# Europos Sąjungos C 66/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 66 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. vasario 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 66

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. vasario 21d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2016 m. balandžio 27–28 d. posėdžiaiPosėdžių protokolai paskelbti OL C 190, 2017 6 15 .
  2016 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2014 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 246, 2016 9 14 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2016 m. balandžio 27–28 d. posėdžiaiPosėdžių protokolai paskelbti OL C 190, 2017 6 15 .
  2016 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2014 m. vykdymu, buvo paskelbti
  OL L 246, 2016 9 14 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2014 m. vykdymu, buvo paskelbti

OL L 246, 2016 9 14

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 66/01 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (2016/2575(RSP)) | 2 |
| 2018/C 66/02 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko (EIB) 2014 m. metinės ataskaitos (2015/2127(INI)) | 6 |
| 2018/C 66/03 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (2016/2662(RSP)) | 17 |
| 2018/C 66/04 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 7 dalis) 2014–2015 m. (2015/2287(INI)) | 23 |
| 2018/C 66/05 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (2015/2094(INI)) | 30 |
| 2018/C 66/06 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2015/2007(INI)) | 44 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

2018/C 66/01

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (2016/2575(RSP))

2

2018/C 66/02

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko (EIB) 2014 m. metinės ataskaitos (2015/2127(INI))

6

2018/C 66/03

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (2016/2662(RSP))

17

2018/C 66/04

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 7 dalis) 2014–2015 m. (2015/2287(INI))

23

2018/C 66/05

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (2015/2094(INI))

30

2018/C 66/06

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2015/2007(INI))

44

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 66/07 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bolesławo G. Piechos (Bolesław G. Piecha) imunitetą (2015/2339(IMM)) | 57 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

2018/C 66/07

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bolesławo G. Piechos (Bolesław G. Piecha) imunitetą (2015/2339(IMM))

57

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 66/08 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (12227/2014 – C8-0035/2015 – 2014/0134(NLE)) | 59 |
| 2018/C 66/09 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu, projekto (12265/2014 – C8-0102/2015 – 2014/0187(NLE)) | 60 |
| 2018/C 66/10 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (COM(2015)0556 – C8-0376/2015 – 2015/0261(NLE)) | 61 |
| 2018/C 66/11 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (10578/1/2015 – C8-0415/2015 – 2013/0014(COD)) | 62 |
| 2018/C 66/12 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (10579/1/2015 – C8-0416/2015 – 2013/0015(COD)) | 64 |
| 2018/C 66/13 | 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (10580/1/2015 – C8-0417/2015 – 2013/0016(COD)) | 66 |
| 2018/C 66/14 | P8_TA(2016)0146Indeksai, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse ***I2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))P8_TC1-COD(2013)0314Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 | 68 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

2018/C 66/08

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (12227/2014 – C8-0035/2015 – 2014/0134(NLE))

59

2018/C 66/09

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu, projekto (12265/2014 – C8-0102/2015 – 2014/0187(NLE))

60

2018/C 66/10

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (COM(2015)0556 – C8-0376/2015 – 2015/0261(NLE))

61

2018/C 66/11

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (10578/1/2015 – C8-0415/2015 – 2013/0014(COD))

62

2018/C 66/12

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (10579/1/2015 – C8-0416/2015 – 2013/0015(COD))

64

2018/C 66/13

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (10580/1/2015 – C8-0417/2015 – 2013/0016(COD))

66

2018/C 66/14

P8_TA(2016)0146Indeksai, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse ***I2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))P8_TC1-COD(2013)0314Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014

68

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

21.2.2018

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 m. SESIJA

2016 m. balandžio 27–28 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 190, 2017 6 15.

2016 m. balandžio 28 d. priimti tekstai dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2014 m. vykdymu, buvo paskelbti

  OL L 246, 2016 9 14
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/2

---

P8_TA(2016)0142

Vaiko interesų apsauga visoje ES, grindžiama Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaiko interesų apsaugos visoje ES, grindžiamos Europos Parlamentui pateiktomis peticijomis (2016/2575(RSP))

(2018/C 066/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 228 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 228 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 81 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 81 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 24 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 24 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 8 ir 20 straipsnius, kuriuose pabrėžiamas vyriausybių įsipareigojimas saugoti vaiko tapatybę, įskaitant jo arba jos šeimyninius ryšius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos 8 ir 20 straipsnius, kuriuose pabrėžiamas vyriausybių įsipareigojimas saugoti vaiko tapatybę, įskaitant jo arba jos šeimyninius ryšius,

| — | atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, ypač jos 37 straipsnio b dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1963 m. Vienos konvenciją dėl konsulinių santykių, ypač jos 37 straipsnio b dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (1) („Briuselis IIa“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (1) („Briuselis IIa“),

| — | atsižvelgdamas į ES vaiko teisių darbotvarkę (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES vaiko teisių darbotvarkę (COM(2011)0060),

| — | atsižvelgdamas į 9-ajam Europos vaiko teisių forumui parengtame diskusijoms skirtame dokumente pateiktas gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 9-ajam Europos vaiko teisių forumui parengtame diskusijoms skirtame dokumente pateiktas gaires,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros atliktą vaikų apsaugos sistemų planavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros atliktą vaikų apsaugos sistemų planavimą,

| — | atsižvelgdamas į daugybę peticijų dėl vaikų gerovės institucijų darbo ir vaikų teisių apsaugos, vaikų globos, vaikų grobimo ir vaikų priežiūros, kurias Peticijų komitetas per keletą metų gavo iš įvairių ES valstybių narių, ir į apsilankymų informacijos rinkimo tikslu Vokietijoje (2011 m. lapkričio 23–24 d.) (Vokietijos vaikų ir jaunimo reikalų tarnyba (vok. Jugendamt)), Danijoje (2013 m. birželio 20–21 d.) (socialinės tarnybos) ir Jungtinėje Karalystėje (2015 m. lapkričio 5–6 d.) (įvaikinimo be sutikimo klausimai) ataskaitose pateiktas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugybę peticijų dėl vaikų gerovės institucijų darbo ir vaikų teisių apsaugos, vaikų globos, vaikų grobimo ir vaikų priežiūros, kurias Peticijų komitetas per keletą metų gavo iš įvairių ES valstybių narių, ir į apsilankymų informacijos rinkimo tikslu Vokietijoje (2011 m. lapkričio 23–24 d.) (Vokietijos vaikų ir jaunimo reikalų tarnyba (vok. Jugendamt)), Danijoje (2013 m. birželio 20–21 d.) (socialinės tarnybos) ir Jungtinėje Karalystėje (2015 m. lapkričio 5–6 d.) (įvaikinimo be sutikimo klausimai) ataskaitose pateiktas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tarpininko tarptautinio tėvų vykdomo vaikų grobimo atvejais vaidmenį ir veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tarpininko tarptautinio tėvų vykdomo vaikų grobimo atvejais vaidmenį ir veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 216 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi vaiko interesai turi būti laikomi svarbiausiais visuose sprendimuose vaikų priežiūros klausimais visais lygiais; |
| --- | --- |

A.

kadangi vaiko interesai turi būti laikomi svarbiausiais visuose sprendimuose vaikų priežiūros klausimais visais lygiais;

| B. | kadangi ES gali patvirtinti tarpvalstybinio pobūdžio šeimos teisės priemones (SESV 81 straipsnio 3 dalis), be kita ko, įvaikinimo srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES gali patvirtinti tarpvalstybinio pobūdžio šeimos teisės priemones (SESV 81 straipsnio 3 dalis), be kita ko, įvaikinimo srityje;

| C. | kadangi dėl išaugusio judumo ES padaugėjo tarpvalstybinio pobūdžio vaikų apsaugos problemų, įskaitant globos panaikinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl išaugusio judumo ES padaugėjo tarpvalstybinio pobūdžio vaikų apsaugos problemų, įskaitant globos panaikinimą;

| D. | kadangi su vaikų globa susiję klausimai daro didelį poveikį kiekvieno su jais susijusio asmens gyvenimui ir visuomenei apskritai, ir kadangi Reglamente „Briuselis IIa“ yra spragų, o būsima jo peržiūra yra puiki proga patobulinti jo nuostatas; |
| --- | --- |

D.

kadangi su vaikų globa susiję klausimai daro didelį poveikį kiekvieno su jais susijusio asmens gyvenimui ir visuomenei apskritai, ir kadangi Reglamente „Briuselis IIa“ yra spragų, o būsima jo peržiūra yra puiki proga patobulinti jo nuostatas;

| E. | kadangi naudojimasis pagrindinėmis teisėmis, tokiomis kaip judėjimo ir apsigyvenimo laisvė, neturėtų sudaryti didesnės grėsmės vaiko teisei į šeimos gyvenimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi naudojimasis pagrindinėmis teisėmis, tokiomis kaip judėjimo ir apsigyvenimo laisvė, neturėtų sudaryti didesnės grėsmės vaiko teisei į šeimos gyvenimą;

| F. | kadangi vaikai, kurių tėvai naudojasi laisvo judėjimo teise, turi teisę reguliariai palaikyti asmeninius ryšius ir tiesioginį kontaktą su savo tėvais, nebent tai prieštarautų vaiko interesams pagal ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį; |
| --- | --- |

F.

kadangi vaikai, kurių tėvai naudojasi laisvo judėjimo teise, turi teisę reguliariai palaikyti asmeninius ryšius ir tiesioginį kontaktą su savo tėvais, nebent tai prieštarautų vaiko interesams pagal ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnį;

| 1. | primena, kad didelis gautų peticijų su vaikais susijusiais klausimais skaičius rodo, kad egzistuoja rimta Reglamento „Briuseli IIa“ įgyvendinimo problema; |
| --- | --- |

1.

primena, kad didelis gautų peticijų su vaikais susijusiais klausimais skaičius rodo, kad egzistuoja rimta Reglamento „Briuseli IIa“ įgyvendinimo problema;

| 2. | mano, kad visose vaikų apsaugos sistemose turėtų būti tarptautiniai ir tarpvalstybiniai mechanizmai, kuriais būtų atsižvelgiama į tarpvalstybinių konfliktų ypatumus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad visose vaikų apsaugos sistemose turėtų būti tarptautiniai ir tarpvalstybiniai mechanizmai, kuriais būtų atsižvelgiama į tarpvalstybinių konfliktų ypatumus;

Vaikų apsauga ir teisminis bendradarbiavimas ES

| 3. | ragina valstybes nares nacionalinėse koordinavimo sistemose, skirtose tarpvalstybiniams atvejams, susijusiems su vaikais, įdiegti stebėsenos ir vertinimo sistemas (kuriose būtų naudojami atitinkami socialiniai ir ekonominiai bei pagal pilietybę suskirstyti statistiniai duomenys); rekomenduoja Komisijai koordinuoti informacijos perdavimą tarp atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares nacionalinėse koordinavimo sistemose, skirtose tarpvalstybiniams atvejams, susijusiems su vaikais, įdiegti stebėsenos ir vertinimo sistemas (kuriose būtų naudojami atitinkami socialiniai ir ekonominiai bei pagal pilietybę suskirstyti statistiniai duomenys); rekomenduoja Komisijai koordinuoti informacijos perdavimą tarp atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų;

| 4. | ragina Tarybą pranešti apie konkrečius veiksmus, kuriuos vykdo valstybės narės siekdamos sukurti 28 nacionalinių vaikų apsaugos sistemų sinergiją; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą pranešti apie konkrečius veiksmus, kuriuos vykdo valstybės narės siekdamos sukurti 28 nacionalinių vaikų apsaugos sistemų sinergiją;

| 5. | ragina patikslintame Reglamente „Briuselis IIa“ aiškiai apibrėžti įprastinę gyvenamąją vietą; |
| --- | --- |

5.

