protejeze mai eficient pe contribuabili decât în cadrul aranjamentelor naţionale, eliminând astfel legătura negativă dintre bănci şi entităţile suverane ale acestora.

Regulamentul propus prevede un nivel-ţintă de cel puţin 1 % din depozitele garantate pentru FURB. BCE consideră că depozitele garantate nu reprezintă cel mai adecvat indicator, deoarece nu reflectă în întregime posibilele costuri de finanţare în cursul rezoluţiei. Depozitele garantate pot rămâne stabile, în timp ce ansamblul pasivelor creşte considerabil, sau pot creşte, în timp ce ansamblul pasivelor rămâne stabil. În ambele cazuri, expunerea potenţială a fondului de rezoluţie nu ar fi reflectată în mod adecvat. De asemenea, ar trebui luat în considerare faptul că depozitele garantate sunt deja asigurate prin fondul de garantare a depozitelor (FDG), deoarece acesta ar contribui la finanţarea rezoluţiei în cazul în care depozitele garantate (privilegiate) suferă o pierdere. Prin urmare, acest indicator ar trebui suplimentat cu o valoare de referinţă legată de totalul pasivelor, care ar trebui calibrată în mod adecvat de Fondul de rezoluţie, menţinând totodată 1 % din depozitele garantate ca o limită inferioară (38).

2.8   Măsuri de sprijin

BCE apreciază propunerea de a stabili măsuri de sprijin suplimentare care ar putea fi activate în circumstanţe excepţionale, în cazul în care contribuţiile ex-ante ale FURB nu sunt suficiente, iar contribuţiile ex-post nu sunt imediat accesibile pentru acoperirea cheltuielilor acestuia, prin contractarea de împrumuturi sau a altor forme de susţinere de la instituţii financiare sau alţi terţi. Aceste măsuri de sprijin ar face MUR mai robust în faţa unor şocuri economice şi financiare puternic adverse, întărindu-i astfel capacitatea de a preveni crize sistemice. În plus, BCE sprijină cerinţa ca orice finanţare prin măsurile de sprijin să fie recuperată de la industria financiară şi să nu fie suportată de autorităţile fiscale. Această cerinţă păstrează unul din motivele principale de instituire a unui MUR, şi anume rezoluţia băncilor fără costuri permanente pentru contribuabili. În privinţa acestor elemente, regulamentul propus răspunde pe deplin concluziilor Consiliului European din 13-14 decembrie 2012 şi 27-28 iunie 2013 (39), care se bazează pe raportul „Towards a genuine Economic and Monetary Union” (Către o veritabilă uniune economică şi monetară).

Totodată, BCE observă că regulamentul propus rămâne vag cu privire la structura preconizată pentru măsurile de sprijin suplimentare. În special, deşi regulamentul propus prevede posibilitatea împrumuturilor de la terţi (40), acesta nu precizează dacă măsurile de sprijin suplimentare ar include şi acces temporar la fonduri publice sau s-ar baza numai pe împrumuturi din sectorul privat. Întrucât se clarifică în mod explicit în articolul 6 alineatul (4) propus că statele membre nu sunt obligate să acorde un asemenea acces, s-ar părea că o asemenea măsură de sprijin ar putea fi acordată numai în mod voluntar. BCE consideră că accesul la resursele fiscale, deşi face obiectul principiului neutralităţii fiscale, ar fi un element esenţial al măsurilor de sprijin ale MUR, deoarece sursele private de finanţare, în special la începutul MUR, pot fi rare şi pot dispărea temporar în cazul unor turbulenţe acute pe pieţele financiare. BCE înţelege că nu a fost inclusă de Comisie o obligaţie a statelor membre participante de a acorda acces la fonduri publice, întrucât acest lucru ar putea aduce atingere suveranităţii fiscale a statelor membre, care însă nu poate fi afectată cu temeiul juridic al regulamentului propus. În acest context, BCE consideră important ca statele membre participante să prevadă o măsură de sprijin public comună şi solidă, care să fie disponibilă la intrarea în vigoare a regulamentului propus (41).

Această măsură de sprijin public ar putea cuprinde o linie de credit care acordă MUR acces la resursele fiscale comune ale statelor membre participante. Pentru a respecta principiul neutralităţii fiscale, linia de credit ar trebui să fie recuperată în întregime în cazul în care este activată. Ar fi important să se calibreze cu atenţie orizontul de timp pentru recuperarea acestor fonduri de la sectorul financiar, pentru a evita prelevări prociclice excesive. Un asemenea mecanism de linie de credit ar corespunde pe deplin concluziilor Consiliului European din decembrie 2012 (42) şi cadrelor de rezoluţie similare din alte ţări, de exemplu, linia de credit acordată de Trezoreria SUA către Federal Deposit Insurance Corporation.

2.9   Raportul cu cadrul privind ajutoarele de stat

BCE observă că regulamentul propus urmăreşte să asigure conservarea competenţelor Comisiei privind ajutoarele de stat în toate cazurile de rezoluţie care implică sprijin care se califică drept ajutor de stat. Acest lucru va fi realizat prin derularea procedurii în materie de ajutoare de stat în paralel cu procedura de rezoluţie (43). Cu toate acestea, regulamentul propus urmăreşte, de asemenea, aplicarea controlului ajutoarelor de stat în cazuri care implică sprijinul FURB, prin analogie şi în paralel cu procedura de rezoluţie (44).

BCE recunoaşte că acest cadru privind ajutoarele de stat s-a dovedit esenţial în definirea parametrilor comuni pentru sprijinul public naţional în contextul rezoluţiei bancare în întreaga Uniune. Cu toate acestea, BCE consideră că impactul aplicării controlului ajutoarelor de stat şi impactul acestuia asupra rezoluţiilor desfăşurate de MUR ar trebui evaluat cu atenţie. După ce MUR este pe deplin operaţional, deciziile de rezoluţie vor fi luate la nivelul Uniunii, păstrând astfel condiţii de concurenţă echitabilă, fără denaturarea pieţei unice (45). Având în vedere aceasta, evaluarea paralelă în cadrul procedurii în materie de ajutoare de stat nu ar trebui să întârzie, să dubleze sau să împiedice procesul de rezoluţie. Scopul de a păstra piaţa internă şi de a nu denatura concurenţa între statele membre participante şi statele membre neparticipante poate fi atins în cadrul procesului de rezoluţie. Integrarea aspectelor legate de ajutoarele de stat în procesul de rezoluţie poate fi avută în vedere mai ales deoarece Comisia are competenţa decizională finală. În orice caz, aplicarea regulamentului propus ar trebui să asigure că un control al ajutoarelor de stat nu conduce la întârzieri nejustificate şi nu îngreunează atingerea obiectivelor de rezoluţie, în special dată fiind necesitatea de a proteja stabilitatea financiară (46). Din motive de claritate şi securitate juridică, ar fi util pentru Comisie să precizeze în mod clar în regulamentul propus ce reguli ale cadrului în materie de ajutoare de stat şi ce proceduri se vor aplica prin analogie şi, dacă este necesar, să detalieze aplicarea acestora utilizând mijloace corespunzătoare. În fine, în viitor pot fi necesare analize suplimentare în ceea ce priveşte aplicarea regulilor în materie de ajutoare de stat prin analogie şi având în vedere interacţiunea dintre considerentele privind ajutoarele de stat şi considerentele de stabilitate financiară în contextul rezoluţiei (47).

2.10   Controlul judecătoresc al deciziilor de rezoluţie

Regulamentul propus nu include dispoziţii privind controlul judecătoresc şi chestiuni conexe în raport cu deciziile de rezoluţie. BCE înţelege că (a) atât deciziile în materie de rezoluţie ale Comitetului de rezoluţie/Comisiei (48), cât şi deciziile Comisiei de evaluare a conformităţii cu normele privind ajutoarele de stat, pe de o parte, şi (b) măsurile de rezoluţie ale autorităţilor naţionale de rezoluţie de punere în aplicare a schemei de rezoluţie în conformitate cu acele decizii şi normele privind ajutoarele de stat, pe de altă parte, vor face obiectul controlului judecătoresc de către Curtea de Justiţie a Uniunii Europene şi, respectiv, instanţele naţionale. BCE observă că o combinaţie de căi de atac în faţa Curţii prevăzute în Tratat şi în regulamentul propus, precum şi în faţa instanţelor naţionale, în conformitate cu legislaţia naţională a statelor membre participante, ar trebui să garanteze drepturile procedurale corespunzătoare persoanelor fizice şi juridice afectate de deciziile MUR.

Din raţiuni de claritate juridică, ar fi util ca regulamentul să precizeze că acesta nu aduce atingere competenţei instanţelor naţionale de a controla acţiunile sau omisiunile autorităţilor naţionale de rezoluţie sau ale altor autorităţi naţionale competente la punerea în aplicare a deciziilor Comitetului de rezoluţie luate în cadrul procedurii de rezoluţie în conformitate cu articolul 16. În plus, s-ar putea analiza necesitatea introducerii unor dispoziţii care să împiedice sau cel puţin să limiteze reversibilitatea deciziilor luate de Comitetul de rezoluţie, în special în ceea ce priveşte deciziile luate în temeiul articolului 26 alineatul (2) din regulamentul propus, în conformitate cu dispoziţiile cuprinse în DRRB cu privire la dreptul la o cale de atac şi excluderea altor măsuri. Dispoziţiile relevante ar trebui să fie calibrate cu atenţie, pentru a asigura conformitatea cu garanţiile privind dreptul de proprietate din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene şi din Convenţia europeană a drepturilor omului.

În fine, pentru a spori nivelul de transparenţă în ceea ce priveşte căile de atac disponibile în cadrul MUR, ar fi recomandat să se descrie domeniul de aplicare şi conţinutul dreptului la control judecătoresc al părţilor afectate de măsurile de rezoluţie în temeiul MUR, precizând că, de exemplu, controlul judecătoresc al acţiunilor şi omisiunilor autorităţilor naţionale de rezoluţie trebuie să ia pe deplin în considerare faptul că, în temeiul articolului 16 alineatul (8) din regulamentul propus, autorităţile naţionale sunt obligate să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare deciziile Comitetului de rezoluţie, iar aceste decizii fac obiectul controlului judecătoresc de către Curtea de Justiţie a Uniunii Europene. Acest lucru ar putea fi făcut în expunerea de motive la regulamentul propus sau într-un document separat.

2.11   Terminologie

BCE apreciază scopul Comisiei de a asigura alinierea regulamentului propus la viitoarea DRRB, ceea ce ar trebui să asigure consecvenţa de ansamblu şi în raport cu definiţiile utilizate. Definiţiile DRRB ar trebui menţinute, cu excepţia cazului când există motive obiective de îndepărtare de la acestea sau de omitere a lor în regulamentul propus (49). În această privinţă, atunci când se face trimitere la autoritatea de supraveghere, regulamentul ar trebui să utilizeze o abordare consecventă, de exemplu, făcând trimitere la „autoritatea competentă”, clarificând totodată că aceasta include BCE, în rolul său de autoritate de supraveghere, precum şi autorităţile naţionale de supraveghere.

2.12   State membre care au iniţiat o cooperare strânsă

BCE recomandă inserarea în regulamentul propus a unei dispoziţii referitoare la procedurile de rezoluţie care încă nu s-au încheiat, pentru cazul în care un stat membru care a iniţiat o cooperare strânsă (50), făcând astfel în mod automat obiectul regulamentului propus, pune capăt acestei cooperări.

Adoptat la Frankfurt pe Main, 6 noiembrie 2013.

Preşedintele BCE

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2013) 520 final.

1

(2)  JO C 30, 1.2.2013, p. 6. Toate avizele BCE se publică pe website-ul BCE, la adresa www.ecb.europa.eu

2

(3)  Disponibile pe website-ul Consiliului European, la adresa www.consilium.europa.eu

3

(4)  Prezentat în cadrul Consiliului European din decembrie 2012 şi disponibil pe website-ul Consiliului European, la adresa www.consilium.europa.eu

4

(5)  A se vedea, de asemenea, Avizul Băncii Centrale Europene din 29 noiembrie 2012 cu privire la o propunere de directivă de instituire a unui cadru pentru redresarea şi rezoluţia instituţiilor de credit şi a întreprinderilor de investiţii (CON/2012/99) (JO C 39, 12.2.2013, p. 1).

5

(6)  A se vedea articolul 7 din regulamentul propus.

6

(7)  A se vedea articolul 20 din regulamentul propus.

7

(8)  Hotărârea din 13 iunie 1958, Meroni/Înalta Autoritate, 9/56, Rec., p. 133, hotărârea din 14 mai 1981, Romano/INAMI, 98/80, Rec., p. 1241, şi hotărârea din 12 iulie 2005, Alliance for Natural Health şi alţii, C-154/04 şi C-155/04, Rec., p. I-6451.

8

(9)  A se vedea, de exemplu, observaţiile privind articolul 16 din regulamentul propus, menţionate mai jos şi în propunerea de redactare din modificarea 6.

9

(10)  Articolul 41 alineatul (8) din regulamentul propus.

10

(11)  A se vedea capitolul 4, Cooperare, din regulamentul propus.

11

Cooperare

(12)  JO L 287, 29.10.2013, p. 63. A se vedea, în special, articolul 3 alineatul (3) şi articolul 27 alineatul (2) din Regulamentul privind MUS.

12

(13)  Articolul 27 alineatele (2) şi (3) din regulamentul propus.

13

(14)  A se vedea, de exemplu, propunerile de redactare de la modificările 2, 5, 8 şi 10.

14

(15)  A se vedea articolul 26 alineatul (11) şi considerentul 70 din Regulamentul privind MUS.

15

(16)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 12.

16

(17)  Astfel, articolul 11 alineatul (4) din regulamentul propus ar trebui modificat în consecinţă. A se vedea propunerea de redactare respectivă din modificarea 5.

17

(18)  Articolul 23 alineatul (1) litera (ec) din Abordarea generală privind propunerea de directivă de instituire a unui cadru pentru redresarea şi rezoluţia instituțiilor de credit și a întreprinderilor de investiții și de modificare a Directivelor 77/91/CEE și 82/891/CEE ale Consiliului, a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE și 2011/35/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 convenită de miniştrii de finanţe ai statelor membre la Consiliul ECOFIN din 27 iunie 2013 [2012/0150 (COD)-11148/1/13 Rev 1].

18

(19)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 14.

19

(20)  Considerentul 16 din propunerea de regulament precizează că, „în calitate de instanţă de supraveghere în cadrul MUS, BCE este organismul cel mai în măsură pentru a determina dacă o instituţie de credit se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore şi dacă nu există nicio perspectivă rezonabilă ca o măsură alternativă din sectorul privat sau ca o măsură alternativă de supraveghere să împiedice, într-un interval de timp rezonabil, apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru instituţia respectivă”.

20

(21)  Acest aspect a fost ridicat şi în Avizul CON/2012/99, punctul 2.1.

21

(22)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 6.

22

(23)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 8.

23

(24)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 8.

24

(25)  A se vedea propunerea de redactare din modificările 11, 12 şi 13.

25

(26)  A se vedea propunerea de redactare din modificările 15, 16 şi 17.

26

(27)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 15.

27

(28)  Aceasta este în conformitate cu Atributele-cheie ale mecanismelor de rezoluţie eficiente destinate instituţiilor financiare (Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions) ale Consiliului pentru stabilitate financiară (CSF), octombrie 2011, disponibile pe website-ul CSF, la adresa www.financialstabilityboard.org. A se vedea anexa II şi punctul 10.

28

Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions

(29)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 3.

29

(30)  A se vedea articolul 13 alineatul (1) din regulamentul propus.

30

(31)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 7.

31

(32)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 4.

32

(33)  A se vedea, de exemplu, articolul 39 alineatul (2) din proiectul de DRRB, care stabileşte condiţiile pentru ca un pasiv să fie considerat pasiv eligibil.

33

(34)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind aplicarea, de la 1 august 2013, a normelor privind ajutoarele de stat pentru măsurile de sprijin în favoarea băncilor în contextul crizei financiare din 30 iulie 2013 (JO C 216, 30.7.2013, p. 1).

34

(35)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 22.

35

(36)  Sub rezerva listei de excluderi care pot fi aplicare în circumstanţe excepţionale. A se vedea articolul 24 alineatul (5) din regulamentul propus.

36

(37)  Prin urmare, articolele 15 şi 73 din regulamentul propus ar trebui să facă trimitere la articolele 98a şi 99 din viitoarea DRRB.

37

(38)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 19.

38

(39)  Disponibile pe website-ul Consiliului European, la adresa www.consilium.europa.eu

39

(40)  În această privinţă, BCE observă că, în conformitate cu interdicţia de finanţare monetară, o bancă centrală nu poate finanţa un fond de rezoluţie. A se vedea, de exemplu, Raportul de convergenţă al BCE, 2013, p. 28.

40

(41)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 20.

41

(42)  Conform concluziilor Consiliului European din 13-14 decembrie 2012, „mecanismul unic de rezoluţie ar trebui să se bazeze pe contribuţii din partea sectorului financiar însuşi şi să includă mecanisme de sprijin adecvate şi efective. Sprijinul respectiv ar trebui să fie neutru din punct de vedere fiscal pe termen mediu prin asigurarea faptului că asistenţa publică este recuperată prin intermediul unor taxe ex post aplicate industriei financiare.” BCE este conştientă de faptul că regulamentul propus, în sine, nu poate stabili o asemenea linie de credit şi trebuie să se bazeze pe obligaţia Comitetului de rezoluţie de a o urmări în mod activ, cu condiţia existenţei mecanismelor financiare pentru acordarea accesul la o asemenea linie de credit.

42

ex post

(43)  A se vedea punctul 4.1.3 din expunerea de motive la regulamentul propus (denumită în continuare „expunere de motive”) şi, de asemenea, articolul 16 alineatul (8) ultima teză din regulamentul propus.

43

(44)  A se vedea articolul 16 alineatul (10) din regulamentul propus şi punctul 1.2 din expunerea de motive.

44

(45)  A se vedea, în special, considerentele 7, 9 şi 13 din regulamentul propus.

45

(46)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 6.

46

(47)  A se vedea propunerea de redactare din modificarea 21.

47

(48)  A se vedea articolul 16 din regulamentul propus, ţinând seama şi de articolul 78 privind răspunderea extracontractuală a Comitetului de rezoluţie.

48

(49)  A se vedea, de exemplu, articolul 3 alineatul (13) din regulamentul propus, care defineşte „grupul”. Acesta deviază de la definiţia termenului din articolul 2 alineatul (4) din Abordarea generală privind proiectul de directivă de instituire a unui cadru pentru redresarea şi rezoluţia băncilor aflate în dificultate majoră din 27 iunie 2013.

49

(50)  Astfel cum este definită în Regulamentul privind MUS.

50

---

ANEXĂ

Propuneri de redactare

| Textul propus de Comisie | Modificările propuse de BCE (1) |
| --- | --- |
| Modificarea 1 |
| Considerentul 43 |
| „(43) | Depunătorii care deţin depozite garantate printr-o schemă de garantare a depozitelor nu ar trebui să facă obiectul aplicării instrumentului de recapitalizare internă. Schema de garantare a depozitelor contribuie însă la finanţarea procesului de rezoluţie, în măsura în care ar fi trebuit să-i despăgubească pe depunători. Exercitarea competenţelor de recapitalizare internă ar garanta faptul că depunătorii continuă să aibă acces la propriile depozite, acesta fiind principalul motiv pentru care au fost instituite schemele de garantare a depozitelor. A nu prevedea implicarea acestor scheme în astfel de cazuri ar constitui un avantaj neloial faţă de restul creditorilor care ar fi supuşi exercitării competenţelor autorităţii de rezoluţie.” |

Textul propus de Comisie

Modificările propuse de BCE (1)

Modificarea 1

Considerentul 43

„(43)

Depunătorii care deţin depozite garantate printr-o schemă de garantare a depozitelor nu ar trebui să facă obiectul aplicării instrumentului de recapitalizare internă. Schema de garantare a depozitelor contribuie însă la finanţarea procesului de rezoluţie, în măsura în care ar fi trebuit să-i despăgubească pe depunători. Exercitarea competenţelor de recapitalizare internă ar garanta faptul că depunătorii continuă să aibă acces la propriile depozite, acesta fiind principalul motiv pentru care au fost instituite schemele de garantare a depozitelor. A nu prevedea implicarea acestor scheme în astfel de cazuri ar constitui un avantaj neloial faţă de restul creditorilor care ar fi supuşi exercitării competenţelor autorităţii de rezoluţie.”

| „(43) | Depunătorii care deţin depozite garantate printr-o schemă de garantare a depozitelor nu ar trebui să facă obiectul aplicării instrumentului de recapitalizare internă. Schema de garantare a depozitelor contribuie însă la finanţarea procesului de rezoluţie, în măsura în care ar fi trebuit să-i despăgubească pe depunători. Exercitarea competenţelor de recapitalizare internă ar garanta faptul că depunătorii continuă să aibă acces la propriile depozite, acesta fiind principalul motiv pentru care au fost instituite schemele de garantare a depozitelor. A nu prevedea implicarea acestor scheme în astfel de cazuri ar constitui un avantaj neloial faţă de restul creditorilor care ar fi supuşi exercitării competenţelor autorităţii de rezoluţie.” |
| --- | --- |

„(43)

Depunătorii care deţin depozite garantate printr-o schemă de garantare a depozitelor nu ar trebui să facă obiectul aplicării instrumentului de recapitalizare internă. Schema de garantare a depozitelor contribuie însă la finanţarea procesului de rezoluţie, în măsura în care ar fi trebuit să-i despăgubească pe depunători. Exercitarea competenţelor de recapitalizare internă ar garanta faptul că depunătorii continuă să aibă acces la propriile depozite, acesta fiind principalul motiv pentru care au fost instituite schemele de garantare a depozitelor. A nu prevedea implicarea acestor scheme în astfel de cazuri ar constitui un avantaj neloial faţă de restul creditorilor care ar fi supuşi exercitării competenţelor autorităţii de rezoluţie.”

Explicaţie

Explicaţie

Întrucât depunătorii asiguraţi au prioritate faţă de toţi ceilalţi creditori, iar FDG se subrogă în această prioritate, toţi ceilalţi creditori vor suporta pierderi înainte să se facă apel la contribuţia FDG. Prin urmare, recapitalizarea internă a FDG nu afectează poziţia acestor creditori de rang inferior, iar absenţa sa nu constituie un „avantaj neloial”.

Întrucât depunătorii asiguraţi au prioritate faţă de toţi ceilalţi creditori, iar FDG se subrogă în această prioritate, toţi ceilalţi creditori vor suporta pierderi înainte să se facă apel la contribuţia FDG. Prin urmare, recapitalizarea internă a FDG nu afectează poziţia acestor creditori de rang inferior, iar absenţa sa nu constituie un „avantaj neloial”.

Modificarea 2

Modificarea 2

Articolul 3 alineatul (1), Definiţii

Definiţii

„(1)   «autoritate naţională competentă» înseamnă oricare dintre autorităţile naţionale competente definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [ ] al Consiliului [de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit];”

„(1)   «autoritate naţională competentă» înseamnă oricare dintre autorităţile naţionale competente definite la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [ ] al Consiliului [de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit]
  desemnate de un stat membru participant în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 şi cu Directiva 2013/36/UE;

«([...])autoritate competentă» înseamnă autoritatea naţională competentă şi BCE în exerciţiul misiunilor conferite acesteia prin Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului de conferire a unor atribuţii specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit;”

Definiţiile propuse urmăresc clarificarea faptului că BCE trebuie considerată autoritatea competentă în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul privind MUS.

Definiţiile propuse urmăresc clarificarea faptului că BCE trebuie considerată autoritatea competentă în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul privind MUS.

Articolul 8 alineatele (1) şi (5), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatele (1), (4) şi (5), articolul 18 alineatul (1) şi articolul 41 alineatul (7) din regulamentul propus vor trebui modificate în consecinţă.

Articolul 8 alineatele (1) şi (5), articolul 10 alineatul (1), articolul 11 alineatele (1), (4) şi (5), articolul 18 alineatul (1) şi articolul 41 alineatul (7) din regulamentul propus vor trebui modificate în consecinţă.

Modificarea 3

Modificarea 3

Articolul 8 alineatele (1) şi (8), Evaluarea posibilităţilor de rezoluţie

Evaluarea posibilităţilor de rezoluţie

„(1)   La elaborarea planurilor de rezoluţie în conformitate cu articolul 7, Comitetul, după consultarea autorităţilor competente, inclusiv a BCE, şi a autorităţilor de rezoluţie ale statelor membre neparticipante în care sunt situate sucursale semnificative, în măsura în care acest lucru este relevant pentru respectivele sucursale, efectuează o evaluare pentru a determina în ce măsură instituţiile şi grupurile pot fi supuse procedurii de rezoluţie fără a se avea în vedere utilizarea niciunui alt fel de sprijin financiar public extraordinar, în afara utilizării fondului instituit în conformitate cu articolul 64.”

...

„(1)   La elaborarea planurilor de rezoluţie în conformitate cu articolul 7, Comitetul, în cooperare cu
  după consultarea autorităţile
  or competente, inclusiv a BCE, şi a autorităţile
  or de rezoluţie ale statelor membre neparticipante în care sunt situate sucursale semnificative, în măsura în care acest lucru este relevant pentru respectivele sucursale, efectuează o evaluare pentru a determina în ce măsură instituţiile şi grupurile pot fi supuse procedurii de rezoluţie fără a se avea în vedere: (a) utilizarea niciunui alt fel de sprijin financiar public extraordinar, în afara
  sau (b)
  utilizării
  utilizarea fondului instituit în conformitate cu articolul 64.”

...

„(8)   În cazul în care măsurile propuse de entitatea sau de întreprinderea-mamă în cauză nu elimină în mod eficace obstacolele din calea posibilităţilor de rezoluţie, Comitetul adoptă o decizie, după consultarea autorităţii competente şi, dacă este cazul, a autorităţii macroprudenţiale, indicând că măsurile propuse nu elimină în mod eficace obstacolele din calea posibilităţilor de rezoluţie şi solicitând autorităţilor naţionale de rezoluţie să impună instituţiei, întreprinderii-mamă sau oricărei filiale a grupului în cauză obligaţia de a lua oricare dintre măsurile menţionate la alineatul (9), pe baza următoarelor criterii: [...].”

„(8)   În cazul în care măsurile propuse de entitatea sau de întreprinderea-mamă în cauză nu elimină în mod eficace obstacolele din calea posibilităţilor de rezoluţie, Comitetul adoptă o decizie, după consultarea
  în cooperare cu autoritatea
  ăţii competentă
  e şi, dacă este cazul, a autoritatea
  ăţii macroprudenţială
  e, indicând că măsurile propuse nu elimină în mod eficace obstacolele din calea posibilităţilor de rezoluţie şi solicitând autorităţilor naţionale de rezoluţie să impună instituţiei, întreprinderii-mamă sau oricărei filiale a grupului în cauză obligaţia de a lua oricare dintre măsurile menţionate la alineatul (9), pe baza următoarelor criterii: [...].”

În conformitate cu planificarea rezoluţiei în temeiul articolului 7 alineatul (7) din regulamentul propus, evaluarea posibilităţilor de rezoluţie şi instrucţiunile privind luarea măsurilor de remediere ar trebui să se realizeze în cooperare cu autoritatea competentă, deoarece se referă la o situaţie în care banca este încă în afara rezoluţiei, desfăşurându-şi „activitatea normală”, aflându-se astfel sub controlul autorităţii competente.

În conformitate cu planificarea rezoluţiei în temeiul articolului 7 alineatul (7) din regulamentul propus, evaluarea posibilităţilor de rezoluţie şi instrucţiunile privind luarea măsurilor de remediere ar trebui să se realizeze în cooperare cu autoritatea competentă, deoarece se referă la o situaţie în care banca este încă în afara rezoluţiei, desfăşurându-şi „activitatea normală”, aflându-se astfel sub controlul autorităţii competente.

Posibilităţile de rezoluţie ar trebui evaluate în raport cu parametrii proprii ai unei instituţii sau grup, fără a presupune utilizarea FURB. Presupunerea unui sprijin financiar al fondului ar permite instituţiei/grupului să-şi desfăşoare activitatea pe cheltuiala (potenţială) a întregului sector bancar, la care s-ar apela pentru plata rezoluţiei sale. Cu toate acestea, fondul furnizează măsuri de sprijin numai în cazul în care finanţarea rezoluţiei prin acţionari şi creditori nu este suficientă. Regula generală conform căreia acţionarii şi creditorii instituţiei individuale sau ai grupului sunt primii care absorb pierderile din rezoluţie ar trebui reflectată în evaluarea posibilităţilor de rezoluţie. Altfel, accesul la fond va fi considerat implicit, ceea ce nu oferă stimulentele potrivite pentru structurarea instituţiilor sau grupurilor într-un mod în care resursele proprii să fie suficiente pentru rezoluţia acestora.

Posibilităţile de rezoluţie ar trebui evaluate în raport cu parametrii proprii ai unei instituţii sau grup, fără a presupune utilizarea FURB. Presupunerea unui sprijin financiar al fondului ar permite instituţiei/grupului să-şi desfăşoare activitatea pe cheltuiala (potenţială) a întregului sector bancar, la care s-ar apela pentru plata rezoluţiei sale. Cu toate acestea, fondul furnizează măsuri de sprijin numai în cazul în care finanţarea rezoluţiei prin acţionari şi creditori nu este suficientă. Regula generală conform căreia acţionarii şi creditorii instituţiei individuale sau ai grupului sunt primii care absorb pierderile din rezoluţie ar trebui reflectată în evaluarea posibilităţilor de rezoluţie. Altfel, accesul la fond va fi considerat implicit, ceea ce nu oferă stimulentele potrivite pentru structurarea instituţiilor sau grupurilor într-un mod în care resursele proprii să fie suficiente pentru rezoluţia acestora.

În conformitate cu Atributele-cheie ale mecanismelor de rezoluţie eficiente destinate instituţiilor financiare, elaborate de CSF, o instituţie sau un grup trebuie evaluat în ceea ce priveşte posibilităţile de rezoluţie, pentru a se asigura că rezoluţia va funcţiona în practică. Obiectivul acestei evaluări este de a stabili dacă instituţia sau grupul poate face obiectul rezoluţiei fără un impact sistemic şi dacă trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăţi posibilităţile de rezoluţie. Acest lucru ar trebui realizat cu toată rigoarea necesară.