ragina patikslintame Reglamente „Briuselis IIa“ aiškiai apibrėžti įprastinę gyvenamąją vietą;

| 6. | pabrėžia nacionalinės valdžios institucijų įsipareigojimą, nustatytą Reglamente „Briuselis IIa“, pripažinti kitoje valstybėje narėje priimtus teismo sprendimus su vaikais susijusiose bylose ir užtikrinti jų vykdymą; ragina valstybes nares intensyvinti ir gerinti savo teisminių sistemų bendradarbiavimą su vaikais susijusiose bylose; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia nacionalinės valdžios institucijų įsipareigojimą, nustatytą Reglamente „Briuselis IIa“, pripažinti kitoje valstybėje narėje priimtus teismo sprendimus su vaikais susijusiose bylose ir užtikrinti jų vykdymą; ragina valstybes nares intensyvinti ir gerinti savo teisminių sistemų bendradarbiavimą su vaikais susijusiose bylose;

| 7. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sukurti platformą, kurioje būtų teikiama pagalba kitos ES valstybės narės piliečiams šeimos teisės bylose, ir bendrą Europos pagalbos liniją, skirtą vaikų grobimo ar išnaudojimo atvejams, taip pat konsultacijoms priežiūros ir įvaikinimo bylose, ir bendrai finansuoti šiuos procesus; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti sukurti platformą, kurioje būtų teikiama pagalba kitos ES valstybės narės piliečiams šeimos teisės bylose, ir bendrą Europos pagalbos liniją, skirtą vaikų grobimo ar išnaudojimo atvejams, taip pat konsultacijoms priežiūros ir įvaikinimo bylose, ir bendrai finansuoti šiuos procesus;

| 8. | ragina Komisiją parengti aiškias ir lengvai prieinamas gaires, kuriose būtų ES piliečiams skirta praktinė informacija apie institucinius susitarimus, susijusius su vaikų apsauga, ypatingą dėmesį skiriant įvaikinimui arba patikėjimui be tėvų sutikimo ir tėvų teisėms skirtingose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją parengti aiškias ir lengvai prieinamas gaires, kuriose būtų ES piliečiams skirta praktinė informacija apie institucinius susitarimus, susijusius su vaikų apsauga, ypatingą dėmesį skiriant įvaikinimui arba patikėjimui be tėvų sutikimo ir tėvų teisėms skirtingose valstybėse narėse;

Socialinių tarnybų vaidmuo vaikų apsaugos srityje

| 9. | ragina valstybes nares laikytis prevencinio požiūrio ir užtikrinti, kad būtų vykdoma tinkama ir ištekliais aprūpinta politika siekiant, kai tik įmanoma, išvengti, kad nebūtų pradėtos bylos dėl priežiūros, nustatant ankstyvo perspėjimo procedūras ir stebėsenos mechanizmus, taip pat teikiant tinkamą paramą šeimoms, kadangi jos yra pirminės globėjos, visų pirma pažeidžiamose bendruomenėse, kuriose kyla socialinės atskirties grėsmė; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares laikytis prevencinio požiūrio ir užtikrinti, kad būtų vykdoma tinkama ir ištekliais aprūpinta politika siekiant, kai tik įmanoma, išvengti, kad nebūtų pradėtos bylos dėl priežiūros, nustatant ankstyvo perspėjimo procedūras ir stebėsenos mechanizmus, taip pat teikiant tinkamą paramą šeimoms, kadangi jos yra pirminės globėjos, visų pirma pažeidžiamose bendruomenėse, kuriose kyla socialinės atskirties grėsmė;

| 10. | pabrėžia, kad tinkamo individualių atvejų su šeima susijusiais atvejais vertinimo neturėtų varžyti biudžeto lėšų sumažinimai dėl taikomų griežtų taupymo priemonių, visų pirma tais atvejais, kai tai susiję su socialinių tarnybų paslaugų kokybe; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad tinkamo individualių atvejų su šeima susijusiais atvejais vertinimo neturėtų varžyti biudžeto lėšų sumažinimai dėl taikomų griežtų taupymo priemonių, visų pirma tais atvejais, kai tai susiję su socialinių tarnybų paslaugų kokybe;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares socialiniams darbuotojams ir visiem kitiems specialistams, dirbantiems su tarpvalstybinėmis bylomis, susijusiomis su vaikais, teikti specializuotus mokymus ir išsilavinimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares socialiniams darbuotojams ir visiem kitiems specialistams, dirbantiems su tarpvalstybinėmis bylomis, susijusiomis su vaikais, teikti specializuotus mokymus ir išsilavinimą;

| 12. | ragina valstybės narės, kuri ketina siųsti socialinius darbuotojus ištirti įvaikinimo arba patikėjimo atvejį kitoje valstybėje narėje, atitinkamas valdžios institucijas pranešti tos valstybės narės valdžios institucijoms, kad bus vykdomas toks tyrimas; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybės narės, kuri ketina siųsti socialinius darbuotojus ištirti įvaikinimo arba patikėjimo atvejį kitoje valstybėje narėje, atitinkamas valdžios institucijas pranešti tos valstybės narės valdžios institucijoms, kad bus vykdomas toks tyrimas;

Su vaikais susiję teismo procesai

| 13. | prašo valstybių narių paskirti specialiąsias kolegijas šeimos teismuose ar tarpvalstybines tarpininkavimo įstaigas, kurios nagrinėtų tarpvalstybines su vaikais susijusias bylas; pabrėžia, kad svarbiausias dalykas yra tinkama padėties po teismo sprendimo stebėsena, be kita ko, tais atvejais, kai tai susiję su ryšiais su tėvais; |
| --- | --- |

13.

prašo valstybių narių paskirti specialiąsias kolegijas šeimos teismuose ar tarpvalstybines tarpininkavimo įstaigas, kurios nagrinėtų tarpvalstybines su vaikais susijusias bylas; pabrėžia, kad svarbiausias dalykas yra tinkama padėties po teismo sprendimo stebėsena, be kita ko, tais atvejais, kai tai susiję su ryšiais su tėvais;

| 14. | ragina valstybes nares sistemingai įgyvendinti 1963 m. Vienos konvencijos nuostatas ir užtikrinti, kad ambasados arba konsulinės atstovybės būtų nuo pat pradžių informuotos apie visas su vaikų priežiūra susijusias procedūras, kuriose dalyvauja jų piliečiai, ir kad joms būtų sudarytos galimybės visapusiškai susipažinti su atitinkamais dokumentais; siūlo, kad konsulinėms įstaigoms turėtų būti leidžiama dalyvauti visuose teismo procesų etapuose; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares sistemingai įgyvendinti 1963 m. Vienos konvencijos nuostatas ir užtikrinti, kad ambasados arba konsulinės atstovybės būtų nuo pat pradžių informuotos apie visas su vaikų priežiūra susijusias procedūras, kuriose dalyvauja jų piliečiai, ir kad joms būtų sudarytos galimybės visapusiškai susipažinti su atitinkamais dokumentais; siūlo, kad konsulinėms įstaigoms turėtų būti leidžiama dalyvauti visuose teismo procesų etapuose;

| 15. | ragina valstybes nares užtikrinti reguliaraus lankymo teises tėvams, išskyrus kai tai gali pakenkti vaiko interesams, ir leisti tėvams lankymo metu su savo vaikais bendrauti gimtąja kalba; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares užtikrinti reguliaraus lankymo teises tėvams, išskyrus kai tai gali pakenkti vaiko interesams, ir leisti tėvams lankymo metu su savo vaikais bendrauti gimtąja kalba;

| 16. | rekomenduoja, kad valstybės narės nuo pat pradžių ir kiekviename su vaiku susijusio proceso etape tėvams teiktų visą ir aiškia informaciją apie procesą ir galimas jo pasekmes; ragina jas informuoti tėvus apie teisinės paramos ir pagalbos taisykles, pavyzdžiui, pateikiant jiems dvikalbių šioje srityje besispecializuojančių teisininkų sąrašą ir pasiūlant vertimo žodžiu paslaugas, kad būtų išvengta atvejų, kai tėvai duoda sutikimą nevisiškai suprasdami savo įsipareigojimų padarinių; taip pat rekomenduoja teikti tinkamą paramą neraštingiems tėvams; |
| --- | --- |

16.

rekomenduoja, kad valstybės narės nuo pat pradžių ir kiekviename su vaiku susijusio proceso etape tėvams teiktų visą ir aiškia informaciją apie procesą ir galimas jo pasekmes; ragina jas informuoti tėvus apie teisinės paramos ir pagalbos taisykles, pavyzdžiui, pateikiant jiems dvikalbių šioje srityje besispecializuojančių teisininkų sąrašą ir pasiūlant vertimo žodžiu paslaugas, kad būtų išvengta atvejų, kai tėvai duoda sutikimą nevisiškai suprasdami savo įsipareigojimų padarinių; taip pat rekomenduoja teikti tinkamą paramą neraštingiems tėvams;

| 17. | rekomenduoja nustatyti minimalius standartus dėl atsižvelgimo į vaiko norus per nacionalinius civilinės teisės procesus, vadovaujantis ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsniu; |
| --- | --- |

17.

rekomenduoja nustatyti minimalius standartus dėl atsižvelgimo į vaiko norus per nacionalinius civilinės teisės procesus, vadovaujantis ES pagrindinių teisių chartijos 24 straipsniu;

| 18. | rekomenduoja, kad teisme tėvus ir vaikus teisėjas, specialistas ar socialinis darbuotojas išklausytų atskirai, kad vaikams nebūtų daroma įtaka arba jie netaptų lojalumo konfliktų aukomis; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja, kad teisme tėvus ir vaikus teisėjas, specialistas ar socialinis darbuotojas išklausytų atskirai, kad vaikams nebūtų daroma įtaka arba jie netaptų lojalumo konfliktų aukomis;

| 19. | rekomenduoja nustatyti kiekvieno tarpvalstybinio proceso dėl vaikų priežiūros etapo trukmės ribas, kad to vaiko išplėstinės šeimos nariai turėtų pakankamai laiko pasisiūlyti ir kreiptis dėl įvaikinimo, arba tėvai galėtų spręsti savo problemas ir pasiūlyti tvarias alternatyvas prieš priimant galutinį sprendimą dėl įvaikinimo; mano, kad prieš priimant bet kokį nuolatinį sprendimą, kaip antai – įvaikinti, turi būti atliktas tinkamas biologinės šeimos padėties pakartotinis įvertinimas; |
| --- | --- |

19.

rekomenduoja nustatyti kiekvieno tarpvalstybinio proceso dėl vaikų priežiūros etapo trukmės ribas, kad to vaiko išplėstinės šeimos nariai turėtų pakankamai laiko pasisiūlyti ir kreiptis dėl įvaikinimo, arba tėvai galėtų spręsti savo problemas ir pasiūlyti tvarias alternatyvas prieš priimant galutinį sprendimą dėl įvaikinimo; mano, kad prieš priimant bet kokį nuolatinį sprendimą, kaip antai – įvaikinti, turi būti atliktas tinkamas biologinės šeimos padėties pakartotinis įvertinimas;

| 20. | ragina valstybes nares tėvams, kenčiantiems nuo priklausomybės nuo alkoholio ar narkotikų, suteikti pagrįsto laiko, kad jie turėtų realią galimybę atsigauti prieš teismui priimant galutinį sprendimą dėl jų vaiko įvaikinimo; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares tėvams, kenčiantiems nuo priklausomybės nuo alkoholio ar narkotikų, suteikti pagrįsto laiko, kad jie turėtų realią galimybę atsigauti prieš teismui priimant galutinį sprendimą dėl jų vaiko įvaikinimo;

| 21. | ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti iš visų suinteresuotųjų subjektų nacionaliniu ir Europos lygiu gautoms rekomendacijoms dėl tarpvalstybinio tarpininkavimo; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti iš visų suinteresuotųjų subjektų nacionaliniu ir Europos lygiu gautoms rekomendacijoms dėl tarpvalstybinio tarpininkavimo;

Vaikų patikėjimas ir įvaikinimas

| 22. | teigia, kad ES nėra mechanizmo, kuriuo būtų numatytas automatiškas kitoje valstybėje narėje išduotų nacionalinių nurodymų dėl įvaikinimo pripažinimas; ragina valstybes nares ir Komisiją reglamentuoti nacionalinio įvaikinimo pripažinimą atsižvelgiant į vaiko interesus ir deramai paisant nediskriminacijos principo; |
| --- | --- |