În conformitate cu Atributele-cheie ale mecanismelor de rezoluţie eficiente destinate instituţiilor financiare, elaborate de CSF, o instituţie sau un grup trebuie evaluat în ceea ce priveşte posibilităţile de rezoluţie, pentru a se asigura că rezoluţia va funcţiona în practică. Obiectivul acestei evaluări este de a stabili dacă instituţia sau grupul poate face obiectul rezoluţiei fără un impact sistemic şi dacă trebuie luate măsuri pentru a îmbunătăţi posibilităţile de rezoluţie. Acest lucru ar trebui realizat cu toată rigoarea necesară.

Modificarea 4

Modificarea 4

Articolul 10, Cerinţe minime privind fondurile proprii şi pasivele eligibile

Cerinţe minime privind fondurile proprii şi pasivele eligibile

„(1)   În consultare cu autorităţile competente, inclusiv cu BCE, Comitetul stabileşte cerinţa minimă, menţionată la alineatul (2), privind fondurile proprii şi pasivele eligibile care pot face obiectul unei ajustări pentru depreciere şi al unei conversii, pe care instituţiile şi întreprinderile-mamă menţionate la articolul 2 vor trebui să o respecte.”

„(1)   În consultare
  cooperare cu autorităţile competente, inclusiv cu BCE, Comitetul stabileşte cerinţa minimă, menţionată la alineatul (2), privind fondurile proprii şi pasivele eligibile care pot face obiectul unei ajustări pentru depreciere şi al unei conversii, pe care instituţiile şi întreprinderile-mamă menţionate la articolul 2 vor trebui să o respecte.”

Explicaţie

Explicaţie

BCE consideră că CMPE reprezintă un element cheie pentru asigurarea posibilităţilor de rezoluţie şi a absorbţiei adecvate a pierderilor. În această privinţă, autoritatea competentă ar trebui să aibă un rol sporit în determinarea CMPE, deoarece acestea pot avea un impact direct asupra continuităţii activităţii băncilor şi, astfel, sunt relevante pentru autoritatea competentă. Prin urmare, CMPE ar trebui determinate de Comitet „în cooperare” cu autoritatea competentă.

BCE consideră că CMPE reprezintă un element cheie pentru asigurarea posibilităţilor de rezoluţie şi a absorbţiei adecvate a pierderilor. În această privinţă, autoritatea competentă ar trebui să aibă un rol sporit în determinarea CMPE, deoarece acestea pot avea un impact direct asupra continuităţii activităţii băncilor şi, astfel, sunt relevante pentru autoritatea competentă. Prin urmare, CMPE ar trebui determinate de Comitet „în cooperare” cu autoritatea competentă.

Modificarea 5

Modificarea 5

Articolul 11 alineatul (4), Intervenţia timpurie

Intervenţia timpurie

„(4)   În cazul în care BCE sau autorităţile competente din statele membre participante au intenţia de a impune unei instituţii sau unui grup orice măsură suplimentară în temeiul articolului 13b din Regulamentul UE nr. [ ] al Consiliului [de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit], în temeiul articolelor 23 sau 24 din Directiva [ ] ori în temeiul articolului 104 din Directiva 2013/36/UE, înainte ca instituţia sau grupul să fi respectat în întregime prima măsură notificată de Comitet, acestea consultă Comitetul înainte de a impune o astfel de măsură suplimentară privind instituţia sau grupul în cauză.”

„(4)   În cazul în care BCE, în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 1024/2013 al Consiliului de conferire a unor atribuţii specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce priveşte politicile legate de supravegherea prudenţială a instituţiilor de credit, sau autorităţile competente din statele membre participante au intenţia de a impune unei instituţii sau unui grup orice măsură suplimentară în temeiul articolului 13b din Regulamentul UE nr. [ ] al Consiliului, în temeiul articolului
  elor 23 sau 24 din Directiva [ ] ori în temeiul articolului 104 din Directiva 2013/36/UE, înainte ca instituţia sau grupul să fi respectat în întregime prima măsură notificată de Comitet, acestea consultă
  informează Comitetul înainte de a impune
  atunci când impun o astfel de măsură suplimentară privind instituţia sau grupul în cauză.”

Articolul 13b (în final, articolul 16) din Regulamentul privind MUS prevede competenţe numai pentru BCE. Modificarea propusă urmăreşte clarificarea faptului că numai BCE poate acţiona în temeiul articolului 13b din Regulamentul privind MUS. În alte situaţii nu este necesar să se facă trimitere în mod explicit la BCE în ceea ce priveşte definiţia propusă a „autorităţilor competente” (a se vedea modificarea propusă 2).

Articolul 13b (în final, articolul 16) din Regulamentul privind MUS prevede competenţe numai pentru BCE. Modificarea propusă urmăreşte clarificarea faptului că numai BCE poate acţiona în temeiul articolului 13b din Regulamentul privind MUS. În alte situaţii nu este necesar să se facă trimitere în mod explicit la BCE în ceea ce priveşte definiţia propusă a „autorităţilor competente” (a se vedea modificarea propusă 2).

Autoritatea de supraveghere este responsabilă pentru competenţele de intervenţie timpurie.

Autoritatea de supraveghere este responsabilă pentru competenţele de intervenţie timpurie.

Modificarea 6

Modificarea 6

Articolul 16, Procedura de rezoluţie

Procedura de rezoluţie

„(1)   În cazul în care BCE sau o autoritate naţională de rezoluţie estimează că sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alineatul (2) literele (a) şi (b) cu privire la una dintre entităţile menţionate la articolul 2, aceasta comunică fără întârziere Comisiei şi Comitetului acea constatare.

(2)   La primirea unei comunicări în temeiul alineatului (1) sau din proprie iniţiativă, Comitetul evaluează dacă sunt îndeplinite următoarele condiţii:

| (a) | entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore; |
| --- | --- |

(a)

entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore;

| (b) | având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie sau prin ajustarea pentru depreciere ori conversia elementelor de capital în conformitate cu articolul 14) întreprinse în legătură cu acea entitate; |
| --- | --- |

(b)

având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie sau prin ajustarea pentru depreciere ori conversia elementelor de capital în conformitate cu articolul 14) întreprinse în legătură cu acea entitate;

| (c) | o măsură de rezoluţie este necesară în interesul public în temeiul alineatului (4). |
| --- | --- |

(c)

o măsură de rezoluţie este necesară în interesul public în temeiul alineatului (4).

(3)   În sensul alineatului (2) litera (a), se consideră că entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore în oricare dintre următoarele situaţii:

| (a) | entitatea nu respectă cerinţele necesare continuării autorizaţiei sau, potrivit unor elemente obiective, se poate conchide că instituţia nu le va respecta în viitorul apropiat într-o măsură suficientă care ar justifica retragerea autorizaţiei de către BCE sau de către autoritatea competentă, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că instituţia a suportat sau este susceptibilă de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora; |
| --- | --- |

(a)

entitatea nu respectă cerinţele necesare continuării autorizaţiei sau, potrivit unor elemente obiective, se poate conchide că instituţia nu le va respecta în viitorul apropiat într-o măsură suficientă care ar justifica retragerea autorizaţiei de către BCE sau de către autoritatea competentă, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că instituţia a suportat sau este susceptibilă de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora;

...

(6)   Ţinând seama de caracterul urgent al situaţiei, Comisia decide, din proprie iniţiativă sau luând în considerare eventuala comunicare menţionată la alineatul (1) sau recomandarea Comitetului menţionată la alineatul (5), dacă este sau nu oportun ca entitatea în cauză să fie supusă procedurii de rezoluţie, pronunţându-se totodată asupra cadrului instrumentelor de rezoluţie care trebuie aplicate în ceea ce priveşte entitatea în cauză, precum şi asupra utilizării fondului pentru a sprijini măsura de rezoluţie. Comisia poate decide, din proprie iniţiativă, să supună o entitate unei proceduri de rezoluţie în cazul în care sunt îndeplinite toate condiţiile menţionate la alineatul (2).

...

(8)   În cadrul stabilit prin decizia Comisiei, Comitetul decide cu privire la schema de rezoluţie menţionată la articolul 20 şi se asigură că sunt întreprinse măsurile de rezoluţie necesare în vederea aplicării schemei de rezoluţie de către autorităţile naţionale de rezoluţie relevante. Decizia Comitetului se adresează autorităţilor naţionale de rezoluţie relevante, solicitându-le să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare decizia Comitetului în conformitate cu articolul 26, prin exercitarea tuturor competenţelor de rezoluţie conferite de Directiva [ ], în special cele prevăzute la articolele 56-64 din directiva respectivă. În cazul în care se constată prezenţa unor ajutoare de stat, Comitetul nu poate decide decât după ce Comisia va fi luat o decizie cu privire la respectivele ajutoare de stat.”

„(1)   În cazul în care BCE sau
  o autoritatea
  naţională de rezoluţie
  competentă estimează că:

| (a) | o entitate se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore; şi |
| --- | --- |

(a)

o entitate se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore; şi

| (b) | având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere, inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie
  sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alineatul (2) literele (a) şi (b) cu privire la una dintre entităţile menţionate la articolul 2, aceasta comunică fără întârziere Comisiei şi Comitetului acea constatare. Comitetul are dreptul de a solicita o asemenea evaluare. |
| --- | --- |

(b)

având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere, inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie
  sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alineatul (2) literele (a) şi (b) cu privire la una dintre entităţile menţionate la articolul 2, aceasta comunică fără întârziere Comisiei şi Comitetului acea constatare. Comitetul are dreptul de a solicita o asemenea evaluare.

(2)   La primirea unei comunicări în temeiul alineatului (1) sau din proprie iniţiativă, Comitetul, în consultare cu autoritatea competentă, evaluează dacă sunt îndeplinite următoarele condiţii:

| (a) | entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore; |
| --- | --- |

(a)

entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore;

| (b
  a) | având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri
  soluţii alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie sau prin ajustarea pentru depreciere ori conversia elementelor de capital în conformitate cu articolul 14), întreprinse în legătură cu acea entitate; |
| --- | --- |

(b
  a)

având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru entitatea respectivă să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri
  soluţii alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie sau prin ajustarea pentru depreciere ori conversia elementelor de capital în conformitate cu articolul 14), întreprinse în legătură cu acea entitate;

| (cb
  ) | o măsură de rezoluţie este necesară în interesul public în temeiul alineatului (4). |
| --- | --- |

(cb
  )

o măsură de rezoluţie este necesară în interesul public în temeiul alineatului (4).

(3)   În sensul alineatului (2
  1) litera (a), se consideră că entitatea se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore în oricare dintre următoarele situaţii:

| (a) | entitatea nu respectă cerinţele necesare continuării autorizaţiei sau, potrivit unor elemente obiective, se poate conchide că instituţia nu le va respecta în viitorul apropiat într-o măsură suficientă care ar justifica retragerea autorizaţiei de către autoritatea competentă
  BCE sau de către autoritatea competentă, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că instituţia a suportat sau este susceptibilă de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora; |
| --- | --- |

(a)

entitatea nu respectă cerinţele necesare continuării autorizaţiei sau, potrivit unor elemente obiective, se poate conchide că instituţia nu le va respecta în viitorul apropiat într-o măsură suficientă care ar justifica retragerea autorizaţiei de către autoritatea competentă
  BCE sau de către autoritatea competentă, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că instituţia a suportat sau este susceptibilă de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora;

...

| (d) | evaluarea prevăzută la articolul 16 alineatul (1). |
| --- | --- |

(d)

evaluarea prevăzută la articolul 16 alineatul (1).

(6)   Ţinând seama de caracterul urgent al situaţiei, Comisia decide, din proprie iniţiativă sau luând în considerare eventuala comunicarea menţionată la alineatul (1) sau
  şi recomandarea Comitetului menţionată la alineatul (5), dacă este sau nu oportun ca entitatea în cauză să fie supusă procedurii de rezoluţie, pronunţându-se totodată asupra cadrului instrumentelor de rezoluţie care trebuie aplicate în ceea ce priveşte entitatea în cauză, precum şi asupra utilizării fondului pentru a sprijini măsura de rezoluţie. Comisia poate decide, din proprie iniţiativă, să supună o entitate unei proceduri de rezoluţie în cazul în care sunt îndeplinite toate condiţiile menţionate la alineatul (2).
  În absenţa unei recomandări a Comitetului, Comisia poate, de asemenea, decide din proprie iniţiativă să supună o entitate procedurii de rezoluţie, în cazul în care autoritatea competentă a estimat că sunt îndeplinite condiţiile prevăzute la alineatul (1).

...

(8)   În cadrul stabilit prin decizia Comisiei, Comitetul decide cu privire la schema de rezoluţie menţionată la articolul 20 şi se asigură că sunt întreprinse măsurile de rezoluţie necesare în vederea aplicării schemei de rezoluţie de către autorităţile naţionale de rezoluţie relevante. Decizia Comitetului se adresează autorităţilor naţionale de rezoluţie relevante, solicitându-le să ia toate măsurile necesare pentru a pune în aplicare decizia Comitetului în conformitate cu articolul 26, prin exercitarea tuturor competenţelor de rezoluţie conferite de Directiva [ ], în special cele prevăzute la articolele 56-64 din directiva respectivă. În cazul în care se constată prezenţa unor ajutoare de stat, Comitetul acţionează în conformitate cu
  nu poate decide decât după ce Comisia va fi luat o decizie cu privire la respectivele ajutoare de stat luată de către Comisie. Cu toate acestea, absenţa unei asemenea decizii privind ajutoarele de stat nu împiedică şi nu întârzie măsuri de rezoluţie prompte luate în baza deciziei Comitetului.”

Numai autoritatea de supraveghere este responsabilă să determine dacă o bancă „se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore”, pentru a aloca în mod clar responsabilitatea în interesul unor măsuri de rezoluţie prompte şi eficiente. Evaluarea de către autoritatea de supraveghere ar trebui să reprezinte o condiţie prealabilă necesară pentru intrarea în rezoluţie. În cadrul MUS, BCE ar trebui astfel să fie singura autoritate competentă care să poată decide dacă o instituţie aflată sub supravegherea sa directă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore, în timp ce autorităţile naţionale competente ar trebui să aibă această competenţă cu privire la instituţiile pe care le supraveghează acestea.

Numai autoritatea de supraveghere este responsabilă să determine dacă o bancă „se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore”, pentru a aloca în mod clar responsabilitatea în interesul unor măsuri de rezoluţie prompte şi eficiente. Evaluarea de către autoritatea de supraveghere ar trebui să reprezinte o condiţie prealabilă necesară pentru intrarea în rezoluţie. În cadrul MUS, BCE ar trebui astfel să fie singura autoritate competentă care să poată decide dacă o instituţie aflată sub supravegherea sa directă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore, în timp ce autorităţile naţionale competente ar trebui să aibă această competenţă cu privire la instituţiile pe care le supraveghează acestea.

Pentru a asigura mecanisme de control corespunzătoare, Comitetul şi Comisia ar trebui să poată solicita în orice moment o evaluare de către autoritatea de supraveghere (BCE sau autoritatea naţională competentă), dacă o bancă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore. Aceasta împiedică inactivitatea autorităţii de supraveghere atunci când autoritatea de rezoluţie consideră necesar să acţioneze.

Pentru a asigura mecanisme de control corespunzătoare, Comitetul şi Comisia ar trebui să poată solicita în orice moment o evaluare de către autoritatea de supraveghere (BCE sau autoritatea naţională competentă), dacă o bancă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore. Aceasta împiedică inactivitatea autorităţii de supraveghere atunci când autoritatea de rezoluţie consideră necesar să acţioneze.

Este esenţial ca măsurile de rezoluţie să poată fi luate prompt. Prin urmare, deciziile privind ajutoarele de stat nu ar trebui să împiedice sau să întârzie măsurile de rezoluţie. Noua literă (d) de la articolul 16 alineatul (5) urmăreşte să asigure deţinerea de către Comisie a tuturor informaţiilor relevante, inclusiv o evaluare de către BCE sau o autoritate naţională competentă privind faptul că o bancă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore.

Este esenţial ca măsurile de rezoluţie să poată fi luate prompt. Prin urmare, deciziile privind ajutoarele de stat nu ar trebui să împiedice sau să întârzie măsurile de rezoluţie. Noua literă (d) de la articolul 16 alineatul (5) urmăreşte să asigure deţinerea de către Comisie a tuturor informaţiilor relevante, inclusiv o evaluare de către BCE sau o autoritate naţională competentă privind faptul că o bancă se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore.

Modificarea 7

Modificarea 7

Articolul 17, Evaluare

Evaluare

„...

(4)   Obiectivul evaluării este acela de a estima valoarea activelor şi a pasivelor entităţii menţionate la articolul 2 care se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore.

...

(6)   După caz, evaluarea se bazează pe estimări prudente, inclusiv în ceea ce priveşte ratele de nerambursare şi amploarea pierderilor. Evaluarea nu pleacă de la ipoteza vreunui potenţial aport viitor de sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2 din momentul adoptării măsurii de rezoluţie sau al exercitării competenţei de ajustare pentru depreciere sau de conversie a elementelor de capital. În plus, evaluarea ţine cont de faptul că, în cazul în care se aplică unul dintre instrumentele de rezoluţie:

| (a) | Comitetul poate recupera de la instituţia aflată în rezoluţie orice cheltuieli rezonabile suportate corespunzător; |
| --- | --- |

(a)

Comitetul poate recupera de la instituţia aflată în rezoluţie orice cheltuieli rezonabile suportate corespunzător;

| (b) | fondul poate percepe dobânzi sau taxe pentru orice împrumuturi sau garanţii furnizate instituţiei aflate în rezoluţie, în conformitate cu articolul 71. |
| --- | --- |

(b)

fondul poate percepe dobânzi sau taxe pentru orice împrumuturi sau garanţii furnizate instituţiei aflate în rezoluţie, în conformitate cu articolul 71.

...

(18)   Evaluarea vizată la alineatul (16):

| (a) | ia în calcul ipoteza conform căreia entitatea menţionată la articolul 2, aflată în rezoluţie, în legătură cu care au fost efectuate transferul parţial, ajustarea pentru depreciere sau conversia, ar fi făcut obiectul unei proceduri obişnuite de insolvenţă imediat înainte de executarea măsurii de rezoluţie; |
| --- | --- |

(a)

ia în calcul ipoteza conform căreia entitatea menţionată la articolul 2, aflată în rezoluţie, în legătură cu care au fost efectuate transferul parţial, ajustarea pentru depreciere sau conversia, ar fi făcut obiectul unei proceduri obişnuite de insolvenţă imediat înainte de executarea măsurii de rezoluţie;

| (b) | ia în calcul ipoteza conform căreia transferul parţial sau transferurile parţiale de drepturi, active sau pasive, ori ajustarea pentru depreciere sau conversia nu ar fi avut loc; |
| --- | --- |

(b)

ia în calcul ipoteza conform căreia transferul parţial sau transferurile parţiale de drepturi, active sau pasive, ori ajustarea pentru depreciere sau conversia nu ar fi avut loc;

| (c) | nu ţine cont de acordarea eventuală a unui sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2, aflată în rezoluţie.” |
| --- | --- |

(c)

nu ţine cont de acordarea eventuală a unui sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2, aflată în rezoluţie.”

„...

(4)   Obiectivul evaluării este acela de a estima valoarea activelor şi a pasivelor entităţii menţionate la articolul 2 care se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore, fără a lua în considerare impactul sprijinului public extraordinar şi al sprijinului furnizat de către fond.

...

(6)   După caz, evaluarea se bazează pe estimări prudente, inclusiv în ceea ce priveşte ratele de nerambursare şi amploarea pierderilor. Evaluarea nu pleacă de la ipoteza
  ignoră
  vreunui potenţial
  orice aport viitor potenţial sau efectiv de sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2 şi nu pleacă de la ipoteza unui sprijin oferit de fond în legătură cu măsura de rezoluţie
  din momentul adoptării măsurii de rezoluţie sau al exercitării competenţei de ajustare pentru depreciere sau de conversie a elementelor de capital. În plus, evaluarea ţine cont de faptul că, în cazul în care se aplică unul dintre instrumentele de rezoluţie:

| (a) | Comitetul poate recupera de la instituţia aflată în rezoluţie orice cheltuieli rezonabile suportate corespunzător; |
| --- | --- |

(a)

Comitetul poate recupera de la instituţia aflată în rezoluţie orice cheltuieli rezonabile suportate corespunzător;

| (b) | fondul poate percepe dobânzi sau taxe pentru orice împrumuturi sau garanţii furnizate instituţiei aflate în rezoluţie, în conformitate cu articolul 71. |
| --- | --- |

(b)

fondul poate percepe dobânzi sau taxe pentru orice împrumuturi sau garanţii furnizate instituţiei aflate în rezoluţie, în conformitate cu articolul 71.

...

(18)   Evaluarea vizată la alineatul (16):

| (a) | ia în calcul ipoteza conform căreia entitatea menţionată la articolul 2, aflată în rezoluţie, în legătură cu care au fost efectuate transferul parţial, ajustarea pentru depreciere sau conversia, ar fi făcut obiectul unei proceduri obişnuite de insolvenţă imediat înainte de executarea măsurii de rezoluţie; |
| --- | --- |

(a)

ia în calcul ipoteza conform căreia entitatea menţionată la articolul 2, aflată în rezoluţie, în legătură cu care au fost efectuate transferul parţial, ajustarea pentru depreciere sau conversia, ar fi făcut obiectul unei proceduri obişnuite de insolvenţă imediat înainte de executarea măsurii de rezoluţie;

| (b) | ia în calcul ipoteza conform căreia transferul parţial sau transferurile parţiale de drepturi, active sau pasive, ori ajustarea pentru depreciere sau conversia nu ar fi avut loc; |
| --- | --- |

(b)

ia în calcul ipoteza conform căreia transferul parţial sau transferurile parţiale de drepturi, active sau pasive, ori ajustarea pentru depreciere sau conversia nu ar fi avut loc;

| (c) | nu ţine cont de acordarea eventuală
  , efectivă sau potenţială, a unui sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2, aflată în rezoluţie.” |
| --- | --- |

(c)

nu ţine cont de acordarea eventuală
  , efectivă sau potenţială, a unui sprijin financiar public extraordinar în favoarea entităţii menţionate la articolul 2, aflată în rezoluţie.”

Explicaţie

Explicaţie

Este important ca evaluarea să determine valoarea activelor şi pasivelor, fără a lua în considerare vreun sprijin public extraordinar prezent şi viitor sau vreo măsură de sprijin din partea fondului de rezoluţie. Justificarea constă în faptul că acest sprijin este acordat din cauza interesului public implicat (în special, menţinerea stabilităţii financiare), nu pentru a beneficia direct sau indirect acţionarilor şi creditorilor. Prin urmare, determinarea valorii juste impune deducerea oricărui efect al acestor factori externi.

Este important ca evaluarea să determine valoarea activelor şi pasivelor, fără a lua în considerare vreun sprijin public extraordinar prezent şi viitor sau vreo măsură de sprijin din partea fondului de rezoluţie. Justificarea constă în faptul că acest sprijin este acordat din cauza interesului public implicat (în special, menţinerea stabilităţii financiare), nu pentru a beneficia direct sau indirect acţionarilor şi creditorilor. Prin urmare, determinarea valorii juste impune deducerea oricărui efect al acestor factori externi.

Modificarea 8

Modificarea 8

Articolul 18, Ajustarea pentru depreciere şi conversia elementelor de capital

Ajustarea pentru depreciere şi conversia elementelor de capital

„(1)   BCE, o autoritate competentă sau o autoritate de rezoluţie desemnată de către un stat membru în conformitate cu articolul 51 alineatul (1) literele (ba) şi (bb) şi cu articolul 54 din Directiva [ ] informează Comitetul în cazul în care consideră că sunt îndeplinite următoarele condiţii cu privire la o entitate menţionată la articolul 2 sau la un grup constituit într-un stat membru participant:

| (a) | entitatea nu va mai fi viabilă decât dacă elementele de capital sunt ajustate pentru depreciere sau convertite în fonduri proprii; |
| --- | --- |

(a)

entitatea nu va mai fi viabilă decât dacă elementele de capital sunt ajustate pentru depreciere sau convertite în fonduri proprii;

| (b) | entitatea sau grupul necesită un sprijin financiar public extraordinar, cu excepţia oricăreia dintre circumstanţele prevăzute la articolul 16 alineatul (3) litera (d) punctul (iii). |
| --- | --- |

(b)

entitatea sau grupul necesită un sprijin financiar public extraordinar, cu excepţia oricăreia dintre circumstanţele prevăzute la articolul 16 alineatul (3) litera (d) punctul (iii).

(2)   În sensul alineatului (1), se consideră că o entitate menţionată la articolul 2 sau un grup nu mai sunt viabile numai dacă sunt îndeplinite simultan următoarele două condiţii:

| (a) | entitatea respectivă sau grupul respectiv se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore; |
| --- | --- |

(a)

entitatea respectivă sau grupul respectiv se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore;

| (b) | având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru respectiva entitate sau respectivul grup să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie), altele decât ajustarea pentru depreciere sau conversia elementelor de capital, fie separat, fie în combinaţie cu o măsură de rezoluţie. |
| --- | --- |

(b)

având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru respectiva entitate sau respectivul grup să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie), altele decât ajustarea pentru depreciere sau conversia elementelor de capital, fie separat, fie în combinaţie cu o măsură de rezoluţie.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (a), se consideră că respectiva entitate se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore în cazul în care aceasta se află într-una sau în mai multe din situaţiile prevăzute la articolul 16 alineatul (3).

(4)   În sensul alineatului (2) litera (a), se consideră că un grup se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore în cazul în care grupul respectiv încalcă cerinţele prudenţiale consolidate necesare sau există elemente obiective pe baza cărora se poate conchide că grupul respectiv va încălca în viitorul apropiat cerinţele prudenţiale consolidate, într-o măsură suficientă care ar justifica o acţiune din partea autorităţii competente, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că grupul a suportat sau este susceptibil de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora.

(5)   La recomandarea Comitetului sau din proprie iniţiativă, Comisia verifică dacă sunt respectate condiţiile prevăzute la alineatul (1). Comisia stabileşte dacă competenţele de ajustare pentru depreciere sau de conversie a elementelor de capital se exercită separat sau, conform procedurii prevăzute la articolul 16 alineatele (4)-(7), în combinaţie cu o măsură de rezoluţie.

(6)   În cazul în care Comisia constată că sunt îndeplinite condiţiile menţionate la alineatul (1), dar că nu sunt îndeplinite condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie în conformitate cu articolul 16 alineatul (2), Comitetul, în urma unei decizii a Comisiei, însărcinează autorităţile naţionale de rezoluţie să îşi exercite competenţele de ajustare pentru depreciere sau de conversie în conformitate cu articolele 51 şi 52 din Directiva [ ].

...”

„(1)   BCE, o a
  Autoritatea competentă sau o autoritate de rezoluţie desemnată de către un stat membru în conformitate cu articolul 51 alineatul (1) literele (ba) şi (bb) şi cu articolul 54 din Directiva [ ] informează Comitetul în cazul în care consideră că sunt îndeplinite următoarele condiţii cu privire la o entitate menţionată la articolul 2 sau la un grup constituit într-un stat membru participant:

| (a) | entitatea nu va mai fi viabilă decât dacă elementele de capital sunt ajustate pentru depreciere sau convertite în fonduri proprii; |
| --- | --- |

(a)

entitatea nu va mai fi viabilă decât dacă elementele de capital sunt ajustate pentru depreciere sau convertite în fonduri proprii;

| (b) | entitatea sau grupul necesită un sprijin financiar public extraordinar, cu excepţia oricăreia dintre circumstanţele prevăzute la articolul 16 alineatul (3) litera (d) punctul (iii). |
| --- | --- |

(b)

entitatea sau grupul necesită un sprijin financiar public extraordinar, cu excepţia oricăreia dintre circumstanţele prevăzute la articolul 16 alineatul (3) litera (d) punctul (iii).

Comitetul are dreptul de a solicita o asemenea evaluare.

(2)   În sensul alineatului (1), se consideră că o entitate menţionată la articolul 2 sau un grup nu mai sunt viabile numai dacă sunt îndeplinite simultan următoarele două condiţii:

| (a) | entitatea respectivă sau grupul respectiv se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore; |
| --- | --- |

(a)

entitatea respectivă sau grupul respectiv se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore;

| (b) | având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru respectiva entitate sau respectivul grup să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie), altele decât ajustarea pentru depreciere sau conversia elementelor de capital, fie separat, fie în combinaţie cu o măsură de rezoluţie. |
| --- | --- |

(b)

având în vedere calendarul şi alte circumstanţe relevante, nu există nicio perspectivă rezonabilă ca apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru respectiva entitate sau respectivul grup să poată fi împiedicată în timp util prin eventuale măsuri alternative, din sectorul privat sau de supraveghere (inclusiv prin măsuri de intervenţie timpurie), altele decât ajustarea pentru depreciere sau conversia elementelor de capital, fie separat, fie în combinaţie cu o măsură de rezoluţie.

(3)   În sensul alineatului (1) litera (a), se consideră că respectiva entitate se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore în cazul în care aceasta se află într-una sau în mai multe din situaţiile prevăzute la articolul 16 alineatul (3).

(4)   În sensul alineatului (2) litera (a), se consideră că un grup se confruntă sau este susceptibil de a se confrunta cu dificultăţi majore în cazul în care grupul respectiv încalcă cerinţele prudenţiale consolidate necesare sau există elemente obiective pe baza cărora se poate conchide că grupul respectiv va încălca în viitorul apropiat cerinţele prudenţiale consolidate, într-o măsură suficientă care ar justifica o acţiune din partea autorităţii competente, inclusiv, dar fără a se limita la considerentul că grupul a suportat sau este susceptibil de a suporta pierderi care îi vor epuiza toate fondurile proprii sau o parte semnificativă a acestora.