22.

teigia, kad ES nėra mechanizmo, kuriuo būtų numatytas automatiškas kitoje valstybėje narėje išduotų nacionalinių nurodymų dėl įvaikinimo pripažinimas; ragina valstybes nares ir Komisiją reglamentuoti nacionalinio įvaikinimo pripažinimą atsižvelgiant į vaiko interesus ir deramai paisant nediskriminacijos principo;

| 23. | ragina valstybes nares skatinti valstybes, kurios nėra prisijungusios prie 1993 m. Hagos konvencijos, prie jos prisijungti – taip būtų užtikrinta, kad visi vaikai turėtų naudos iš tokių pačių standartų, ir tai padėtų išvengti paralelinės sistemos, kurioje būtų mažiau apsaugos priemonių; ragina valstybes nares vengti didelės biurokratijos pripažįstant tarptautinį įvaikinimą, kuris jau pripažintas kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares skatinti valstybes, kurios nėra prisijungusios prie 1993 m. Hagos konvencijos, prie jos prisijungti – taip būtų užtikrinta, kad visi vaikai turėtų naudos iš tokių pačių standartų, ir tai padėtų išvengti paralelinės sistemos, kurioje būtų mažiau apsaugos priemonių; ragina valstybes nares vengti didelės biurokratijos pripažįstant tarptautinį įvaikinimą, kuris jau pripažintas kitoje valstybėje narėje;

| 24. | pabrėžia, jog sudarant bet kokį susitarimą dėl vaikų patikėjimo ar įvaikinimo, svarbu, kad tokiu susitarimu būtų sudaromos galimybės išlaikyti ryšius su vaiko kultūrine aplinka, taip pat vaikui išmokti ir vartoti savo gimtąją kalbą; prašo valstybių narių institucijų, dalyvaujančių vaikų priežiūros procese, dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų neišskirti broliai ir seserys. |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, jog sudarant bet kokį susitarimą dėl vaikų patikėjimo ar įvaikinimo, svarbu, kad tokiu susitarimu būtų sudaromos galimybės išlaikyti ryšius su vaiko kultūrine aplinka, taip pat vaikui išmokti ir vartoti savo gimtąją kalbą; prašo valstybių narių institucijų, dalyvaujančių vaikų priežiūros procese, dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų neišskirti broliai ir seserys.

| 25. | ragina valstybes nares ypatingą dėmesį ir paramą skirti tėvams, visų pirma moterims, kurie, būdami vaikais ar suaugusiais, yra buvę smurto šeimoje aukomis siekiant išvengti, kad jie vėl netaptų aukomis dėl automatiško jų vaikų globos panaikinimo; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares ypatingą dėmesį ir paramą skirti tėvams, visų pirma moterims, kurie, būdami vaikais ar suaugusiais, yra buvę smurto šeimoje aukomis siekiant išvengti, kad jie vėl netaptų aukomis dėl automatiško jų vaikų globos panaikinimo;

Tarpvalstybinis tėvų vykdomas vaikų grobimas

| 26. | ragina Komisiją skelbti tarpvalstybinio bendradarbiavimo vaikų grobimo bylose skatinimo rezultatus, kadangi ES darbotvarkėje vaiko teisių srityje ji yra pareiškusi, kad ši sritis yra prioritetas; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją skelbti tarpvalstybinio bendradarbiavimo vaikų grobimo bylose skatinimo rezultatus, kadangi ES darbotvarkėje vaiko teisių srityje ji yra pareiškusi, kad ši sritis yra prioritetas;

| 27. | ragina Tarybą pranešti apie rezultatus, gautus nustačius tarpvalstybinio pobūdžio ankstyvo perspėjimo apie vaikų grobimą sistemas, ir remiantis Komisijos gairėmis sudaryti atitinkamus bendradarbiavimo susitarimus, susijusius su tarpvalstybinio grobimo atvejais; |
| --- | --- |

27.

ragina Tarybą pranešti apie rezultatus, gautus nustačius tarpvalstybinio pobūdžio ankstyvo perspėjimo apie vaikų grobimą sistemas, ir remiantis Komisijos gairėmis sudaryti atitinkamus bendradarbiavimo susitarimus, susijusius su tarpvalstybinio grobimo atvejais;

o

o o

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 338, 2003 12 23, p. 1.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/6

---

P8_TA(2016)0200

Europos investicijų banko 2014 m. metinė ataskaita

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko (EIB) 2014 m. metinės ataskaitos (2015/2127(INI))

(2018/C 066/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2014 metų veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2014 metų veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2014 m. finansinę ataskaitą ir 2014 m. statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko 2014 m. finansinę ataskaitą ir 2014 m. statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. tvarumo ataskaitą, 2014 m. EIB operacijų ES viduje vertinimo pagal trijų ramsčių sistemą ataskaitą ir 2014 m. Europos investicijų banko veiklos rezultatų už ES ribų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. tvarumo ataskaitą, 2014 m. EIB operacijų ES viduje vertinimo pagal trijų ramsčių sistemą ataskaitą ir 2014 m. Europos investicijų banko veiklos rezultatų už ES ribų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB audito komiteto 2014 m. metines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB audito komiteto 2014 m. metines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko grupės 2014 m. kovos su korupcija veiklos metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko grupės 2014 m. kovos su korupcija veiklos metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. pateiktą EIB grupės 2014–2016 m. veiklos planą, 2013 m. gruodžio mėn. pateiktą Europos investicijų fondo (EIF) veiklos planą ir į 2015 m. balandžio 21 d. pateiktą EIB grupės 2015–2017 m. veiklos planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. pateiktą EIB grupės 2014–2016 m. veiklos planą, 2013 m. gruodžio mėn. pateiktą Europos investicijų fondo (EIF) veiklos planą ir į 2015 m. balandžio 21 d. pateiktą EIB grupės 2015–2017 m. veiklos planą,

| — | atsižvelgdamas į EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo 2014 m. ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo 2014 m. ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos 2014 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos 2014 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2012 m. metinės ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2012 m. metinės ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2013 m. metinės ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl Europos investicijų banko (EIB) 2013 m. metinės ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (3) ir į 2014 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (3) ir į 2014 m. kovo 27 d. Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (COM(2014)0168),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES dėl EIB išorės įgaliojimų 2007–2013 m. ir į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES dėl EIB išorės įgaliojimų 2007–2013 m. ir į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 670/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (kiek tai susiję su bandomuoju strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos etapu), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 670/2012, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (kiek tai susiję su bandomuoju strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvos etapu),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2014 m. spalio mėn. išvadas, kuriose aiškiai nurodomas EIB dalyvavimas naujajame fonde, orientuotame į investicijas, kuriomis siekiama gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir modernizuoti energetikos sistemas mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2014 m. spalio mėn. išvadas, kuriose aiškiai nurodomas EIB dalyvavimas naujajame fonde, orientuotame į investicijas, kuriomis siekiama gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir modernizuoti energetikos sistemas mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatą „Bendri veiksmai siekiant darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo. Nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų vaidmuo remiant Investicijų planą Europai“ (COM(2015)0361), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatą „Bendri veiksmai siekiant darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo. Nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų vaidmuo remiant Investicijų planą Europai“ (COM(2015)0361),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0050/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0050/2016),

| A. | kadangi pagrindinė EIB, kaip ES banko, užduotis – finansiškai remti Sąjungai naudingus projektus, kuriais prisidedama prie darnaus vidaus rinkos vystymosi bei socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, ir tokiu būdu stiprinti europinę integraciją, didinti užimtumą ir Sąjungos konkurencingumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindinė EIB, kaip ES banko, užduotis – finansiškai remti Sąjungai naudingus projektus, kuriais prisidedama prie darnaus vidaus rinkos vystymosi bei socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, ir tokiu būdu stiprinti europinę integraciją, didinti užimtumą ir Sąjungos konkurencingumą;

| B. | kadangi visa EIB finansuojama veikla turi būti suderinama su ES sutartimis ir ES bendraisiais tikslais ir prioritetinėmis sritimis, apibrėžtais pagal strategiją „Europa 2020“ ir EIB ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo priemonę; |
| --- | --- |

B.

kadangi visa EIB finansuojama veikla turi būti suderinama su ES sutartimis ir ES bendraisiais tikslais ir prioritetinėmis sritimis, apibrėžtais pagal strategiją „Europa 2020“ ir EIB ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo priemonę;

| C. | kadangi šiuo tikslu EIB, nesiekdamas pelno, teikia paskolas ir garantijas, visuose ekonomikos sektoriuose palengvinančias projektų finansavimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiuo tikslu EIB, nesiekdamas pelno, teikia paskolas ir garantijas, visuose ekonomikos sektoriuose palengvinančias projektų finansavimą;

| D. | kadangi dėl 2008 m. finansų, ekonomikos ir socialinės krizės susidarė didžiulis investicijų trūkumas ir nepaprastai padidėjo nedarbo lygis, ypač tarp jaunimo, ir kadangi tuo pat metu susiduriama su užsitęsusio Europos Sąjungos ekonomikos sąstingio perspektyva; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl 2008 m. finansų, ekonomikos ir socialinės krizės susidarė didžiulis investicijų trūkumas ir nepaprastai padidėjo nedarbo lygis, ypač tarp jaunimo, ir kadangi tuo pat metu susiduriama su užsitęsusio Europos Sąjungos ekonomikos sąstingio perspektyva;

| E. | kadangi šiuo metu tiek atskiros valstybės narės, tiek visa ES susiduria su milžinišku ir visoje ES istorijoje precedento neturinčiu iššūkiu suvaldyti masinį migrantų antplūdį iš įvairių pasaulio regionų; |
| --- | --- |

E.

kadangi šiuo metu tiek atskiros valstybės narės, tiek visa ES susiduria su milžinišku ir visoje ES istorijoje precedento neturinčiu iššūkiu suvaldyti masinį migrantų antplūdį iš įvairių pasaulio regionų;

| F. | kadangi dabartinėmis sąlygomis EIB savo pagrindinę užduotį efektyviai įgyvendinti Investicijų planą Europai ir užtikrinti, kad veiksmingai veiktų Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), kaip pagrindinė varomoji jėga siekiant skatinti ekonomikos augimą, deramų darbo vietų kūrimą ir įveikti socialinį ir teritorinį susiskaidymą Sąjungoje, turi vykdyti atsižvelgdamas į kokybiniu požiūriu naują skubos laipsnį; |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinėmis sąlygomis EIB savo pagrindinę užduotį efektyviai įgyvendinti Investicijų planą Europai ir užtikrinti, kad veiksmingai veiktų Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), kaip pagrindinė varomoji jėga siekiant skatinti ekonomikos augimą, deramų darbo vietų kūrimą ir įveikti socialinį ir teritorinį susiskaidymą Sąjungoje, turi vykdyti atsižvelgdamas į kokybiniu požiūriu naują skubos laipsnį;

| G. | kadangi Europos investicijų fondui (EIF) tenka nepaprastai svarbus vaidmuo EIB grupei imantis veiksmų siekiant kovoti su ilgalaikiais krizės padariniais; be to, šis fondas, remdamas MVĮ, prisideda prie Europos ekonomikos atsigavimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos investicijų fondui (EIF) tenka nepaprastai svarbus vaidmuo EIB grupei imantis veiksmų siekiant kovoti su ilgalaikiais krizės padariniais; be to, šis fondas, remdamas MVĮ, prisideda prie Europos ekonomikos atsigavimo;

| H. | kadangi EIB turėtų būti ne tik finansų įstaiga, bet ir žinių bei gerosios patirties bankas, konsultuojantis valstybes nares ir ekonominius suinteresuotuosius subjektus ir padedantis kuo labiau padidinti ES lėšų pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

H.