(5)   La recomandarea Comitetului şi în baza evaluării de
  sau din proprie iniţiativă, Comisia verifică dacă sunt respectate condiţiile prevăzute la alineatul (1),. Comisia stabileşte dacă competenţele de ajustare pentru depreciere sau de conversie a elementelor de capital se exercită separat sau, conform procedurii prevăzute la articolul 16 alineatele (4)-(7), în combinaţie cu o măsură de rezoluţie.

(6)   În cazul în care Comisia, în baza unei evaluări desfăşurate de autoritatea competentă, constată că sunt îndeplinite condiţiile menţionate la alineatul (1), dar că nu sunt îndeplinite condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie în conformitate cu articolul 16 alineatul (2), Comitetul, în urma unei decizii a Comisiei, însărcinează autorităţile naţionale de rezoluţie să îşi exercite competenţele de ajustare pentru depreciere sau de conversie în conformitate cu articolele 51 şi 52 din Directiva [ ].

...”

Autoritatea de supraveghere este cel mai bine poziţionată să evalueze dacă o entitate nu mai este viabilă fără o depreciere sau conversie de capital, ori dacă este necesar sprijin public extraordinar. Regulamentul propus recunoaşte că, „în calitate de instanţă de supraveghere în cadrul MUS, BCE este organismul cel mai în măsură pentru a determina dacă o instituţie de credit se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore şi dacă nu există nicio perspectivă rezonabilă ca o măsură alternativă din sectorul privat sau ca o măsură alternativă de supraveghere să împiedice, într-un interval de timp rezonabil, apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru instituţia respectivă”. Regulamentul ar trebui să atribuie în mod clar responsabilitatea pentru această evaluare autorităţii de supraveghere, iar o asemenea evaluare de către autoritatea supraveghere ar trebui să fie o condiţie prealabilă necesară pentru deprecierea sau conversia elementelor de capital. Acest lucru este în conformitate, în special, cu articolul 51 din viitoarea DRRB, care lasă evaluarea în sarcina „autorităţii pertinente”. În baza celor de mai sus, aceasta este autoritatea de supraveghere, respectiv autoritatea competentă. În plus, deprecierea sau conversia pot avea loc în afara rezoluţiei [a se vedea articolul 18 alineatul (6)] şi, astfel, în întregime în cadrul „sferei de supraveghere”.

Autoritatea de supraveghere este cel mai bine poziţionată să evalueze dacă o entitate nu mai este viabilă fără o depreciere sau conversie de capital, ori dacă este necesar sprijin public extraordinar. Regulamentul propus recunoaşte că, „în calitate de instanţă de supraveghere în cadrul MUS, BCE este organismul cel mai în măsură pentru a determina dacă o instituţie de credit se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore şi dacă nu există nicio perspectivă rezonabilă ca o măsură alternativă din sectorul privat sau ca o măsură alternativă de supraveghere să împiedice, într-un interval de timp rezonabil, apariţia unei situaţii de dificultate majoră pentru instituţia respectivă”. Regulamentul ar trebui să atribuie în mod clar responsabilitatea pentru această evaluare autorităţii de supraveghere, iar o asemenea evaluare de către autoritatea supraveghere ar trebui să fie o condiţie prealabilă necesară pentru deprecierea sau conversia elementelor de capital. Acest lucru este în conformitate, în special, cu articolul 51 din viitoarea DRRB, care lasă evaluarea în sarcina „autorităţii pertinente”. În baza celor de mai sus, aceasta este autoritatea de supraveghere, respectiv autoritatea competentă. În plus, deprecierea sau conversia pot avea loc în afara rezoluţiei [a se vedea articolul 18 alineatul (6)] şi, astfel, în întregime în cadrul „sferei de supraveghere”.

Atribuind Comitetului dreptul de a solicita o evaluare de către autoritatea de supraveghere, este clar că acesta poate iniţia în orice moment această evaluare. Acest lucru ar trebui să împiedice inactivitatea autorităţii de supraveghere atunci când autoritatea de rezoluţie consideră necesar să acţioneze.

Atribuind Comitetului dreptul de a solicita o evaluare de către autoritatea de supraveghere, este clar că acesta poate iniţia în orice moment această evaluare. Acest lucru ar trebui să împiedice inactivitatea autorităţii de supraveghere atunci când autoritatea de rezoluţie consideră necesar să acţioneze.

Modificarea 9

Modificarea 9

Articolul 24, Instrumentul de recapitalizare internă

Instrumentul de recapitalizare internă

„(1)   Instrumentul de recapitalizare internă poate fi aplicat în oricare dintre următoarele scopuri:

| (a) | recapitalizarea unei entităţi menţionate la articolul 2 care îndeplineşte condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie, într-o măsură suficientă pentru a restabili capacitatea acesteia de a respecta condiţiile privind autorizarea şi de a-şi desfăşura activităţile pentru care i s-a acordat autorizaţia în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau cu Directiva 2004/39/CE; |
| --- | --- |

(a)

recapitalizarea unei entităţi menţionate la articolul 2 care îndeplineşte condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie, într-o măsură suficientă pentru a restabili capacitatea acesteia de a respecta condiţiile privind autorizarea şi de a-şi desfăşura activităţile pentru care i s-a acordat autorizaţia în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau cu Directiva 2004/39/CE;

| (b) | conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate către o instituţie-punte sau reducerea valorii principalului acestora, în vederea unui aport de capital în favoarea respectivei instituţii-punte.” |
| --- | --- |

(b)

conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate către o instituţie-punte sau reducerea valorii principalului acestora, în vederea unui aport de capital în favoarea respectivei instituţii-punte.”

„(1)   Instrumentul de recapitalizare internă poate fi aplicat în oricare dintre următoarele scopuri:

| (a) | recapitalizarea unei entităţi menţionate la articolul 2 care îndeplineşte condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie, într-o măsură suficientă pentru a restabili capacitatea acesteia de a respecta condiţiile privind autorizarea şi de a-şi desfăşura activităţile pentru care i s-a acordat autorizaţia în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau cu Directiva 2004/39/CE; |
| --- | --- |

(a)

recapitalizarea unei entităţi menţionate la articolul 2 care îndeplineşte condiţiile de declanşare a procedurii de rezoluţie, într-o măsură suficientă pentru a restabili capacitatea acesteia de a respecta condiţiile privind autorizarea şi de a-şi desfăşura activităţile pentru care i s-a acordat autorizaţia în conformitate cu Directiva 2013/36/UE sau cu Directiva 2004/39/CE;

| (b) | conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate către o instituţie-punte sau reducerea valorii principalului acestora, în vederea unui aport de capital în favoarea respectivei instituţii-punte.; |
| --- | --- |

(b)

conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate către o instituţie-punte sau reducerea valorii principalului acestora, în vederea unui aport de capital în favoarea respectivei instituţii-punte.;

| (c) | conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate prin instrumentul de vânzare a activităţii sau prin instrumentul de separare a activelor ori reducerea valorii principalului acestora.” |
| --- | --- |

(c)

conversia în capitaluri proprii a creanţelor sau a instrumentelor de datorie care sunt transferate prin instrumentul de vânzare a activităţii sau prin instrumentul de separare a activelor ori reducerea valorii principalului acestora.”

Explicaţie

Explicaţie

Instrumentul de recapitalizare internă poate fi combinat cu orice alt instrument de rezoluţie. Din motive de consecvenţă, în cazul în care este menţionat instrumentul băncii-punte, ar trebui menţionate şi instrumentul de vânzare a activităţii şi instrumentul de separare a activelor. Aceasta ar alinia propunerea la formularea actualului text de compromis al Consiliului. Textul ar trebui adaptat la formularea finală utilizată în viitoarea DRRB.

Instrumentul de recapitalizare internă poate fi combinat cu orice alt instrument de rezoluţie. Din motive de consecvenţă, în cazul în care este menţionat instrumentul băncii-punte, ar trebui menţionate şi instrumentul de vânzare a activităţii şi instrumentul de separare a activelor. Aceasta ar alinia propunerea la formularea actualului text de compromis al Consiliului. Textul ar trebui adaptat la formularea finală utilizată în viitoarea DRRB.

Modificarea 10

Modificarea 10

Articolul 27 alineatul (2), Obligaţia în materie de cooperare

Obligaţia în materie de cooperare

„(2)   În exercitarea responsabilităţilor care le revin în temeiul prezentului regulament, Comitetul, Comisia, BCE, autorităţile naţionale competente şi autorităţile de rezoluţie cooperează îndeaproape. BCE şi autorităţile naţionale competente prezintă Comitetului şi Comisiei toate informaţiile necesare pentru exercitarea atribuţiilor lor.”

„(2)   În exercitarea responsabilităţilor care le revin în temeiul prezentului regulament, Comitetul, Comisia, BCE, autorităţile naţionale competente şi autorităţile de rezoluţie cooperează îndeaproape. BCE şi autorităţile naţionale competente
  Acestea îşi furnizează reciproc
  prezintă Comitetului şi Comisiei toate informaţiile necesare pentru exercitarea atribuţiilor lor.”

Explicaţie

Explicaţie

Modificarea propusă urmăreşte sublinierea faptului că regulamentul propus nu conferă misiuni şi responsabilităţi noi către BCE. În special, este important să se facă trimitere la „autorităţile competente”, care vor include BCE atunci când îşi exercită mandatul de supraveghere. Este important să se observe că BCE nu are o obligaţie de schimb de informaţii cu privire la operaţiunile sale de politică monetară. De asemenea, modificarea propune ca toate părţile implicate în rezoluţie să facă obiectul obligaţiei de a furniza toate informaţiile necesare.

Modificarea propusă urmăreşte sublinierea faptului că regulamentul propus nu conferă misiuni şi responsabilităţi noi către BCE. În special, este important să se facă trimitere la „autorităţile competente”, care vor include BCE atunci când îşi exercită mandatul de supraveghere. Este important să se observe că BCE nu are o obligaţie de schimb de informaţii cu privire la operaţiunile sale de politică monetară. De asemenea, modificarea propune ca toate părţile implicate în rezoluţie să facă obiectul obligaţiei de a furniza toate informaţiile necesare.

Modificarea 11

Modificarea 11

Articolul 27 alineatul (3), Obligaţia în materie de cooperare

Obligaţia în materie de cooperare

„(3)   În exercitarea responsabilităţilor care le revin în temeiul prezentului regulament, Comitetul, Comisia, BCE, autorităţile naţionale competente şi autorităţile de rezoluţie cooperează îndeaproape în ceea ce priveşte planificarea rezoluţiei, intervenţia timpurie şi etapele rezoluţiei, în conformitate cu articolele 7-26. BCE şi autorităţile naţionale competente prezintă Comitetului şi Comisiei toate informaţiile necesare pentru exercitarea atribuţiilor lor.”

„(3)   În exercitarea responsabilităţilor care le revin în temeiul prezentului regulament, Comitetul, Comisia, BCE, autorităţile naţionale competente şi autorităţile de rezoluţie cooperează îndeaproape în ceea ce priveşte planificarea rezoluţiei, intervenţia timpurie şi etapele rezoluţiei, în conformitate cu articolele 7-26. BCE şi autorităţile naţionale competente
  Acestea îşi furnizează reciproc
  prezintă Comitetului şi Comisiei toate informaţiile necesare pentru exercitarea atribuţiilor lor.”

Explicaţie

Explicaţie

A se vedea modificarea 10 privind articolul 27 alineatul (2) din regulamentul propus. Modificarea propune ca toate părţile implicate în fazele de planificare a rezoluţiei, intervenţie timpurie şi rezoluţie să facă obiectul obligaţiei de a furniza toate informaţiile necesare.

A se vedea modificarea 10 privind articolul 27 alineatul (2) din regulamentul propus. Modificarea propune ca toate părţile implicate în fazele de planificare a rezoluţiei, intervenţie timpurie şi rezoluţie să facă obiectul obligaţiei de a furniza toate informaţiile necesare.

Modificarea 12

Modificarea 12

Articolul 27 alineatul (4), Obligaţia în materie de cooperare

Obligaţia în materie de cooperare

„(4)   În sensul prezentului regulament, în cazul în care BCE invită un reprezentant al Comitetului să participe la Consiliul de supraveghere al BCE stabilit în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. [ ] al Consiliului, Comitetul numeşte un reprezentant.”

„(4)   În sensul prezentului regulament, în cazul în care BCE invită un reprezentant al Comitetului să participe în calitate de observator la Consiliul de supraveghere al BCE stabilit în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. [ ] al Consiliului, Comitetul numeşte un reprezentant.”

Explicaţie

Explicaţie

O trimitere explicită la statutul de observator ar fi binevenită, pentru a asigura o claritate deplină în ceea ce priveşte rolul reprezentantului Comitetului în Consiliul de supraveghere al BCE.

O trimitere explicită la statutul de observator ar fi binevenită, pentru a asigura o claritate deplină în ceea ce priveşte rolul reprezentantului Comitetului în Consiliul de supraveghere al BCE.

Modificarea 13

Modificarea 13

Articolul 27 alineatul (8) (nou)

Nu există text.

„(8)   Comitetul consultă autoritatea competentă de fiecare dată când este prezentată o schemă de rezoluţie. Autoritatea competentă ar trebui să răspundă imediat ce este practic posibil, iar răspunsul acesteia către Comitet ar trebui să fie confidenţial. Atunci când Comitetul consideră că răspunsul nu a fost primit într-un interval rezonabil, acesta trece la adoptarea deciziei finale pentru a evita orice întârzieri nejustificate.”

Explicaţie

Explicaţie

Pentru a asigura protejarea corespunzătoare a considerentelor de stabilitate financiară, BCE sau autoritatea naţională competentă, în capacitatea sa de autoritate de supraveghere, ar trebui să-şi poată exprima opiniile cu privire la schemele de rezoluţie prezentate/propuse.

Pentru a asigura protejarea corespunzătoare a considerentelor de stabilitate financiară, BCE sau autoritatea naţională competentă, în capacitatea sa de autoritate de supraveghere, ar trebui să-şi poată exprima opiniile cu privire la schemele de rezoluţie prezentate/propuse.

Modificarea 14

Modificarea 14

Articolul 34, Inspecţii la faţa locului

Inspecţii la faţa locului

„(1)   În scopul exercitării atribuţiilor menţionate la articolele 7, 8, 11, 16 şi 17 şi sub rezerva altor condiţii prevăzute de legislaţia relevantă a Uniunii, Comitetul poate să efectueze, cu condiţia să informeze în prealabil autorităţile naţionale de rezoluţie în cauză, toate inspecţiile necesare la faţa locului, la sediile comerciale ale persoanelor juridice menţionate la articolul 32 alineatul (1). Atunci când desfăşurarea corespunzătoare şi eficienţa inspecţiei impun acest lucru, Comitetul poate efectua inspecţia la faţa locului fără să anunţe în prealabil persoanele juridice respective.”

„(1)   În scopul exercitării atribuţiilor menţionate la articolele 7, 8, 11, 16 şi 17 şi sub rezerva altor condiţii prevăzute de legislaţia relevantă a Uniunii, Comitetul poate să efectueze, cu condiţia să informeze în prealabil autorităţile naţionale de rezoluţie şi autoritatea competentă în cauză, toate inspecţiile necesare la faţa locului, la sediile comerciale ale persoanelor juridice menţionate la articolul 32 alineatul (1). În plus, înaintea exercitării sarcinilor prevăzute la articolul 11, Comitetul consultă autoritatea competentă. Atunci când desfăşurarea corespunzătoare şi eficienţa inspecţiei impun acest lucru, Comitetul poate efectua inspecţia la faţa locului fără să anunţe în prealabil persoanele juridice respective.”

Explicaţie

Explicaţie

Este important ca autoritatea de supraveghere să fie informată cu privire la orice inspecţii la faţa locului.

Este important ca autoritatea de supraveghere să fie informată cu privire la orice inspecţii la faţa locului.

Modificarea 15

Modificarea 15

Articolul 39, Componenţă

Componenţă

„Componenţă

(1)   Comitetul are următoarea componenţă:

| (a) | directorul executiv; |
| --- | --- |

(a)

directorul executiv;

| (b) | directorul executiv adjunct; |
| --- | --- |

(b)

directorul executiv adjunct;

| (c) | un membru numit de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

un membru numit de Comisie;

| (d) | un membru numit de BCE; |
| --- | --- |

(d)

un membru numit de BCE;

| (e) | un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie. |
| --- | --- |

(e)

un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie.

(2)   Durata mandatului directorului executiv, al directorului executiv adjunct şi al membrilor Comitetului numiţi de Comisie şi de BCE este de cinci ani. Sub rezerva articolului 53 alineatul (6), mandatul respectiv nu poate fi reînnoit.

(3)   Structura administrativă şi de gestionare a Comitetului cuprinde:

| (a) | o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47; |
| --- | --- |

(a)

o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47;

| (b) | o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51; |
| --- | --- |

(b)

o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51;

| (c) | un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.” |
| --- | --- |

(c)

un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.”

„Componenţă

(1)   Comitetul are următoarea componenţă:

| (a) | directorul executiv; |
| --- | --- |

(a)

directorul executiv;

| (b) | directorul executiv adjunct; |
| --- | --- |

(b)

directorul executiv adjunct;

| (c) | un membru numit de Comisie; |
| --- | --- |

(c)

un membru numit de Comisie;

| (d) | un membru numit de BCE; |
| --- | --- |

(d)

un membru numit de BCE;

| (e) | un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie. În cazul în care banca centrală naţională nu este autoritatea de rezoluţie, aceasta este invitată să însoţească autoritatea naţională de rezoluţie în calitate de observator. |
| --- | --- |

(e)

un membru numit de fiecare stat membru participant care reprezintă autoritatea naţională de rezoluţie. În cazul în care banca centrală naţională nu este autoritatea de rezoluţie, aceasta este invitată să însoţească autoritatea naţională de rezoluţie în calitate de observator.

(2)   La Comitet ar trebui rezervat un loc permanent pentru un observator desemnat de BCE, atât pentru sesiunile plenare, cât şi pentru cele executive.

(3)   Durata mandatului directorului executiv, al directorului executiv adjunct şi al membrilor Comitetului numiţi de Comisie şi de BCE este de cinci ani. Sub rezerva articolului 53 alineatul (6), mandatul respectiv nu poate fi reînnoit.

(4)   Structura administrativă şi de gestionare a Comitetului cuprinde:

| (a) | o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47; |
| --- | --- |

(a)

o sesiune plenară a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 47;

| (b) | o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51; |
| --- | --- |

(b)

o sesiune executivă a Comitetului, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 51;

| (c) | un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.” |
| --- | --- |

(c)

un director executiv, care îndeplineşte sarcinile prevăzute la articolul 53.”

Pentru a reflecta mai precis diferenţa dintre rolul BCE în conformitate cu Regulamentul privind MUS şi rolul său în calitate de participant la Comitetul de rezoluţie în conformitate cu regulamentul propus, precum şi pentru a evita potenţiale conflicte de interese pentru membrul desemnat de BCE, BCE recomandă ca acest membru să participe la reuniunile Comitetului de rezoluţie în calitate de observator.

Pentru a reflecta mai precis diferenţa dintre rolul BCE în conformitate cu Regulamentul privind MUS şi rolul său în calitate de participant la Comitetul de rezoluţie în conformitate cu regulamentul propus, precum şi pentru a evita potenţiale conflicte de interese pentru membrul desemnat de BCE, BCE recomandă ca acest membru să participe la reuniunile Comitetului de rezoluţie în calitate de observator.

În ceea ce priveşte rolul important şi experienţa băncilor centrale în raport cu stabilitatea financiară şi responsabilităţile macroeconomice ale acestora, băncile centrale naţionale – care nu acţionează ca autorităţi de rezoluţie în temeiul legislaţiei naţionale – ar trebui să aibă dreptul de a lua parte la reuniunile Comitetului în calitate de observatori. De asemenea, acestea ar trebui implicate în evaluarea impactului sistemic al oricărei măsuri de rezoluţie.

În ceea ce priveşte rolul important şi experienţa băncilor centrale în raport cu stabilitatea financiară şi responsabilităţile macroeconomice ale acestora, băncile centrale naţionale – care nu acţionează ca autorităţi de rezoluţie în temeiul legislaţiei naţionale – ar trebui să aibă dreptul de a lua parte la reuniunile Comitetului în calitate de observatori. De asemenea, acestea ar trebui implicate în evaluarea impactului sistemic al oricărei măsuri de rezoluţie.

Modificarea 16

Modificarea 16

Articolul 45, Participarea la sesiunile plenare

Participarea la sesiunile plenare

„Toţi membrii Comitetului participă la sesiunile plenare ale acestuia.”

„Toţi membrii Comitetului şi observatorul permanent desemnat de BCE participă la sesiunile plenare ale acestuia, cu excepţia cazului în care absentează motivat.”

Ar trebui clarificat faptul că absenţa unui membru nu împiedică organizarea unei reuniuni şi nu afectează validitatea votului, sub rezerva viitorului regulament de procedură care, în temeiul articolului 48 alineatul (3), poate stabili norme în materie de cvorum.

Ar trebui clarificat faptul că absenţa unui membru nu împiedică organizarea unei reuniuni şi nu afectează validitatea votului, sub rezerva viitorului regulament de procedură care, în temeiul articolului 48 alineatul (3), poate stabili norme în materie de cvorum.

Pentru a reflecta mai precis diferenţa dintre rolul BCE în conformitate cu Regulamentul privind MUS şi rolul său în calitate de participant la Comitetul de rezoluţie în conformitate cu regulamentul propus, precum şi pentru a evita potenţiale conflicte de interese pentru membrul desemnat de BCE, BCE recomandă ca acest membru să participe la reuniunile Comitetului de rezoluţie în calitate de observator.

Pentru a reflecta mai precis diferenţa dintre rolul BCE în conformitate cu Regulamentul privind MUS şi rolul său în calitate de participant la Comitetul de rezoluţie în conformitate cu regulamentul propus, precum şi pentru a evita potenţiale conflicte de interese pentru membrul desemnat de BCE, BCE recomandă ca acest membru să participe la reuniunile Comitetului de rezoluţie în calitate de observator.

Modificarea 17

Modificarea 17

Articolul 50 alineatul (4), Sarcini, şi articolul 51 alineatul (4), Procesul decizional

Sarcini

Procesul decizional

Articolul 50 alineatul (4). „(4) Comitetul se reuneşte în sesiune executivă la iniţiativa directorului executiv sau la cererea membrilor săi”

Articolul 50 alineatul (4). „(4) Comitetul se reuneşte în sesiune executivă la iniţiativa directorului executiv, sau la cererea membrilor săi ori a reprezentantului permanent desemnat de BCE.”

sau

ori a reprezentantului permanent desemnat de BCE

Articolul 51 alineatul (4). „(4) În cadrul sesiunii sale executive, Comitetul adoptă şi face publice normele de procedură aferente acesteia. Reuniunile Comitetului în sesiune executivă sunt convocate de directorul executiv din proprie iniţiativă sau la cererea a doi membri şi sunt prezidate de directorul executiv. Comitetul poate să invite observatori la sesiunile sale executive, pe o bază ad hoc.”

ad hoc

Articolul 51 alineatul (4). „(4) În cadrul sesiunii sale executive, Comitetul adoptă şi face publice normele de procedură aferente acesteia. Reuniunile Comitetului în sesiune executivă sunt convocate de directorul executiv din proprie iniţiativă sau la cererea a doi
  oricăruia dintre membrii acestuia şi a observatorului desemnat de către BCE şi sunt prezidate de directorul executiv. Comitetul poate să invite alţi observatori la sesiunile sale executive, pe o bază ad hoc.”

a doi

oricăruia dintre

i acestuia şi a observatorului desemnat de către BCE

alţi

ad hoc

Explicaţie

Explicaţie

Aceste două alineate nu par să fie coordonate pe deplin, întrucât articolul 50 alineatul (4) sugerează că oricare membru poate iniţia o reuniune a Comitetului executiv. În cazul în care ar trebui menţinut un cvorum de doi membri pentru a iniţia această reuniune, BCE ar trebui să beneficieze de un drept special de a iniţia o reuniune a Comitetului executiv. Autoritatea de supraveghere poate constata necesitatea clară a unei astfel de reuniuni, în special în urma unei evaluări a acesteia privind faptul că o instituţie se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore, şi ar trebui să poată cel puţin să înceapă o discuţie legată de un asemenea caz.

Aceste două alineate nu par să fie coordonate pe deplin, întrucât articolul 50 alineatul (4) sugerează că oricare membru poate iniţia o reuniune a Comitetului executiv. În cazul în care ar trebui menţinut un cvorum de doi membri pentru a iniţia această reuniune, BCE ar trebui să beneficieze de un drept special de a iniţia o reuniune a Comitetului executiv. Autoritatea de supraveghere poate constata necesitatea clară a unei astfel de reuniuni, în special în urma unei evaluări a acesteia privind faptul că o instituţie se confruntă sau este susceptibilă de a se confrunta cu dificultăţi majore, şi ar trebui să poată cel puţin să înceapă o discuţie legată de un asemenea caz.

Modificarea 18

Modificarea 18

Articolul 52 alineatul (7), Numire şi sarcini

Numire şi sarcini

„(7)   Directorul executiv sau directorul executiv adjunct al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la altă procedură de selecţie pentru acelaşi post, la încheierea întregii perioade.”

„(7)   Directorul executiv sau directorul executiv adjunct al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la altă procedură de selecţie pentru acelaşi post, la încheierea întregii perioade.”

Explicaţie

Explicaţie

Această clauză pare inadecvată în raport cu directorul executiv, deoarece nu se prevede o excepţie prin care mandatul directorului executiv ar putea fi prelungit [în contrast cu dispoziţiile pentru directorul executiv adjunct de la articolul 52 alineatul (6)].

Această clauză pare inadecvată în raport cu directorul executiv, deoarece nu se prevede o excepţie prin care mandatul directorului executiv ar putea fi prelungit [în contrast cu dispoziţiile pentru directorul executiv adjunct de la articolul 52 alineatul (6)].

Modificarea 19

Modificarea 19

Articolul 65 alineatul (1), Nivelul-ţintă de finanţare

Nivelul-ţintă de finanţare

„(1)   În cel mult 10 ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, mijloacele financiare disponibile ale fondului ajung la cel puţin 1 % din valoarea depozitelor tuturor instituţiilor de credit autorizate în statele membre participante care sunt garantate în temeiul Directivei 94/19/CE.”

„(1)   În cel mult 10 ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, mijloacele financiare disponibile ale fondului ajung la cel puţin 1 % din valoarea depozitelor tuturor instituţiilor de credit autorizate în statele membre participante care sunt garantate în temeiul Directivei 94/19/CE. În plus faţă de acest nivel-ţintă de finanţare, Comitetul de rezoluţie decide cu privire la o valoare de referinţă adecvată privind totalul pasivelor care trebuie atinsă într-o perioadă de 10 ani.”

Explicaţie

Explicaţie

BCE consideră că depozitele garantate nu reprezintă cel mai adecvat indicator pentru nivelul-ţintă de finanţare al FURB, deoarece nu reflectă în întregime posibilele costuri de finanţare în cursul rezoluţiei. Depozitele garantate pot rămâne stabile, în timp ce ansamblul pasivelor creşte considerabil, sau pot creşte în timp ce ansamblul pasivelor rămâne stabil. În ambele cazuri, expunerea potenţială a fondului de rezoluţie nu ar fi reflectată în mod adecvat. Ar trebui avut în vedere şi faptul că depozitele garantate sunt deja asigurate prin FDG, deoarece FDG poate contribui la finanţarea rezoluţiei. Prin urmare, acest indicator ar trebui suplimentat cu o valoare de referinţă legată de totalul pasivelor, care ar trebui calibrată în mod adecvat de Comitetul de rezoluţie, menţinând totodată 1% din depozitele garantate ca o limită inferioară.

BCE consideră că depozitele garantate nu reprezintă cel mai adecvat indicator pentru nivelul-ţintă de finanţare al FURB, deoarece nu reflectă în întregime posibilele costuri de finanţare în cursul rezoluţiei. Depozitele garantate pot rămâne stabile, în timp ce ansamblul pasivelor creşte considerabil, sau pot creşte în timp ce ansamblul pasivelor rămâne stabil. În ambele cazuri, expunerea potenţială a fondului de rezoluţie nu ar fi reflectată în mod adecvat. Ar trebui avut în vedere şi faptul că depozitele garantate sunt deja asigurate prin FDG, deoarece FDG poate contribui la finanţarea rezoluţiei. Prin urmare, acest indicator ar trebui suplimentat cu o valoare de referinţă legată de totalul pasivelor, care ar trebui calibrată în mod adecvat de Comitetul de rezoluţie, menţinând totodată 1% din depozitele garantate ca o limită inferioară.

Modificarea 20

Modificarea 20

Articolul 69 alineatul (1), Mijloace de finanţare alternative

Mijloace de finanţare alternative

„(1)   Comitetul poate contracta pentru fond împrumuturi sau alte forme de sprijin de la instituţii financiare sau alte părţi terţe, în cazul în care sumele percepute în conformitate cu articolele 66 şi 67 nu sunt imediat accesibile sau suficiente pentru a acoperi cheltuielile suportate în legătură cu utilizarea fondului.”

„(1)   Comitetul poate contracta pentru fond împrumuturi sau alte forme de sprijin de la instituţii financiare sau alte părţi terţe, în special resurse fiscale comune de la statele membre participante, în cazul în care sumele percepute în conformitate cu articolele 66 şi 67 nu sunt imediat accesibile sau suficiente pentru a acoperi cheltuielile suportate în legătură cu utilizarea fondului. Aceste împrumuturi sau alte forme de sprijin financiar ar trebui recuperate complet în cazul în care ar fi activate aceste măsuri.”

Explicaţie

Explicaţie

Accesul temporar la resurse fiscale ar fi un element esenţial al măsurilor de sprijin ale MUR, deoarece sursele private de finanţare pot dispărea temporar în cazul unor turbulenţe acute pe pieţele financiare.

Accesul temporar la resurse fiscale ar fi un element esenţial al măsurilor de sprijin ale MUR, deoarece sursele private de finanţare pot dispărea temporar în cazul unor turbulenţe acute pe pieţele financiare.