kadangi EIB turėtų būti ne tik finansų įstaiga, bet ir žinių bei gerosios patirties bankas, konsultuojantis valstybes nares ir ekonominius suinteresuotuosius subjektus ir padedantis kuo labiau padidinti ES lėšų pridėtinę vertę;

| I. | kadangi EIB finansavimu, skiriamu operacijoms už ES ribų, siekiama remti ES išorės politikos tikslus, laikantis Sąjungos vertybių ir užtikrinant, kad būtų paisoma tvarių socialinių ir aplinkos apsaugos standartų. |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB finansavimu, skiriamu operacijoms už ES ribų, siekiama remti ES išorės politikos tikslus, laikantis Sąjungos vertybių ir užtikrinant, kad būtų paisoma tvarių socialinių ir aplinkos apsaugos standartų.

| J. | kadangi atsižvelgiant į EIB tenkančių užduočių mastą ir kompleksiškumą šiuo metu būtina iš naujo įsipareigoti griežtai vengti finansuoti projektus, kuriais pažeidžiami pagrindiniai patikimo finansų valdymo standartai, tokiu būdu kenkiant EIB kaip viešosios finansų įstaigos, turinčios AAA kredito reitingą ir nepriekaištingą reputaciją, patikimumui; |
| --- | --- |

J.

kadangi atsižvelgiant į EIB tenkančių užduočių mastą ir kompleksiškumą šiuo metu būtina iš naujo įsipareigoti griežtai vengti finansuoti projektus, kuriais pažeidžiami pagrindiniai patikimo finansų valdymo standartai, tokiu būdu kenkiant EIB kaip viešosios finansų įstaigos, turinčios AAA kredito reitingą ir nepriekaištingą reputaciją, patikimumui;

EIB investicijų programa, kuria remiami ES politikos tikslai

Pirmenybė investicijoms, kuriomis siekiama spartinti ekonomikos atsigavimą ir didinti produktyvumą

| 1. | palankiai vertina EIB 2014 m. metines ataskaitas ir jose nurodytus EIB laimėjimus ir ryžtingai ragina EIB toliau dėti pastangas siekiant padidinti mažą investicijų lygį Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina EIB 2014 m. metines ataskaitas ir jose nurodytus EIB laimėjimus ir ryžtingai ragina EIB toliau dėti pastangas siekiant padidinti mažą investicijų lygį Europos Sąjungoje;

| 2. | ypač palankiai vertina tai, kad 2014 m. EIB finansavo 285 000 mažųjų ir vidutinių įmonių, jas finansuodamas užtikrino 3,6 mln. darbo vietų ir pasirašė sutartis dėl iš viso 413 projektų ES viduje, kurių vertė siekia 69 mlrd. EUR, ir sutartis dėl 92 naujų projektų už ES ribų, kurių vertė siekia 7,98 mlrd. EUR; be to, palankiai vertina tai, kad tais pačiais metais EIF, vykdydamas veiklą kapitalo ir garantijų srityse, 3,3 mlrd. EUR skyrė mažoms įmonėms ir tokiu būdu, turint omenyje EIB grupės skirtą bendrą 80,3 mlrd. EUR finansavimą, sėkmingai įgyvendino vieną iš ambicingiausių EIB verslo planų; palankiai vertina tai, kad 2014 m. EIB pasirašytų paskolos sutarčių mastas yra didžiausias nuo 2009 m., bet pabrėžia, kad šį mastą dar galima padidinti; pritaria tam, kad EIB kapitalas būtų padidintas 10 mlrd. EUR (2012 m. tam pritarė visos valstybės narės); |
| --- | --- |

2.

ypač palankiai vertina tai, kad 2014 m. EIB finansavo 285 000 mažųjų ir vidutinių įmonių, jas finansuodamas užtikrino 3,6 mln. darbo vietų ir pasirašė sutartis dėl iš viso 413 projektų ES viduje, kurių vertė siekia 69 mlrd. EUR, ir sutartis dėl 92 naujų projektų už ES ribų, kurių vertė siekia 7,98 mlrd. EUR; be to, palankiai vertina tai, kad tais pačiais metais EIF, vykdydamas veiklą kapitalo ir garantijų srityse, 3,3 mlrd. EUR skyrė mažoms įmonėms ir tokiu būdu, turint omenyje EIB grupės skirtą bendrą 80,3 mlrd. EUR finansavimą, sėkmingai įgyvendino vieną iš ambicingiausių EIB verslo planų; palankiai vertina tai, kad 2014 m. EIB pasirašytų paskolos sutarčių mastas yra didžiausias nuo 2009 m., bet pabrėžia, kad šį mastą dar galima padidinti; pritaria tam, kad EIB kapitalas būtų padidintas 10 mlrd. EUR (2012 m. tam pritarė visos valstybės narės);

| 3. | vis dėlto pažymi, kad 2014 m. 59,4 proc. visų projektų, dėl kurių buvo pasirašytos sutartys su EIB, buvo skirti penkioms didžiausioms ES ekonomikoms, o kitoms 23 valstybėms narėms tenkanti dalis siekė tik 30,3 proc.; turint mintyje dabartinių ir ilgalaikių iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga, intensyvumą, ragina EIB vykdyti labiau valstybių narių atžvilgiu subalansuotą skolinimo politiką; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto pažymi, kad 2014 m. 59,4 proc. visų projektų, dėl kurių buvo pasirašytos sutartys su EIB, buvo skirti penkioms didžiausioms ES ekonomikoms, o kitoms 23 valstybėms narėms tenkanti dalis siekė tik 30,3 proc.; turint mintyje dabartinių ir ilgalaikių iššūkių, su kuriais susiduria Sąjunga, intensyvumą, ragina EIB vykdyti labiau valstybių narių atžvilgiu subalansuotą skolinimo politiką;

| 4. | ragina EIB prieš patvirtinant projektus valstybėms narėms, kurių sėkmingai patvirtintų projektų dalis yra mažesnė, teikti didesnę techninę paramą ir skatina EIB sudaryti valstybėms narėms geresnes sąlygas keistis geriausios praktikos, susijusios su sėkmingu projektų rengimu, pavyzdžiais; |
| --- | --- |

4.

ragina EIB prieš patvirtinant projektus valstybėms narėms, kurių sėkmingai patvirtintų projektų dalis yra mažesnė, teikti didesnę techninę paramą ir skatina EIB sudaryti valstybėms narėms geresnes sąlygas keistis geriausios praktikos, susijusios su sėkmingu projektų rengimu, pavyzdžiais;

| 5. | ragina EIB sutelkti dėmesį į investicijas į realiąją ekonomiką siekiant skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą ES; |
| --- | --- |

5.

ragina EIB sutelkti dėmesį į investicijas į realiąją ekonomiką siekiant skatinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą ES;

| 6. | atkreipia dėmesį į itin didelį nedarbo lygį daugelyje valstybių narių, ypač tarp jaunų žmonių, ir primygtinai ragina EIB vykdant savo politiką atsižvelgti į šią padėtį; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į itin didelį nedarbo lygį daugelyje valstybių narių, ypač tarp jaunų žmonių, ir primygtinai ragina EIB vykdant savo politiką atsižvelgti į šią padėtį;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant operacijas, nors ir atsižvelgiant į turimas lėšas, turi būti siekiama kurti investicijas, kuriomis būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas ir našus užimtumas, tuo pat metu teikiant nuolatinę paramą valstybėms narėms, kuria prireikus padedama didinti lėšų įsisavinimo pajėgumus, taip pat laikantis nuolatinio įsipareigojimo vengti teritorinio susiskaidymo rizikos; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant operacijas, nors ir atsižvelgiant į turimas lėšas, turi būti siekiama kurti investicijas, kuriomis būtų skatinamas ekonomikos atsigavimas ir našus užimtumas, tuo pat metu teikiant nuolatinę paramą valstybėms narėms, kuria prireikus padedama didinti lėšų įsisavinimo pajėgumus, taip pat laikantis nuolatinio įsipareigojimo vengti teritorinio susiskaidymo rizikos;

| 8. | pažymi, kad nepakankamas projektų kūrimo pajėgumas viešajame bei privačiajame sektoriuose ir mažas skolinimosi lygis kai kuriose valstybėse narėse, taip pat dabartinės rinkos sąlygos kelia rimtų problemų EIB skolinimo programai; todėl ragina EIB gerokai sustiprinti savo techninę pagalbą ir finansines konsultacijas visose pagrindinėse veiklos srityse, kurios būtų lengvai prieinamos ir jomis galėtų pasinaudoti visos valstybės narės, kad būtų pasiektas daug didesnis augimą skatinantis pajėgumas; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad nepakankamas projektų kūrimo pajėgumas viešajame bei privačiajame sektoriuose ir mažas skolinimosi lygis kai kuriose valstybėse narėse, taip pat dabartinės rinkos sąlygos kelia rimtų problemų EIB skolinimo programai; todėl ragina EIB gerokai sustiprinti savo techninę pagalbą ir finansines konsultacijas visose pagrindinėse veiklos srityse, kurios būtų lengvai prieinamos ir jomis galėtų pasinaudoti visos valstybės narės, kad būtų pasiektas daug didesnis augimą skatinantis pajėgumas;

| 9. | palankiai vertina tai, kad EIB naudoja vertinimo pagal tris ramsčius sistemą ir rezultatų vertinimo sistemą (RVS) atlikdamas investicinių projektų ES ir už jos ribų numatytų rezultatų ex ante vertinimą; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina tai, kad EIB naudoja vertinimo pagal tris ramsčius sistemą ir rezultatų vertinimo sistemą (RVS) atlikdamas investicinių projektų ES ir už jos ribų numatytų rezultatų ex ante vertinimą;

| 10. | ragina EIB vertinant projektus ir nustatant jų prioritetą aiškią pirmenybę teikti investicijų ilgalaikiam poveikiui ne tik atsižvelgiant į jų finansinius rodiklius, bet pirmiausia į jų indėlį kuriant darnų vystymąsi ir geresnę gyvenimo kokybę ir toliau tobulinant užimtumo, socialinių standartų ir aplinkos sritis; |
| --- | --- |

10.

ragina EIB vertinant projektus ir nustatant jų prioritetą aiškią pirmenybę teikti investicijų ilgalaikiam poveikiui ne tik atsižvelgiant į jų finansinius rodiklius, bet pirmiausia į jų indėlį kuriant darnų vystymąsi ir geresnę gyvenimo kokybę ir toliau tobulinant užimtumo, socialinių standartų ir aplinkos sritis;

| 11. | pabrėžia, kad tvirtinant projektų finansavimą turėtų būti remiamasi tinkama finansų ir rizikos analize, finansinio gyvybingumo vertinimu ir patikimu biudžeto valdymu; mano, kad EIB finansavimui gauti patvirtintais projektais Europos ekonomikai turėtų būti teikiama aiški pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad tvirtinant projektų finansavimą turėtų būti remiamasi tinkama finansų ir rizikos analize, finansinio gyvybingumo vertinimu ir patikimu biudžeto valdymu; mano, kad EIB finansavimui gauti patvirtintais projektais Europos ekonomikai turėtų būti teikiama aiški pridėtinė vertė;

| 12. | apgailestauja, kad vertinimo pagal tris ramsčius sistemos ataskaitoje nėra informacijos, pagrįstos pačia sistema arba kitomis atitinkamomis priemonėmis, apie faktinius 2014 m. Europos Sąjungoje vykdytų operacijų rezultatus (lyginant su už ES ribų gautais rezultatais), nepaisant to, kad vertinimo pagal tris ramsčius sistema sukurta siekiant specialiai stiprinti EIB gebėjimą stebėti įgyvendinimą nustatant poveikį visu projekto vykdymo ciklo metu; tikisi, kad pabaigus šiuo metu vykdomą trijų ramsčių vertinimo sistemos ir rezultatų vertinimo sistemos derinimą, 2016 m. pradžioje bus įdiegta nauja suderinta sistema, geriau pritaikyta ES ir už jos ribų vykdomų projektų rezultatų ex post vertinimui ir ataskaitų apie juos teikimui ir visapusiškai atitinkanti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) operacijų rezultatų suvestinę, ir ji bus panaudota 2015 m. EIB ataskaitų rengimui; ragina sistemingai skelbti atskirų projektų vertinimą; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja, kad vertinimo pagal tris ramsčius sistemos ataskaitoje nėra informacijos, pagrįstos pačia sistema arba kitomis atitinkamomis priemonėmis, apie faktinius 2014 m. Europos Sąjungoje vykdytų operacijų rezultatus (lyginant su už ES ribų gautais rezultatais), nepaisant to, kad vertinimo pagal tris ramsčius sistema sukurta siekiant specialiai stiprinti EIB gebėjimą stebėti įgyvendinimą nustatant poveikį visu projekto vykdymo ciklo metu; tikisi, kad pabaigus šiuo metu vykdomą trijų ramsčių vertinimo sistemos ir rezultatų vertinimo sistemos derinimą, 2016 m. pradžioje bus įdiegta nauja suderinta sistema, geriau pritaikyta ES ir už jos ribų vykdomų projektų rezultatų ex post vertinimui ir ataskaitų apie juos teikimui ir visapusiškai atitinkanti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) operacijų rezultatų suvestinę, ir ji bus panaudota 2015 m. EIB ataskaitų rengimui; ragina sistemingai skelbti atskirų projektų vertinimą;