Modificarea 21

Modificarea 21

Articolul 83, Evaluare

Evaluare

„(1)   Până la 31 decembrie 2016, şi ulterior la fiecare cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament care acordă o atenţie specială monitorizării impactului potenţial asupra bunei funcţionări a pieţei interne.

Raportul evaluează:

...

| (d) | interacţiunea dintre Comitet şi autorităţile naţionale de rezoluţie ale statelor membre neparticipante şi efectele mecanismului unic de rezoluţie asupra acestor state membre.” |
| --- | --- |

(d)

interacţiunea dintre Comitet şi autorităţile naţionale de rezoluţie ale statelor membre neparticipante şi efectele mecanismului unic de rezoluţie asupra acestor state membre.”

„(1)   Până la 31 decembrie 2016, şi ulterior la fiecare cinci ani, Comisia publică un raport privind aplicarea prezentului regulament care acordă o atenţie specială monitorizării impactului potenţial asupra bunei funcţionări a pieţei interne.

Raportul evaluează:

...

| (d) | interacţiunea dintre Comitet şi autorităţile naţionale de rezoluţie ale statelor membre neparticipante şi efectele mecanismului unic de rezoluţie asupra acestor state membre; |
| --- | --- |

(d)

interacţiunea dintre Comitet şi autorităţile naţionale de rezoluţie ale statelor membre neparticipante şi efectele mecanismului unic de rezoluţie asupra acestor state membre;

| (e) | aplicarea prin analogie a criteriile stabilite la articolul 107 TFUE atunci când măsura de rezoluţie presupune utilizarea fondului.” |
| --- | --- |

(e)

aplicarea prin analogie a criteriile stabilite la articolul 107 TFUE atunci când măsura de rezoluţie presupune utilizarea fondului.”

Explicaţie

Explicaţie

În viitor pot fi necesare analize suplimentare în ceea ce priveşte aplicarea regulilor privind ajutoarele de stat prin analogie şi având în vedere interacţiunea dintre considerente în materie de ajutoare de stat şi considerente de stabilitate financiară în contextul rezoluţiei.

În viitor pot fi necesare analize suplimentare în ceea ce priveşte aplicarea regulilor privind ajutoarele de stat prin analogie şi având în vedere interacţiunea dintre considerente în materie de ajutoare de stat şi considerente de stabilitate financiară în contextul rezoluţiei.

Modificarea 22

Modificarea 22

Articolul 88, Intrare în vigoare

Intrare în vigoare

„Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele 7-23 şi articolele 25-38 se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Articolul 24 se aplică de la 1 ianuarie 2018.”

„Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolele 7-23 şi articolele 25-38 se aplică de la 1 ianuarie 2015.

Articolul 24 se aplică de la 1 ianuarie 2018.”

În cazul în care instrumentul de recapitalizare internă se aplică numai de la 1 ianuarie 2018, vor exista incertitudini cu privire la posibilitatea recapitalizării interne a creanţelor cu rang prioritar negarantate, deoarece statele membre vor fi libere să decidă dacă să devanseze introducerea unui cadru de recapitalizare internă în legislaţia naţională a acestora.

În cazul în care instrumentul de recapitalizare internă se aplică numai de la 1 ianuarie 2018, vor exista incertitudini cu privire la posibilitatea recapitalizării interne a creanţelor cu rang prioritar negarantate, deoarece statele membre vor fi libere să decidă dacă să devanseze introducerea unui cadru de recapitalizare internă în legislaţia naţională a acestora.

Recapitalizarea internă este considerată ca fiind deja inclusă într-o mare măsură în modul de calcul al preţurilor într-o mare măsură, astfel încât se anticipează ca impactul asupra finanţării să fie marginal. De asemenea, existenţa instrumentului de recapitalizare internă ar contribui la securitatea juridică, la consecvenţă şi la previzibilitate, evitând astfel soluţii ad hoc. Ţinând seama de aceasta, BCE sprijină punerea în aplicare mai timpurie a instrumentului de recapitalizare internă. În plus, o punere în aplicare timpurie ar însemna că MUR va avea toate instrumentele şi competenţele la dispoziţia sa atunci când îşi asumă responsabilităţile de rezoluţie. De asemenea, o punere în aplicare mai timpurie ar reduce potenţialele presiuni de finanţare asupra fondului pe perioada în care acesta acumulează resurse financiare.

Recapitalizarea internă este considerată ca fiind deja inclusă într-o mare măsură în modul de calcul al preţurilor într-o mare măsură, astfel încât se anticipează ca impactul asupra finanţării să fie marginal. De asemenea, existenţa instrumentului de recapitalizare internă ar contribui la securitatea juridică, la consecvenţă şi la previzibilitate, evitând astfel soluţii ad hoc. Ţinând seama de aceasta, BCE sprijină punerea în aplicare mai timpurie a instrumentului de recapitalizare internă. În plus, o punere în aplicare timpurie ar însemna că MUR va avea toate instrumentele şi competenţele la dispoziţia sa atunci când îşi asumă responsabilităţile de rezoluţie. De asemenea, o punere în aplicare mai timpurie ar reduce potenţialele presiuni de finanţare asupra fondului pe perioada în care acesta acumulează resurse financiare.

---

(1)  Scrisul cu caractere aldine în cuprinsul textului arată unde BCE propune inserarea unui text nou. Pasajele tăiate din cuprinsul textului indică unde BCE propune eliminarea textului.

1

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ŞI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/26

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

10 aprilie 2014

2014/C 109/03

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3867 |
| JPY | yen japonez | 141,00 |
| DKK | coroana daneză | 7,4662 |
| GBP | lira sterlină | 0,82720 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0518 |
| CHF | franc elvețian | 1,2180 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,2160 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,427 |
| HUF | forint maghiar | 305,09 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| PLN | zlot polonez | 4,1698 |
| RON | leu românesc nou | 4,4593 |
| TRY | lira turcească | 2,9092 |
| AUD | dolar australian | 1,4732 |
| CAD | dolar canadian | 1,5118 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,7512 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,5944 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7317 |
| KRW | won sud-coreean | 1 437,35 |
| ZAR | rand sud-african | 14,4150 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,6163 |
| HRK | kuna croată | 7,6305 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 830,00 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,4735 |
| PHP | peso Filipine | 61,506 |
| RUB | rubla rusească | 49,2060 |
| THB | baht thailandez | 44,700 |
| BRL | real brazilian | 3,0442 |
| MXN | peso mexican | 18,0132 |
| INR | rupie indiană | 83,4183 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3867

JPY

yen japonez

141,00

DKK

coroana daneză

7,4662

GBP

lira sterlină

0,82720

SEK

coroana suedeză

9,0518

CHF

franc elvețian

1,2180

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,2160

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,427

HUF

forint maghiar

305,09

LTL

litas lituanian

3,4528

PLN

zlot polonez

4,1698

RON

leu românesc nou

4,4593

TRY

lira turcească

2,9092

AUD

dolar australian

1,4732

CAD

dolar canadian

1,5118

HKD

dolar Hong Kong

10,7512

NZD

dolar neozeelandez

1,5944

SGD

dolar Singapore

1,7317

KRW

won sud-coreean

1 437,35

ZAR

rand sud-african

14,4150

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,6163

HRK

kuna croată

7,6305

IDR

rupia indoneziană

15 830,00

MYR

ringgit Malaiezia

4,4735

PHP

peso Filipine

61,506

RUB

rubla rusească

49,2060

THB

baht thailandez

44,700

BRL

real brazilian

3,0442

MXN

peso mexican

18,0132

INR

rupie indiană

83,4183

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunţuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/27

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

2014/C 109/04

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare
   (2)

„ZÁZRIVSKÉ VOJKY”

Nr. CE: SK-PGI-0005-01026-13.8.2012

IGP (X) DOP ()

1.   Denumire

„Zázrivské vojky”

Fiecare producător demonstrează utilizarea denumirii „Zázrivské vojky” la comercializarea produsului, prin marcarea acestuia ca atare atunci când este oferit în cadrul unei game, dar și pe etichetă.

2.   Statul membru sau țara terță

Slovacia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tip de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Zázrivské vojky” este un sortiment de brânză opărită, afumată sau neafumată, sub formă de cordoane cu o lungime de 10-70 cm și cu o grosime de 2-16 mm. Aceasta se produce folosind o metodă tradițională, prin care bucățile de brânză fermentată și parțial maturată se opăresc în apă fierbinte și apoi se întind, manual sau cu ajutorul a două sucitoare, luând forma unor cordoane lungi, care sunt cunoscute pe plan local sub denumirea de vojky. Cordoanele întinse și finite sunt prezentate sub formă de mănunchi, fie libere, fie împletite, și sunt câteodată prinse la mijloc cu un alt cordon.

Proprietățile organoleptice caracteristice ale produsului sunt conferite de textura fibroasă a cordoanelor întinse din bucățile de brânză opărită. Această textură se obține prin prelucrarea manuală a brânzei opărite și derivă și din forma caracteristică a cordoanelor (lungimea și grosimea lor).

Brânza „Zázrivské vojky” afumată diferă de cea neafumată în special în ceea ce privește culoarea și aroma. Brânza „Zázrivské vojky” afumată este de culoare galbenă deschisă spre aurie, având o aromă caracteristică de afumat și un conținut de sare puțin mai mare. Brânza „Zázrivské vojky” neafumată este de culoare albă spre crem și nu are aromă de afumat. Textura și consistența ambelor sortimente sunt identice.

Brânza „Zázrivské vojky” se comercializează în ambalaje care conțin mai multe pachete, de diverse greutăți, fiind învelită în folie alimentară.

Proprietăți:

Culoare: albă spre albă-crem; gălbuie sau galbenă aurie în cazul sortimentelor afumate.

Consistență: cordoanele sunt alcătuite din fâșii distincte cu o consistență elastică spre fermă, fără să fie însă tare, elasticitatea acestora reducându-se pe măsură ce brânza se maturează; rezistența ridicată a produsului la întindere se datorează texturii fibroase conferite de fâșiile care se separă ușor.

Miros și gust: de lapte, foarte plăcut de brânză, plin de savoare, moderat acrișor, iar în cazul sortimentelor afumate, caracteristic de afumat.

Compoziție: Substanța uscată cel puțin 40 % din greutate.

Conținut de grăsimi în substanța uscată: cel puțin 25 % din greutate.

Sare: max. 5,5 % din greutate pentru sortimentele neafumate și max. 6 % din greutate pentru sortimentele afumate.

Proprietăți microbiologice:

Brânza „Zázrivské vojky” este un produs obținut prin opărirea unor bucăți de brânză care conțin în principal microfloră producătoare de acid lactic, termorezistentă, din genurile Lactococcus, Streptococcus și Lactobacillus

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate)

Brânza opărită „Zázrivské vojky” se obține prin utilizarea unor bucăți de brânză produse din lapte de vacă crud sau pasteurizat, cu adaos de floră producătoare de acid lactic.

Se verifică și se înregistrează în mod periodic calitatea laptelui la fermele producătorilor bucăților de brânză, monitorizându-se următorii parametri: substanțele inhibitoare, temperatura, aciditatea, conținutul de grăsimi, greutatea specifică și substanța uscată fără grăsimi.

Determinarea numărului total de microorganisme și a numărului de celule somatice se efectuează în laboratoare acreditate.

Bucățile de brânză conțin substanță uscată în proporție de cel puțin 48 % din greutate și grăsimi în substanța uscată în proporție de cel puțin 35 % din greutate, având un pH de 4,9-5,2. La exterior, aspectul bucăților de brânză este compact și neted, prezentând o crustă corespunzătoare și o culoare albă spre crem.

Calitatea produsului nu depinde de originea bucăților de brânză.

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală)

Nu există cerințe speciale privind calitatea sau restricții privind originea.

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etapele specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

| — | brânza din lapte de vacă se pregătește pentru opărire tăindu-se în fâșii, care apoi se răzuiesc; |
| --- | --- |

—

brânza din lapte de vacă se pregătește pentru opărire tăindu-se în fâșii, care apoi se răzuiesc;

| — | brânza preparată astfel se opărește în apă fierbinte (temperatura apei fiind de 70-95 °C) și se prelucrează mecanic până la obținerea unei mase compacte, cunoscute sub denumirea de parenina; |
| --- | --- |

—

brânza preparată astfel se opărește în apă fierbinte (temperatura apei fiind de 70-95 °C) și se prelucrează mecanic până la obținerea unei mase compacte, cunoscute sub denumirea de parenina;

| — | parenina se prelucrează manual până când se obține o consistență care permite împăturirea și modelarea; |
| --- | --- |

—

parenina se prelucrează manual până când se obține o consistență care permite împăturirea și modelarea;

| — | imediat după aceasta, brânza rezultată se întinde manual sau cu ajutorul a două valțuri care se rotesc în sens contrar, pentru a se obține cordoane lungi; |
| --- | --- |

—

imediat după aceasta, brânza rezultată se întinde manual sau cu ajutorul a două valțuri care se rotesc în sens contrar, pentru a se obține cordoane lungi;

| — | cordoanele întinse sunt lăsate să cadă direct în apă potabilă rece; |
| --- | --- |

—

cordoanele întinse sunt lăsate să cadă direct în apă potabilă rece;

| — | cordoanele de brânză răcite se înfășoară manual pe un mosor și apoi se taie la un capăt și se leagă la mijloc cu o singură fâșie de brânză, cunoscută drept vokja (plural: vojky); |
| --- | --- |

—

cordoanele de brânză răcite se înfășoară manual pe un mosor și apoi se taie la un capăt și se leagă la mijloc cu o singură fâșie de brânză, cunoscută drept vokja (plural: vojky);

| — | cordoanele preparate se sărează într-o soluție saturată de sare pentru a se obține conținutul final de sare dorit; |
| --- | --- |

—

cordoanele preparate se sărează într-o soluție saturată de sare pentru a se obține conținutul final de sare dorit;

| — | după sărare, cordoanele de brânză se agață pentru scurgerea excesului de apă; |
| --- | --- |

—

după sărare, cordoanele de brânză se agață pentru scurgerea excesului de apă;

| — | sortimentele afumate ale produsului se afumă cu fum rece direct, folosind un lemn de esență tare, într-o afumătoare tradițională cu circulație forțată a aerului, până în momentul în care brânza capătă o culoare galbenă aurie. |
| --- | --- |

—

sortimentele afumate ale produsului se afumă cu fum rece direct, folosind un lemn de esență tare, într-o afumătoare tradițională cu circulație forțată a aerului, până în momentul în care brânza capătă o culoare galbenă aurie.

3.6   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.

Brânza „Zázrivské vojky” se comercializează în ambalaje de diverse greutăți. Ambalajul de bază cântărește 100 g, dar produsul se poate comercializa și în ambalaje de 130, 150, 250, 500 și 1 000 g. Brânza se ambalează în folie alimentară.

„Zázrivské vojky” trebuie ambalată în aria geografică delimitată imediat după fabricare, pentru a se păstra forma sa specifică și pentru a se garanta calitatea produsului.

3.7.   Norme specifice privind etichetarea

Producătorii brânzei „Zázrivské vojky” au dreptul, în conformitate cu prezentul caiet de sarcini, să folosească denumirea „Zázrivské vojky” pentru etichetarea, promovarea și comercializarea produsului.