| 13. | atkreipia dėmesį į EIB 2015–2017 m. veiklos planą; teigiamai vertina tai, kad šiame plane pripažįstama, jog atsigavimo greitis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, ir kad jame ekonominė ir socialinė sanglauda nustatoma kaip kompleksinis politikos tikslas; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į EIB 2015–2017 m. veiklos planą; teigiamai vertina tai, kad šiame plane pripažįstama, jog atsigavimo greitis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, ir kad jame ekonominė ir socialinė sanglauda nustatoma kaip kompleksinis politikos tikslas;

| 14. | atsižvelgia į tai, kad EIB pertvarkė savo pagrindinių viešosios politikos tikslų, kuriuos turi įgyvendinti EIB grupė 2015–2017 m., klasifikaciją (inovacijos ir žmogiškasis kapitalas; MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansai; efektyvi infrastruktūra; aplinka) taip, kad jų formuluotė skiriasi nuo 2014–2016 m. viešosios politikos tikslų formuluotės (augimo ir užimtumo potencialo augimas; aplinkosauginis tvarumas; ekonominė bei socialinė sanglauda ir konvergencija; klimato politika); pažymi, kad viešosios politikos tikslai buvo priderinti prie besikeičiančių ekonominių aplinkybių, ir atsižvelgdamas į tai ragina EIB užtikrinti, kad būtų toliau stiprinami du kompleksiniai tikslai – ekonominė ir socialinė sanglauda ES ir klimato politika – taip pat didinamas numatoma pasirašytų projektų, kuriais siekiama šių tikslų, procentinė dalis; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgia į tai, kad EIB pertvarkė savo pagrindinių viešosios politikos tikslų, kuriuos turi įgyvendinti EIB grupė 2015–2017 m., klasifikaciją (inovacijos ir žmogiškasis kapitalas; MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansai; efektyvi infrastruktūra; aplinka) taip, kad jų formuluotė skiriasi nuo 2014–2016 m. viešosios politikos tikslų formuluotės (augimo ir užimtumo potencialo augimas; aplinkosauginis tvarumas; ekonominė bei socialinė sanglauda ir konvergencija; klimato politika); pažymi, kad viešosios politikos tikslai buvo priderinti prie besikeičiančių ekonominių aplinkybių, ir atsižvelgdamas į tai ragina EIB užtikrinti, kad būtų toliau stiprinami du kompleksiniai tikslai – ekonominė ir socialinė sanglauda ES ir klimato politika – taip pat didinamas numatoma pasirašytų projektų, kuriais siekiama šių tikslų, procentinė dalis;

| 15. | tačiau mano, kad 2014 m. veiklos ataskaitoje pateikta EIB veikla nevisiškai atitinka 2014 m. viešosios politikos tikslus; be to, apgailestauja, kad trūksta informacijos apie rezultatus, pasiektus 2014 m. taikant įvairias EIB finansines priemones ir vykdant iniciatyvas; rekomenduoja EIB teikiant informaciją apie savo veiklą dėmesį pirmiausia skirti padarytų investicijų poveikiui, o ne jų apimčiai; |
| --- | --- |

15.

tačiau mano, kad 2014 m. veiklos ataskaitoje pateikta EIB veikla nevisiškai atitinka 2014 m. viešosios politikos tikslus; be to, apgailestauja, kad trūksta informacijos apie rezultatus, pasiektus 2014 m. taikant įvairias EIB finansines priemones ir vykdant iniciatyvas; rekomenduoja EIB teikiant informaciją apie savo veiklą dėmesį pirmiausia skirti padarytų investicijų poveikiui, o ne jų apimčiai;

| 16. | tikisi, kad EIB prisidės prie strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros; |
| --- | --- |

16.

tikisi, kad EIB prisidės prie strategijos „Europa 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros;

| 17. | prašo EIB apsvarstyti galimybę 2015 m. parengti išsamesnę ir labiau analitinę savo metinės veiklos ataskaitą, kurioje būtų tinkamai apibendrinama EIB teminių ataskaitų informacija ir kuri labiau atitiktų EIB statuto 9 straipsnio reikalavimus; |
| --- | --- |

17.

prašo EIB apsvarstyti galimybę 2015 m. parengti išsamesnę ir labiau analitinę savo metinės veiklos ataskaitą, kurioje būtų tinkamai apibendrinama EIB teminių ataskaitų informacija ir kuri labiau atitiktų EIB statuto 9 straipsnio reikalavimus;

| 18. | palankiai vertina naują informaciją, išdėstytą darbo dokumente dėl finansinių priemonių, kuris pateikiamas kartu su biudžeto projektu; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad trūksta bendros metinių įsipareigojimų ir mokėjimų EIB apžvalgos, ir tikisi gauti daugiau informacijos; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina naują informaciją, išdėstytą darbo dokumente dėl finansinių priemonių, kuris pateikiamas kartu su biudžeto projektu; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad trūksta bendros metinių įsipareigojimų ir mokėjimų EIB apžvalgos, ir tikisi gauti daugiau informacijos;

| 19. | pabrėžia, kad investicijos, struktūrinės reformos ir patikima biudžeto politika turėtų būti vienos bendros strategijos dalys; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad investicijos, struktūrinės reformos ir patikima biudžeto politika turėtų būti vienos bendros strategijos dalys;

Jaunimo užimtumo, inovacijų ir MVĮ skatinimas

| 20. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. buvo įgyvendinta EIB iniciatyva „Gebėjimai ir darbo vietos. Investicijos į jaunimą“ ir ragina EIB toliau investuoti į švietimą, gebėjimų ugdymą ir darbo vietas jauniems žmonėms; ragina EIB išsamiai informuoti apie rezultatus, kurių pasiekta įgyvendinant investicijų į jaunimą iniciatyvą, taip pat taikant tam tikrą rodiklį, pavyzdžiui, tvaraus užimtumo, kurį lemia konkrečios operacijos; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. buvo įgyvendinta EIB iniciatyva „Gebėjimai ir darbo vietos. Investicijos į jaunimą“ ir ragina EIB toliau investuoti į švietimą, gebėjimų ugdymą ir darbo vietas jauniems žmonėms; ragina EIB išsamiai informuoti apie rezultatus, kurių pasiekta įgyvendinant investicijų į jaunimą iniciatyvą, taip pat taikant tam tikrą rodiklį, pavyzdžiui, tvaraus užimtumo, kurį lemia konkrečios operacijos;

| 21. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. pagal „InnovFin“ priemonę (ES finansavimas novatoriams) pateikta naujų produktų, kurie prieinami visų dydžių novatoriams, taip pat tai, kad „InnovFin“ konsultavimo paslaugos pradėtos teikti stambiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. pradėtas vykdyti naujas EIB grupės įgaliojimas dėl rizikos valdymo didinimo; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. pagal „InnovFin“ priemonę (ES finansavimas novatoriams) pateikta naujų produktų, kurie prieinami visų dydžių novatoriams, taip pat tai, kad „InnovFin“ konsultavimo paslaugos pradėtos teikti stambiems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2014 m. pradėtas vykdyti naujas EIB grupės įgaliojimas dėl rizikos valdymo didinimo;

| 22. | pažymi, kad 2014 m. EIB iš viso pasirašė 225 operacijas Europos Sąjungoje, skirtas inovacijų ir gebėjimų skatinimui (62 inovacijų ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros operacijos, kurių vertė siekia 9,6 mlrd. EUR ir 25 švietimo ir gebėjimų operacijos, kurių vertė siekia 4,4 mlrd. EUR) ir MVĮ bei vidutinės kapitalizacijos įmonėms (138 operacijos, kurių vertė siekia 22,2 mlrd. EUR); |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad 2014 m. EIB iš viso pasirašė 225 operacijas Europos Sąjungoje, skirtas inovacijų ir gebėjimų skatinimui (62 inovacijų ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros operacijos, kurių vertė siekia 9,6 mlrd. EUR ir 25 švietimo ir gebėjimų operacijos, kurių vertė siekia 4,4 mlrd. EUR) ir MVĮ bei vidutinės kapitalizacijos įmonėms (138 operacijos, kurių vertė siekia 22,2 mlrd. EUR);

| 23. | pažymi, kad 2014 m. Europos investicijų fondo (EIF) kapitalas padidėjo 1,5 mlrd. EUR, o jo rekordinė MVĮ rizikos finansų investicija siekė 3,3 mlrd. EUR, dėl kurios buvo mobilizuota 14 mlrd. EUR vertės kapitalo; ragina į EIB metinę ataskaitą įtraukti nuoseklią ir skaidrią EIF operacijų apžvalgą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad 2014 m. Europos investicijų fondo (EIF) kapitalas padidėjo 1,5 mlrd. EUR, o jo rekordinė MVĮ rizikos finansų investicija siekė 3,3 mlrd. EUR, dėl kurios buvo mobilizuota 14 mlrd. EUR vertės kapitalo; ragina į EIB metinę ataskaitą įtraukti nuoseklią ir skaidrią EIF operacijų apžvalgą;

| 24. | pažymi, kad EIB grupė MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansus nukreipia per įvairius finansinius tarpininkus, siekdama pagerinti sąlygas ir sudaryti geresnes galimybes gauti finansavimą; todėl ragina EIB glaudžiau bendradarbiauti su finansiniais tarpininkais valstybėse narėse ir paraginti juos skleisti susijusią informaciją potencialiems finansavimo gavėjams, kad būtų sudaryta verslininkams palanki aplinka, kurioje MVĮ turėtų geresnes galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad EIB grupė MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių finansus nukreipia per įvairius finansinius tarpininkus, siekdama pagerinti sąlygas ir sudaryti geresnes galimybes gauti finansavimą; todėl ragina EIB glaudžiau bendradarbiauti su finansiniais tarpininkais valstybėse narėse ir paraginti juos skleisti susijusią informaciją potencialiems finansavimo gavėjams, kad būtų sudaryta verslininkams palanki aplinka, kurioje MVĮ turėtų geresnes galimybes gauti finansavimą;

| 25. | pažymi, kad daugelyje Europos šalių MVĮ, bandydamos gauti būtiną finansavimą, susiduria su ypatingais sunkumais; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad EIB daugiau dėmesio skiria paramai MVĮ; pabrėžia EIB svarbą palengvinant partnerysčių kūrimą ir stiprinant paramos labai mažų įmonių, MVI veiklos ir novatoriškų pradedančiųjų įmonių finansavimui priemones; be to, ragina EIB glaudžiau bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis siekiant optimizuoti MVĮ finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad daugelyje Europos šalių MVĮ, bandydamos gauti būtiną finansavimą, susiduria su ypatingais sunkumais; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad EIB daugiau dėmesio skiria paramai MVĮ; pabrėžia EIB svarbą palengvinant partnerysčių kūrimą ir stiprinant paramos labai mažų įmonių, MVI veiklos ir novatoriškų pradedančiųjų įmonių finansavimui priemones; be to, ragina EIB glaudžiau bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis siekiant optimizuoti MVĮ finansavimo galimybes;

| 26. | palankiai vertina EIB prekybos lengvinimo programas, ypač MVĮ prekybos finansavimo priemonę, pagal kurią suteikiamos garantijos užsienio bankams, teikiantiems prekybos finansavimą MVĮ ir tokiu būdu prisidedantiems prie prekybos srautų pagyvinimo ir piniginių užtikrinimo priemonių suvaržymų sumažinimo, taip pat kitus naujus prekybos finansavimo projektus šalyse, kurios patiria didelį ekonominės krizės poveikį, arba priderintus finansavimo sprendimus, pvz., finansinei įtraukčiai skirtą Europos mikrofinansų priemonę „Progress“; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina EIB prekybos lengvinimo programas, ypač MVĮ prekybos finansavimo priemonę, pagal kurią suteikiamos garantijos užsienio bankams, teikiantiems prekybos finansavimą MVĮ ir tokiu būdu prisidedantiems prie prekybos srautų pagyvinimo ir piniginių užtikrinimo priemonių suvaržymų sumažinimo, taip pat kitus naujus prekybos finansavimo projektus šalyse, kurios patiria didelį ekonominės krizės poveikį, arba priderintus finansavimo sprendimus, pvz., finansinei įtraukčiai skirtą Europos mikrofinansų priemonę „Progress“;

| 27. | prašo EIB parengti veiksmingą komunikacijos politiką, skirtą potencialiems privatiems paramos gavėjams, kuri būtų konsultavimo dalis; ragina sustiprinti ir išplėsti savo biurų tinklą ES; |
| --- | --- |