Etichetele aplicate produselor trebuie să conțină următoarele elemente:

| — | denumirea „Zázrivské vojky”, poziționată în mod vizibil; |
| --- | --- |

—

denumirea „Zázrivské vojky”, poziționată în mod vizibil;

| — | mențiunea sortimentului: afumat sau neafumat; |
| --- | --- |

—

mențiunea sortimentului: afumat sau neafumat;

| — | mențiunea „indicație geografică protejată” sau acronimul „IGP” și simbolul CE asociat. |
| --- | --- |

—

mențiunea „indicație geografică protejată” sau acronimul „IGP” și simbolul CE asociat.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Brânza „Zázrivské vojky” se produce în localitatea Zázrivá. Aria geografică este delimitată de localitatea Oravská Lesná la nord, de localitatea Terchová la vest, de localitatea Párnica la sud și de crestele munților Paráč și Minčol la est.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   Specificitatea ariei geografice

Zázrivá este o zonă montană tipică, care oferă condiții adecvate pentru creșterea și pășunatul ovinelor și bovinelor și pentru prelucrarea laptelui obținut de la aceste animale pentru producția de brânzeturi. Localnicii exploatează în continuare aceste caracteristici speciale ale mediului montan, așa cum au făcut-o de la întemeierea primelor așezări umane în zonă.

Potrivit tradiției orale, producția internă de cordoane de brânză și de alte sortimente de brânză din Zázrivá datează din a doua jumătate a secolului al XIX-lea, deoarece fabricarea brânzei opărite, inclusiv a cordoanelor, în vederea comercializării a constituit, la momentul respectiv, singura sursă de venit pentru crescătorii de ovine și de bovine din regiune.

După ce se ating parametrii doriți (aciditate, adecvare pentru opărire), brânza din lapte de vacă se taie în fâșii, apoi se rade și se opărește în apă fierbinte (temperatura apei fiind de 70-95 °C); brânza se frământă cu o spatulă din lemn sau cu un malaxor mecanic până la obținerea unei mase elastice compacte, cunoscută sub denumirea de parenina. Parenina se frământă manual, și anume se amestecă, se împăturește și se întinde, până se obține o pastă de brânză cu o textură pliabilă, netedă, care poate fi modelată. Pasta de brânză se întinde imediat în cordoane lungi, care sunt lăsate să cadă direct în apă potabilă rece. Cordoanele de brânză sunt lăsate să se răcească în apa respectivă timp de 2-10 minute, ca să își păstreze forma; după ce s-au răcit, ele se înfășoară pe un mosor. După înfășurare, se taie la un capăt și se leagă la mijloc cu o singură fâșie de brânză. Cordoanele tăiate și legate se sărează prin introducerea într-o soluție saturată de sare și se pot afuma. Pentru a elimina surplusul de apă sărată, cordoanele de brânză se agață pe o bară din lemn sau metal inoxidabil, pentru scurgerea apei.

5.2.   Specificitatea produsului

Brânza „Zázrivské vojky” este un produs preparat aproape exclusiv manual, printr-o metodă tradițională ce constă în opărirea în apă fierbinte a bucăților de brânză și în întinderea brânzei în cordoane (vojky). Brânza poate fi întinsă cu ajutorul a două valțuri care se rotesc în sens contrar, între care brânza se introduce după prelucrarea manuală. Frământarea și întinderea din cursul procedeului manual de preparare a brânzei opărite le conferă cordoanelor textura fibroasă unică ce face ca acest produs să aibă un caracter atât de special și unic.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

Cererea de înregistrare a „Zázrivské vojky” ca indicație geografică protejată se bazează pe textura și forma specifice ale produsului, pe reputația și tradiția acestuia, dar și pe metoda tradițională de producție.

Așezările umane din zona localității Zázrivá datează din anii colonizării valahe, începând cu secolul al XVI-lea. Terenurile muntoase, solurile pietroase, altitudinea relativ mare și clima rece au împiedicat dezvoltarea agriculturii, drept urmare, agricultura, creșterea oilor și păstoritul, iar mai târziu creșterea vitelor s-au practicat la un nivel modest în această regiune, constituind, aproape exclusiv, singura sursă de venit și de subzistență (Čaplovičová, Z.: Zo zázrivského salašníctva, Sborník SNM, 56, 1962, p. 118-129).

Actele referitoare la proprietățile funciare ale locuitorilor decedați din Zázrivá, datând de la mijlocul secolului al XVIII-lea și din întreg secolul al XIX-lea oferă numeroase informații cu privire la practicile agricole din acele vremuri (ŠOBA Bytča, Prothocollum Cadmitatum Anni 1761, f. 91, nr. 38, proprietățile funciare ale decedatului Georgius Dattek, Zázrivá). Aceste documente au servit drept bază pentru dezvoltarea viitoare a activității de prelucrare a brânzeturilor ca singur tip de producție alimentară locală. Fiecare gospodărie care deținea chiar și un număr mic de oi sau vite fabrica propriile brânzeturi, inclusiv cordoanele de brânză (vojky) și bicele împletite din cordoane de brânză (korbáčiky): „... în bucătăriile în care se fabrica brânza era o sobă cu lemne. Laptele se încălzea pe sobă până se coagula, apoi coagulul se punea în apă clocotită, se amesteca și se opărea. După ce se încălzea în apa din oală, coagulul opărit se întindea manual într-un cordon, care se lăsa să cadă în apă rece, într-un vas pus pe podea. Pe o masă alăturată se afla un cadru de lemn pe care se înfășura cordonul, care apoi se agăța pe un stativ într-o cameră învecinată, bine aerisită. A doua zi, de pe masă se lua o foarfecă și se tăia partea inferioară a cordoanelor de brânză. Cordoanele formate astfel cădeau pe masă și apoi se împleteau. Ele se puneau într-o gelatină sărată preparată într-un vas emailat...” (Keresteš a kol.: Ovčiarstvo na Slovensku história a technológia, Eminent, Považská Bystrica 2008, p. 388-389). Aceste brânzeturi erau vândute chiar de producători.

Potrivit altor arhive istorice, brânzeturile opărite tradiționale se produceau în forme diferite în satul Zázrivá din nordul Slovaciei. În cronicile satului (Huba, P.: Zázrivá, Vydavateľstvo Osveta, n.p., Martin, pentru Comitetul național local din Zázrivá, 1988, p. 105) se menționează că unul dintre produse se fabrica în felul următor: „... brânza fabricată după coagularea laptelui se punea în vase cu apă fierbinte și se prelucra manual, adică se întindea cu mâna. La final, brânza se întindea într-un cordon subțire care se punea apoi într-un alt vas, umplut cu apă rece și cu o gelatină preparată din apă fiartă și sare. Cordonul de brânză (vojka) se înfășura pe un mosor de lemn înainte de a fi tăiat. Apoi brânza obținută astfel putea fi consumată...”

În Etnografia Slovenska (Ethnologia Slavica, Tomus XVI 1984, Slovenské pedagogické nakladateľstvo Bratislava, 1986, p. 64-65) se precizează că „... în satul Zázrivá din nordul Slovaciei, se producea brânza opărită tradițională, care se modela sub formă de mici bice.”

Pe lângă fabricarea brânzei, această regiune a devenit și un centru de vânzare și cumpărare a brânzeturilor opărite. Arhivele conțin consemnări ale mai multor licențe comerciale acordate comercianților de brânzeturi opărite.

Până în ziua de astăzi, comercianții de brânzeturi opărite din Zázrivá continuă să își vândă produsele la diverse târguri și cu diferite ocazii, precum nunți, botezuri, de Crăciun, de Carnaval și de Paște. Producția de brânză în formă de vojky (cordoane) crește în timpul acestor sărbători, ceea ce atestă popularitatea de care se bucură în rândul consumatorilor. Acest aspect este confirmat de registrele de evidențe ale producătorilor.

Satul Zázrivá își păstrează și astăzi caracterul agricol. Producția de cordoane de brânză continuă și în prezent, datorită îndemânării, experienței și cunoștințelor transmise din generație în generație. Procesul de producție și forma și calitatea specifice ale produsului s-au păstrat neschimbate. Potrivit unui articol publicat pe site-ul web al iZURNAL, „... Fiecare femeie din Zázrivá știe să întindă brânză. Orice gospodină vă va spune că acesta este un meșteșug transmis din mamă în fiică...”.

Reputația și tradiția „Zázrivské vojky” sunt demonstrate nu numai de marca de calitate acordată de Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale din Slovacia, ci și de articolele publicate în presă despre această brânză [de exemplu, pagina 9 a articolului intitulat „Zázrivské dni 2008” (Festivalul Zázrivá 2008), publicat în Noviny o dianí v Zázrivej (Știri despre Zázrivá), volumul X, nr. 2/2008, Parohia Romano-Catolică din Zázrivá].

Datorită îndemânării și priceperii lor, locuitorii regiunii au reușit să facă față condițiilor dure din această zonă și să ajungă cunoscuți și în afara regiunii.

„Zázrivské vojky” este o specialitate tradițională renumită nu numai în rândul slovacilor, ci și al străinilor care vizitează Slovacia și care cumpără produsul pentru a-l oferi cadou la întoarcere.

Cordoanele de brânză au devenit o prezență obișnuită la evenimente importante organizate anual în regiune, cum ar fi Târgul Zázrivské dni, în cadrul căruia se organizează concursuri de întindere a „Zázrivské vojky” și de împletire a „Zázrivské korbáčiky”. Aceste concursuri sunt populare, atrăgând atât producători interni, cât și concurenți ocazionali.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

(articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 (3))

http://www.upv.sk/swift_data/source/pdf/specifikacie_op_oz/SP-Zazrivske%20vojky.pdf

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

(2)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12. Înlocuit de Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

(3)  A se vedea nota de subsol 2.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENŢEI

Comisia Europeană

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/32

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7145 — Veolia Environnement/Dalkia International)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 109/05

| 1. | La data de 2 aprilie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Veolia Environnement SA („Veolia”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Dalkia International de la Electricité de France („EDF”), prin achiziționare de acțiuni. În prezent, Veolia și EDF dețin controlul în comun asupra întreprinderii Dalkia International. |
| --- | --- |

1.

La data de 2 aprilie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderea Veolia Environnement SA („Veolia”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Dalkia International de la Electricité de France („EDF”), prin achiziționare de acțiuni. În prezent, Veolia și EDF dețin controlul în comun asupra întreprinderii Dalkia International.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Veolia: furnizarea de servicii de gestionare a mediului (apă, gestionarea deșeurilor, transporturi și servicii energetice);
  —   în cazul întreprinderii Dalkia International: furnizarea de activități în sectorul serviciilor energetice în afara Franței, în special exploatarea de rețele de termoficare sau de răcire, furnizarea de servicii de administrare multitehnologice pentru clădiri și instalații industriale, precum și, într-o mai mică măsură, producția și vânzarea cu ridicata de energie electrică. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Veolia: furnizarea de servicii de gestionare a mediului (apă, gestionarea deșeurilor, transporturi și servicii energetice);

—   în cazul întreprinderii Dalkia International: furnizarea de activități în sectorul serviciilor energetice în afara Franței, în special exploatarea de rețele de termoficare sau de răcire, furnizarea de servicii de administrare multitehnologice pentru clădiri și instalații industriale, precum și, într-o mai mică măsură, producția și vânzarea cu ridicata de energie electrică.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă. |
| --- | --- |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

| 5. | Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7145 — Veolia Environnement/Dalkia International, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7145 — Veolia Environnement/Dalkia International, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/33

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7185 — Agroenergi/Neova Pellets)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 109/06

| 1. | La data de 3 aprilie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care Agroenergi AB („Agroenergi”, Suedia), deținută de Lantmännen ek för („Lantmännen”, Suedia), și Neova Pellets („Neova”, Suedia), deținută de Vapo Oy („Vapo”, Finlanda), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună („JV”). |
| --- | --- |

1.

La data de 3 aprilie 2014, Comisia Europeană a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care Agroenergi AB („Agroenergi”, Suedia), deținută de Lantmännen ek för („Lantmännen”, Suedia), și Neova Pellets („Neova”, Suedia), deținută de Vapo Oy („Vapo”, Finlanda), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună („JV”).

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:
  —   în cazul întreprinderii Agroenergi: activități în domeniul peletelor din lemn în Suedia și Letonia;
  —   în cazul întreprinderii Neova Pellets: activități în domeniul peletelor din lemn în Suedia;
  —   în cazul JV: va avea activități de producție și vânzare de pelete din lemn în Suedia. |
| --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—   în cazul întreprinderii Agroenergi: activități în domeniul peletelor din lemn în Suedia și Letonia;

—   în cazul întreprinderii Neova Pellets: activități în domeniul peletelor din lemn în Suedia;

—   în cazul JV: va avea activități de producție și vânzare de pelete din lemn în Suedia.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință M.7185 — Agroenergi/Neova Pellets, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia Europeană invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisia Europeană în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință M.7185 — Agroenergi/Neova Pellets, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

---

| 11.4.2014 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 109/34 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2014

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 109/34

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.7211 — AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2014/C 109/07

| 1. | La data de 4 aprilie 2014, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile SCI Vendome Bureaux, controlată în ultimă instanță de AXA S.A. („AXA”, Franța), și PSPLUX S.à r.l., o filială deținută integral de Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Canada), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unui portofoliu de active imobiliare la Milano („portofoliul imobiliar de la Milano”, Italia), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 4 aprilie 2014, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), o notificare a unei concentrări propuse prin care întreprinderile SCI Vendome Bureaux, controlată în ultimă instanță de AXA S.A. („AXA”, Franța), și PSPLUX S.à r.l., o filială deținută integral de Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Canada), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unui portofoliu de active imobiliare la Milano („portofoliul imobiliar de la Milano”, Italia), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | AXA este un grup mondial de asigurări, care își desfășoară activitatea în domeniul asigurărilor de viață, al asigurărilor de sănătate și al altor forme de asigurări, precum și în gestionarea investițiilor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

AXA este un grup mondial de asigurări, care își desfășoară activitatea în domeniul asigurărilor de viață, al asigurărilor de sănătate și al altor forme de asigurări, precum și în gestionarea investițiilor;

| — | PSPIB este un gestionar de investiții în materie de pensii, care investește fonduri pentru planurile de pensii ale serviciului public, ale Forțelor canadiene, ale Jandarmeriei regale a Canadei și ale Forței de rezervă; |
| --- | --- |

—

PSPIB este un gestionar de investiții în materie de pensii, care investește fonduri pentru planurile de pensii ale serviciului public, ale Forțelor canadiene, ale Jandarmeriei regale a Canadei și ale Forței de rezervă;

| — | Portofoliul imobiliar de la Milano este format din patru clădiri: Bodio 4, Bodio 5, La Vela și La Stilo, destinate a fi utilizate ca birouri și pentru comerțul cu amănuntul. |
| --- | --- |

—

Portofoliul imobiliar de la Milano este format din patru clădiri: Bodio 4, Bodio 5, La Vela și La Stilo, destinate a fi utilizate ca birouri și pentru comerțul cu amănuntul.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7211 — AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.7211 — AXA/PSPIB/Real Estate Portfolio in Milan, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

---