27.

prašo EIB parengti veiksmingą komunikacijos politiką, skirtą potencialiems privatiems paramos gavėjams, kuri būtų konsultavimo dalis; ragina sustiprinti ir išplėsti savo biurų tinklą ES;

| 28. | apgailestauja, kad 2014 m. veiklos ataskaitoje trūksta informacijos apie 2014 m. liepos mėn. Komisijos ir EIF susitarimo vykdant ES Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja, kad 2014 m. veiklos ataskaitoje trūksta informacijos apie 2014 m. liepos mėn. Komisijos ir EIF susitarimo vykdant ES Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programą (COSME) įgyvendinimą;

Aplinkosauginio tvarumo ir klimato politikos stiprinimas

| 29. | pažymi, kad iš 84 aplinkosaugos projektų, pasirašytų 2014 m. ES, kurių bendra suma yra 12,6 mlrd. EUR, tvaraus transporto projektai sudarė 5,1 mlrd. EUR, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektai sudarė 3,7 mlrd. EUR, o aplinkos apsaugos projektai – 3,8 mlrd. EUR; be to, pažymi, kad pasirašytų operacijų, susijusių su kompleksiniu klimato politikos tikslu, suma siekė 16,8 mlrd. EUR, t. y. 24 proc. viso EIB finansavimo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad iš 84 aplinkosaugos projektų, pasirašytų 2014 m. ES, kurių bendra suma yra 12,6 mlrd. EUR, tvaraus transporto projektai sudarė 5,1 mlrd. EUR, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo projektai sudarė 3,7 mlrd. EUR, o aplinkos apsaugos projektai – 3,8 mlrd. EUR; be to, pažymi, kad pasirašytų operacijų, susijusių su kompleksiniu klimato politikos tikslu, suma siekė 16,8 mlrd. EUR, t. y. 24 proc. viso EIB finansavimo Europos Sąjungoje;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB parama atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų vystymui 2014 m. daugiausia buvo sutelkta tik penkioms didžiausios ekonomikos ES valstybėms narėms, o iš 4,5 mlrd. EUR sumos, skirtos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ES 28, tik 42 mln. EUR suma buvo skirta 13 naujų valstybių narių; priduria, kad panaši koncentracija pastebima energijos vartojimo efektyvumo sektoriuje – iš 2 mlrd. EUR sumos tik 148 mln. EUR skirti 13 naujų valstybių narių; ragina būsimų investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų vystymą ir energijos vartojimo efektyvumo sektorių naujosiose valstybėse narėse dalį palaipsniui didinti, kol ji iki 2020 m. pasieks 30 proc. visų investicijų šiose srityse; ragina dėti daugiau pastangų toliau teikiant techninę pagalbą nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms, siekiant pagerinti jų gebėjimą rengti perspektyvius projektus, kuriais remiantis bus galima daugiau investuoti į energetikos sektorių; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad EIB parama atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų vystymui 2014 m. daugiausia buvo sutelkta tik penkioms didžiausios ekonomikos ES valstybėms narėms, o iš 4,5 mlrd. EUR sumos, skirtos atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams ES 28, tik 42 mln. EUR suma buvo skirta 13 naujų valstybių narių; priduria, kad panaši koncentracija pastebima energijos vartojimo efektyvumo sektoriuje – iš 2 mlrd. EUR sumos tik 148 mln. EUR skirti 13 naujų valstybių narių; ragina būsimų investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energijos pajėgumų vystymą ir energijos vartojimo efektyvumo sektorių naujosiose valstybėse narėse dalį palaipsniui didinti, kol ji iki 2020 m. pasieks 30 proc. visų investicijų šiose srityse; ragina dėti daugiau pastangų toliau teikiant techninę pagalbą nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms, siekiant pagerinti jų gebėjimą rengti perspektyvius projektus, kuriais remiantis bus galima daugiau investuoti į energetikos sektorių;

| 31. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. pradėtos taikyti naujos novatoriškos klimato politikos rėmimo priemonės, pavyzdžiui, Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė ir Gamtos turtų finansavimo priemonė, ir tikisi, kad EIB savo būsimose veiklos ataskaitose praneš apie šių priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina tai, kad 2014 m. pradėtos taikyti naujos novatoriškos klimato politikos rėmimo priemonės, pavyzdžiui, Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė ir Gamtos turtų finansavimo priemonė, ir tikisi, kad EIB savo būsimose veiklos ataskaitose praneš apie šių priemonių įgyvendinimą;

| 32. | skatina EIB įsipareigojimą remti iniciatyvas, kurių padedama ES išliktų lydere ir įgyvendintų savo ilgalaikį anglies dioksido rinkos užmojį įgyvendinant 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją bei 2050 m. anglies dioksido kiekio mažinimo strategiją, taip pat JT derybose klimato kaitos srityje siekiant apibrėžti naują pasaulinio masto susitarimą; ragina peržiūrėti EIB investicijų į veiksmus klimato kaitos srityje dalį, nes jau pasiekta 25 proc. dalis; |
| --- | --- |

32.

skatina EIB įsipareigojimą remti iniciatyvas, kurių padedama ES išliktų lydere ir įgyvendintų savo ilgalaikį anglies dioksido rinkos užmojį įgyvendinant 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją bei 2050 m. anglies dioksido kiekio mažinimo strategiją, taip pat JT derybose klimato kaitos srityje siekiant apibrėžti naują pasaulinio masto susitarimą; ragina peržiūrėti EIB investicijų į veiksmus klimato kaitos srityje dalį, nes jau pasiekta 25 proc. dalis;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekologinių obligacijų rinkos kūrimas įgauna pagreitį, ir į EIB vadovaujamą vaidmenį, kadangi jis turi nuosavų ekologinių obligacijų ir klimato apsaugos obligacijų – tai rodo investuotojų susidomėjimą finansiniais produktais, skirtais tvariam, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atspariam augimui; ragina EIB 2016 m. peržiūrėti savo taikomą teršalų išmetimo normą atsižvelgiant į 2050 m. ES anglies dioksido kiekio mažinimo strategiją; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad ekologinių obligacijų rinkos kūrimas įgauna pagreitį, ir į EIB vadovaujamą vaidmenį, kadangi jis turi nuosavų ekologinių obligacijų ir klimato apsaugos obligacijų – tai rodo investuotojų susidomėjimą finansiniais produktais, skirtais tvariam, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atspariam augimui; ragina EIB 2016 m. peržiūrėti savo taikomą teršalų išmetimo normą atsižvelgiant į 2050 m. ES anglies dioksido kiekio mažinimo strategiją;

| 34. | palankiai vertina tai, kad 2015 m. rugsėjo mėn. paskelbta EIB klimato strategija „Finansų sutelkimas į perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios ekonomikos“ ir apibendrinamoji ataskaita dėl EIB klimato politikos (klimato kaitos švelninimo) finansavimo ES 2010–2014 m. operacijų įvertinimo; ragina konkrečiuose veiksmų planuose iki 2017 m., remiantis EIB klimato strategija, taikyti SMART (konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, realus, per nustatytą laiką įvykdytinas) metodą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina tai, kad 2015 m. rugsėjo mėn. paskelbta EIB klimato strategija „Finansų sutelkimas į perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitai atsparios ekonomikos“ ir apibendrinamoji ataskaita dėl EIB klimato politikos (klimato kaitos švelninimo) finansavimo ES 2010–2014 m. operacijų įvertinimo; ragina konkrečiuose veiksmų planuose iki 2017 m., remiantis EIB klimato strategija, taikyti SMART (konkretus, išmatuojamas, pasiekiamas, realus, per nustatytą laiką įvykdytinas) metodą;

Ekonominės ir socialinės sanglaudos ir konvergencijos skatinimas

| 35. | pažymi, kad 2014 m. 19,9 mlrd. EUR, t. y. 29 proc. viso EIB finansavimo Europos Sąjungoje, buvo skirta sanglaudos rėmimo operacijoms; tačiau apgailestauja, kad nėra informacijos apie projektų, kuriuos rėmė EIB grupė atitinkamuose sektoriuose arba pagal finansines priemones arba taikomas iniciatyvas, susijusias su šiuo kompleksiniu politikos tikslu, skaičių; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad 2014 m. 19,9 mlrd. EUR, t. y. 29 proc. viso EIB finansavimo Europos Sąjungoje, buvo skirta sanglaudos rėmimo operacijoms; tačiau apgailestauja, kad nėra informacijos apie projektų, kuriuos rėmė EIB grupė atitinkamuose sektoriuose arba pagal finansines priemones arba taikomas iniciatyvas, susijusias su šiuo kompleksiniu politikos tikslu, skaičių;

| 36. | pabrėžia esminį sanglaudos politikos vaidmenį mažinant Europos regionų disbalansą ir skatinant Europos integraciją ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbus yra rezultatais grindžiamas požiūris; ragina EIB į savo būsimas metines ataskaitas įtraukti išsamią informaciją apie EIB veiklos indėlį ir rezultatus, kurių buvo pasiekta įgyvendinant sanglaudos politikos tikslus; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia esminį sanglaudos politikos vaidmenį mažinant Europos regionų disbalansą ir skatinant Europos integraciją ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad labai svarbus yra rezultatais grindžiamas požiūris; ragina EIB į savo būsimas metines ataskaitas įtraukti išsamią informaciją apie EIB veiklos indėlį ir rezultatus, kurių buvo pasiekta įgyvendinant sanglaudos politikos tikslus;

| 37. | teigiamai vertina tai, kad išplėstas EIB grupės vaidmuo, susijęs su sanglaudos politikos įgyvendinimu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu; mano, kad tai yra žingsnis teisinga linkme siekiant padidinti sąveiką tarp EIB ir ESI fondų; ragina gerinti EIB veiklą pagal SESV Protokolą (Nr. 28) dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; mano, kad reikia stiprinti Komisijos, EIB ir vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų veiksmingai naudojamos teritorinei plėtrai ir sanglaudai paskatinti; palankiai vertina Komisijos ir EIB partnerystę steigiant FI-COMPASS konsultacijų platformą; yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina supaprastinti taisykles, kuriomis reglamentuojama ESI fondų teikiama parama EIB finansinėms priemonėms; |
| --- | --- |

37.

teigiamai vertina tai, kad išplėstas EIB grupės vaidmuo, susijęs su sanglaudos politikos įgyvendinimu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu; mano, kad tai yra žingsnis teisinga linkme siekiant padidinti sąveiką tarp EIB ir ESI fondų; ragina gerinti EIB veiklą pagal SESV Protokolą (Nr. 28) dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; mano, kad reikia stiprinti Komisijos, EIB ir vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad finansinės priemonės būtų veiksmingai naudojamos teritorinei plėtrai ir sanglaudai paskatinti; palankiai vertina Komisijos ir EIB partnerystę steigiant FI-COMPASS konsultacijų platformą; yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina supaprastinti taisykles, kuriomis reglamentuojama ESI fondų teikiama parama EIB finansinėms priemonėms;

| 38. | ypač palankiai vertina EIB finansavimo veiklą remiant infrastruktūros ir transporto projektus Europos regionuose; pabrėžia, kad tokio pobūdžio finansinė parama gerokai padidina prekybos vystymosi potencialą, nes skatinamas augimas ir konkurencingumas, visų pirma natūralių geografinių trūkumų turinčiuose regionuose; |
| --- | --- |

38.

ypač palankiai vertina EIB finansavimo veiklą remiant infrastruktūros ir transporto projektus Europos regionuose; pabrėžia, kad tokio pobūdžio finansinė parama gerokai padidina prekybos vystymosi potencialą, nes skatinamas augimas ir konkurencingumas, visų pirma natūralių geografinių trūkumų turinčiuose regionuose;

| 39. | pažymi, kad EIB 2014 m. Europos Sąjungoje pasirašė 104 projektus dėl socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimo, kuriems iš viso skirta 20,2 mlrd. EUR, iš jų 8,2 mlrd. EUR strateginio transporto projektams (įskaitant TEN-T), 7,5 mlrd. EUR konkurencingos ir saugios energetikos projektams ir 4,5 mlrd. EUR miestų atnaujinimo projektams (įskaitant sveikatos priežiūrą); |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad EIB 2014 m. Europos Sąjungoje pasirašė 104 projektus dėl socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimo, kuriems iš viso skirta 20,2 mlrd. EUR, iš jų 8,2 mlrd. EUR strateginio transporto projektams (įskaitant TEN-T), 7,5 mlrd. EUR konkurencingos ir saugios energetikos projektams ir 4,5 mlrd. EUR miestų atnaujinimo projektams (įskaitant sveikatos priežiūrą);

| 40. | pažymi, kad investicijos į tvarios infrastruktūros projektus yra itin svarbios siekiant pagerinti konkurencingumą ir atgaivinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje; todėl ragina EIB skirti finansavimą toms sritims, kurias labiausiai paveikė didelis nedarbas, ir remti daugiau socialinės infrastruktūros projektų; pabrėžia, kad EIB finansavimas pirmiausia turėtų būti skiriamas infrastruktūros kokybės ir vystymosi požiūriu atsiliekančioms valstybėms, tačiau ragina turėti omenyje patikimo finansų valdymo ir projektų perspektyvumo principą; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad investicijos į tvarios infrastruktūros projektus yra itin svarbios siekiant pagerinti konkurencingumą ir atgaivinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje; todėl ragina EIB skirti finansavimą toms sritims, kurias labiausiai paveikė didelis nedarbas, ir remti daugiau socialinės infrastruktūros projektų; pabrėžia, kad EIB finansavimas pirmiausia turėtų būti skiriamas infrastruktūros kokybės ir vystymosi požiūriu atsiliekančioms valstybėms, tačiau ragina turėti omenyje patikimo finansų valdymo ir projektų perspektyvumo principą;

| 41. | išreiškia susirūpinimą dėl tendencijos finansuoti infrastruktūras, pvz., greitkelių statybą, dėl kurių skatinamas iškastinio kuro naudojimas, o tai pažeidžia ilgalaikius ES tikslus, kuriais siekiama pereiti prie ekonomikos be anglies; ragina EIB į finansuotinų Sąjungoje ir už jos ribų įgyvendinamų projektų atrankos procesą įtraukti privalomą nepriklausomą ekologinės, ekonominės ir socialinės pridėtinės vertės ex ante vertinimą ir užtikrinti, kad visi ex ante ir ex post vertinimai būtų atliekami aktyviai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms bei pilietinės visuomenės atstovams; taip pat reikalauja, kad tokių vertinimų rezultatai ir rodikliai, kuriais buvo remiamasi juos atliekant, būtų skelbiami viešai ir visiškai prieinami; |
| --- | --- |

41.

išreiškia susirūpinimą dėl tendencijos finansuoti infrastruktūras, pvz., greitkelių statybą, dėl kurių skatinamas iškastinio kuro naudojimas, o tai pažeidžia ilgalaikius ES tikslus, kuriais siekiama pereiti prie ekonomikos be anglies; ragina EIB į finansuotinų Sąjungoje ir už jos ribų įgyvendinamų projektų atrankos procesą įtraukti privalomą nepriklausomą ekologinės, ekonominės ir socialinės pridėtinės vertės ex ante vertinimą ir užtikrinti, kad visi ex ante ir ex post vertinimai būtų atliekami aktyviai dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams, vietos, regionų ir nacionalinėms valdžios institucijoms bei pilietinės visuomenės atstovams; taip pat reikalauja, kad tokių vertinimų rezultatai ir rodikliai, kuriais buvo remiamasi juos atliekant, būtų skelbiami viešai ir visiškai prieinami;

| 42. | pabrėžia, kad stambių projektų finansavimas dažnai sudaro galimybes prasiskverbti su organizuotu nusikalstamumu susijusioms bendrovėms; apgailestauja, kad EIB finansavo greitkelio aplinkkelio „Passante di Mestre“ statybą, dėl kurios vyksta tyrimas dėl mokestinio sukčiavimo; susirūpinęs pažymi, kad EIB neatsižvelgė į atitinkamus pranešime dėl 2014 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ pateiktus prašymus; dar kartą ragina EIB sustabdyti bet kokį šio projekto finansavimą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad stambių projektų finansavimas dažnai sudaro galimybes prasiskverbti su organizuotu nusikalstamumu susijusioms bendrovėms; apgailestauja, kad EIB finansavo greitkelio aplinkkelio „Passante di Mestre“ statybą, dėl kurios vyksta tyrimas dėl mokestinio sukčiavimo; susirūpinęs pažymi, kad EIB neatsižvelgė į atitinkamus pranešime dėl 2014 m. metinės ataskaitos „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ pateiktus prašymus; dar kartą ragina EIB sustabdyti bet kokį šio projekto finansavimą;

| 43. | pabrėžia, kad svarbi regionų plėtrą, ir ragina EIB vystyti dialogą ir bendradarbiavimą su regionų ir vietos valdžios institucijomis, bankais ir agentūromis; mano, kad šiuo klausimu taip pat turėtų būti remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad svarbi regionų plėtrą, ir ragina EIB vystyti dialogą ir bendradarbiavimą su regionų ir vietos valdžios institucijomis, bankais ir agentūromis; mano, kad šiuo klausimu taip pat turėtų būti remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas;

| 44. | ragina EIB padidinti savo paramą projektams, kurie įgyvendinami pagal ES makroregionines strategijas; pabrėžia, kad svarbu ir toliau remti tvarius novatoriškus ir tradicinius ES ekonomikos sektorius; pabrėžia, kad būtina kurti sąsajas Europoje panaudojant įvairiarūšį transportą bei vietovėms pritaikytas investicijas; be to, ragina sukurti finansų ir investicijų platformas, kad būtų sudarytos sąlygos sutelkti įvairių šaltinių lėšas ir mobilizuoti investicijas, kurių reikia tokiems makroregioniniams projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

44.

ragina EIB padidinti savo paramą projektams, kurie įgyvendinami pagal ES makroregionines strategijas; pabrėžia, kad svarbu ir toliau remti tvarius novatoriškus ir tradicinius ES ekonomikos sektorius; pabrėžia, kad būtina kurti sąsajas Europoje panaudojant įvairiarūšį transportą bei vietovėms pritaikytas investicijas; be to, ragina sukurti finansų ir investicijų platformas, kad būtų sudarytos sąlygos sutelkti įvairių šaltinių lėšas ir mobilizuoti investicijas, kurių reikia tokiems makroregioniniams projektams įgyvendinti;

Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) valdymas

| 45. | palankiai vertina naujo Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sukūrimą; pabrėžia, jog reikia, kad ESIF veiktų veiksmingai, skaidriai ir sąžiningai, laikydamasis kriterijų, nustatytų jo įgaliojimuose ir taisyklėse, taip pat rekomenduoja Europos Parlamentą ir Europos Audito Rūmus glaudžiai bendradarbiauti ir prižiūrėti ESIF operacijas; pabrėžia, kad fondo ištekliai turėtų suteikti tikros papildomos naudos, palyginti su EIB įprastai finansuojama veikla; primena, kad ESIF taip pat turi prisidėti prie sanglaudos, ir ragina EIB užtikrinti darną su investicijomis iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų viešųjų fondų bei papildomumą tiems fondams; ragina EIB įgyvendinti ir toliau plėtoti ESIF glaudžiai bendradarbiaujant su teisėkūros institucijomis, be kita ko, laiku ir privaloma tvarka sudarant nepatvirtintą Parlamento ir EIB susitarimą; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina naujo Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sukūrimą; pabrėžia, jog reikia, kad ESIF veiktų veiksmingai, skaidriai ir sąžiningai, laikydamasis kriterijų, nustatytų jo įgaliojimuose ir taisyklėse, taip pat rekomenduoja Europos Parlamentą ir Europos Audito Rūmus glaudžiai bendradarbiauti ir prižiūrėti ESIF operacijas; pabrėžia, kad fondo ištekliai turėtų suteikti tikros papildomos naudos, palyginti su EIB įprastai finansuojama veikla; primena, kad ESIF taip pat turi prisidėti prie sanglaudos, ir ragina EIB užtikrinti darną su investicijomis iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų viešųjų fondų bei papildomumą tiems fondams; ragina EIB įgyvendinti ir toliau plėtoti ESIF glaudžiai bendradarbiaujant su teisėkūros institucijomis, be kita ko, laiku ir privaloma tvarka sudarant nepatvirtintą Parlamento ir EIB susitarimą;

| 46. | tikisi, jog ESIF tikslai bus suderinti su EIB viešosios politikos tikslais ir EIB investicijos 2016 m. bus pakoreguotos, kad jomis taip pat būtų atsižvelgiama į ESIF operacijas; |
| --- | --- |

46.

tikisi, jog ESIF tikslai bus suderinti su EIB viešosios politikos tikslais ir EIB investicijos 2016 m. bus pakoreguotos, kad jomis taip pat būtų atsižvelgiama į ESIF operacijas;

| 47. | pabrėžia, kad ESIF turėtų būti naudingas visoms valstybėms narėms, neskirstant į sektorius ar regionus, ir taip pat turėtų derėti su esamomis regionų ir vietos investicijų iniciatyvomis; pabrėžia, kad ESIF finansavimas turėtų būti skiriamas ir mažos apimties projektams; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad ESIF turėtų būti naudingas visoms valstybėms narėms, neskirstant į sektorius ar regionus, ir taip pat turėtų derėti su esamomis regionų ir vietos investicijų iniciatyvomis; pabrėžia, kad ESIF finansavimas turėtų būti skiriamas ir mažos apimties projektams;

| 48. | pripažįsta sunkumus, susijusius su ESIF rezervo strateginiams projektams sukūrimu ir greitu jo veikimo užtikrinimu; palankiai vertina EIB įsteigtą Europos investavimo konsultacijų centrą, kurio tikslas – teikti techninę pagalbą ir ekspertines žinias galimiems projektų vykdytojams; tikisi, kad techninės pagalbos mechanizmas vietos ir regionų lygmenimis veiks veiksmingai; |
| --- | --- |

48.

pripažįsta sunkumus, susijusius su ESIF rezervo strateginiams projektams sukūrimu ir greitu jo veikimo užtikrinimu; palankiai vertina EIB įsteigtą Europos investavimo konsultacijų centrą, kurio tikslas – teikti techninę pagalbą ir ekspertines žinias galimiems projektų vykdytojams; tikisi, kad techninės pagalbos mechanizmas vietos ir regionų lygmenimis veiks veiksmingai;

| 49. | rekomenduoja valstybėms narėms paskirti nacionalinius lengvatinį finansavimą teikiančius bankus bei EIB ir nacionaliniams lengvatinį finansavimą teikiantiems bankams, finansų įstaigoms ir investicijų platformoms glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų sutelktos ekspertinės žinios ir praktinė patirtis ir jomis būtų dalijamasi, taip pat geriau suderinti EIB veiksmus su valstybių narių politikos prioritetais; primena, kad į ESIF projektus įtraukiant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ir įstaigas būtinas visiškas skaidrumas ir pirmenybė orientavimuisi į rezultatus; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja valstybėms narėms paskirti nacionalinius lengvatinį finansavimą teikiančius bankus bei EIB ir nacionaliniams lengvatinį finansavimą teikiantiems bankams, finansų įstaigoms ir investicijų platformoms glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų sutelktos ekspertinės žinios ir praktinė patirtis ir jomis būtų dalijamasi, taip pat geriau suderinti EIB veiksmus su valstybių narių politikos prioritetais; primena, kad į ESIF projektus įtraukiant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus ir įstaigas būtinas visiškas skaidrumas ir pirmenybė orientavimuisi į rezultatus;

| 50. | ragina EIB užtikrinti, kad ESIF nebūtų netiesiogiai naudojamas EIB kapitalui didinti; todėl ragina EIB reguliariai atlikti savo dalyvavimo ESIF vertinimus ir įrodyti, kad įvykdytos Reglamento (ES) Nr. 2015/1017 5 straipsnio 1 dalies sąlygos dėl papildomumo, pirmiausia, ar neišstumiami privatūs finansavimo šaltiniai; |
| --- | --- |

50.

ragina EIB užtikrinti, kad ESIF nebūtų netiesiogiai naudojamas EIB kapitalui didinti; todėl ragina EIB reguliariai atlikti savo dalyvavimo ESIF vertinimus ir įrodyti, kad įvykdytos Reglamento (ES) Nr. 2015/1017 5 straipsnio 1 dalies sąlygos dėl papildomumo, pirmiausia, ar neišstumiami privatūs finansavimo šaltiniai;

| 51. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugelis per išankstinio finansavimo (angl. warehousing) etapą atrinktų projektų būtų gavę finansavimą įprastinėmis sąlygomis ir neatitinka papildomumo reikalavimo; primena, kad ESIF garantijos paskirtis buvo sudaryti galimybes EIB prisiimti didesnę riziką ir drauge išlaikyti AAA kredito reitingą; pabrėžia, kad bus nepaprastai budrus stebint atitiktį šiam kriterijui; |
| --- | --- |

51.

yra susirūpinęs dėl to, kad daugelis per išankstinio finansavimo (angl. warehousing) etapą atrinktų projektų būtų gavę finansavimą įprastinėmis sąlygomis ir neatitinka papildomumo reikalavimo; primena, kad ESIF garantijos paskirtis buvo sudaryti galimybes EIB prisiimti didesnę riziką ir drauge išlaikyti AAA kredito reitingą; pabrėžia, kad bus nepaprastai budrus stebint atitiktį šiam kriterijui;

| 52. | tikisi, kad EIB grupė ypač budriai stebės, kaip laikomasi Finansinio reglamento 140 straipsnio 6 dalies, kurioje nustatyta, kad dėl finansinių priemonių „neturi atsirasti netinkamų pranašumų, ypač netinkamų dividendų ar pelno trečiosioms šalims forma“, nes, atsižvelgiant į finansavimo patirtį tokiais atvejais, kaip, pvz., projektas „Castor“ Ispanijoje arba projektas „Passante di Mestre“ Italijoje, kyla nuogąstavimų, kad ESIF galėtų prisidėti prie rizikos socializavimo ir pelno privatizavimo; |
| --- | --- |

52.

tikisi, kad EIB grupė ypač budriai stebės, kaip laikomasi Finansinio reglamento 140 straipsnio 6 dalies, kurioje nustatyta, kad dėl finansinių priemonių „neturi atsirasti netinkamų pranašumų, ypač netinkamų dividendų ar pelno trečiosioms šalims forma“, nes, atsižvelgiant į finansavimo patirtį tokiais atvejais, kaip, pvz., projektas „Castor“ Ispanijoje arba projektas „Passante di Mestre“ Italijoje, kyla nuogąstavimų, kad ESIF galėtų prisidėti prie rizikos socializavimo ir pelno privatizavimo;

Projektų obligacijų iniciatyvos įvertinimas

| 53. | mano, kad projektų obligacijų iniciatyva turėtų būti atidžiai įvertinta atsižvelgiant į jos finansinį ir socialinį poveikį bei poveikį aplinkai; primygtinai ragina Komisiją aktyviai dalyvaujant Europos Parlamento atstovams sukurti integracinį ir atvirą ES lygmens konsultavimosi procesą dėl būsimų projektų obligacijų 2016–2020 m. laikotarpiu, anksčiau nei bus visiškai įgyvendintas dabartinės projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas; |
| --- | --- |

53.

mano, kad projektų obligacijų iniciatyva turėtų būti atidžiai įvertinta atsižvelgiant į jos finansinį ir socialinį poveikį bei poveikį aplinkai; primygtinai ragina Komisiją aktyviai dalyvaujant Europos Parlamento atstovams sukurti integracinį ir atvirą ES lygmens konsultavimosi procesą dėl būsimų projektų obligacijų 2016–2020 m. laikotarpiu, anksčiau nei bus visiškai įgyvendintas dabartinės projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas;

EIB intervencijos priemonių išorės aspekto atnaujinimas

| 54. | palankiai vertina atnaujintą EIB išorės skolinimo įgaliojimą 2014–2020 m. laikotarpiui, pagal kurį suteikiama ES garantija EIB išorės operacijoms iki 30 mlrd. EUR, taip pat jos pagrindinius tikslus, t. y. vietos privačiojo sektoriaus plėtojimo, socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslus; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina atnaujintą EIB išorės skolinimo įgaliojimą 2014–2020 m. laikotarpiui, pagal kurį suteikiama ES garantija EIB išorės operacijoms iki 30 mlrd. EUR, taip pat jos pagrindinius tikslus, t. y. vietos privačiojo sektoriaus plėtojimo, socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo tikslus;

| 55. | ragina EIB atkreipti dėmesį į trečiąsias valstybes ir regionus už ES ribų, kurie patiria konfliktus ir didžiulį skurdą, pirmiausiai siekiant sumažinti išsivystymo skirtumą tarp ES ir tų regionų bei prisidėti prie paramos MVĮ programų šalyse prekybos partnerėse (be kita ko, skiriant pakankamai lėšų MVĮ skirtai išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (angl. DAFTA) priemonei), ypatingą dėmesį skiriant pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims ir Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančioms Rytų Europos šalims; ragina EIB bendradarbiauti su Afrikos plėtros banku (angl. AfDB) finansuojant ilgalaikes investicijas, skatinančias ekonominį vystymąsi; palankiai vertina tai, kad vis daugiau ES dotacijų skiriama drauge su EIB paskolomis, kad būtų užtikrinti geresni projektų rezultatai šalyse ES partnerėse; |
| --- | --- |

55.

ragina EIB atkreipti dėmesį į trečiąsias valstybes ir regionus už ES ribų, kurie patiria konfliktus ir didžiulį skurdą, pirmiausiai siekiant sumažinti išsivystymo skirtumą tarp ES ir tų regionų bei prisidėti prie paramos MVĮ programų šalyse prekybos partnerėse (be kita ko, skiriant pakankamai lėšų MVĮ skirtai išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (angl. DAFTA) priemonei), ypatingą dėmesį skiriant pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims ir Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančioms Rytų Europos šalims; ragina EIB bendradarbiauti su Afrikos plėtros banku (angl. AfDB) finansuojant ilgalaikes investicijas, skatinančias ekonominį vystymąsi; palankiai vertina tai, kad vis daugiau ES dotacijų skiriama drauge su EIB paskolomis, kad būtų užtikrinti geresni projektų rezultatai šalyse ES partnerėse;

| 56. | primygtinai ragina EIB toliau aktyviai remti tvarų augimą tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse, kad būtų remiamas tvarus vystymasis visame pasaulyje; pabrėžia, kad, kaip Sąjungos finansų institucija, EIB turi prisidėti įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus; ragina 2016 m. atliekant EIB išorės skolinimo įgaliojimų laikotarpio vidurio peržiūrą ypatingą dėmesį skirti vystymosi darbotvarkei po 2015 m.; |
| --- | --- |

56.

primygtinai ragina EIB toliau aktyviai remti tvarų augimą tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse, kad būtų remiamas tvarus vystymasis visame pasaulyje; pabrėžia, kad, kaip Sąjungos finansų institucija, EIB turi prisidėti įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus; ragina 2016 m. atliekant EIB išorės skolinimo įgaliojimų laikotarpio vidurio peržiūrą ypatingą dėmesį skirti vystymosi darbotvarkei po 2015 m.;

| 57. | primena, kad Europos investicijų bankas yra didžiausias Turkijos užsienio skolintojas ir kad, 2004 m. pradėjus stojimo derybas, EIB išplėtė skolinimo Turkijai operacijas ir per praėjusį dešimtmetį suteikė apie 23 mlrd. EUR paskolų; apgailestauja, kad, nepaisant tebesitęsiančios ekonominės krizės ES, Turkija šiuo metu yra daugiausiai EIB paskolų gaunanti ne ES šalis – 2015 m. jai suteikta maždaug 3,5 proc. visų EIB paskolų; ragina tvirčiau susieti finansavimo sąlygas su pagarba žmogaus teisėms ir saviraiškos laisvei; |
| --- | --- |

57.

primena, kad Europos investicijų bankas yra didžiausias Turkijos užsienio skolintojas ir kad, 2004 m. pradėjus stojimo derybas, EIB išplėtė skolinimo Turkijai operacijas ir per praėjusį dešimtmetį suteikė apie 23 mlrd. EUR paskolų; apgailestauja, kad, nepaisant tebesitęsiančios ekonominės krizės ES, Turkija šiuo metu yra daugiausiai EIB paskolų gaunanti ne ES šalis – 2015 m. jai suteikta maždaug 3,5 proc. visų EIB paskolų; ragina tvirčiau susieti finansavimo sąlygas su pagarba žmogaus teisėms ir saviraiškos laisvei;

| 58. | ragina EIB plėtoti ir taikyti būtiną visapusišką požiūrį reaguojant į didelius sunkumus, kurie kyla dėl migrantų srauto į Europą, įskaitant sustiprintas operacijas tų migrantų kilmės šalyse, taip pat šalyse, kurios tiesiogiai ribojasi su tomis kilmės šalimis; |
| --- | --- |

58.

ragina EIB plėtoti ir taikyti būtiną visapusišką požiūrį reaguojant į didelius sunkumus, kurie kyla dėl migrantų srauto į Europą, įskaitant sustiprintas operacijas tų migrantų kilmės šalyse, taip pat šalyse, kurios tiesiogiai ribojasi su tomis kilmės šalimis;

| 59. | atsižvelgdamas į tai ragina EIB savo veiklą sutelkti į investicijas į miesto, švietimo ir socialinės srities infrastruktūrą, ekonominės veiklos, kuria sudaromos naujų darbo vietų kūrimo galimybės, skatinimą ir tarpvalstybinio valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo propagavimą; |
| --- | --- |

59.

atsižvelgdamas į tai ragina EIB savo veiklą sutelkti į investicijas į miesto, švietimo ir socialinės srities infrastruktūrą, ekonominės veiklos, kuria sudaromos naujų darbo vietų kūrimo galimybės, skatinimą ir tarpvalstybinio valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo propagavimą;

| 60. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB yra svarbus veikėjas propaguojant ES užsienio politikos prioritetus ir tikslus; rekomenduoja stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp EIB ir ES išorės politikos tarnybų ir priemonių; ragina toliau vykdyti ir tobulinti sistemingą išankstinį ir baigiamąjį EIB remiamų projektų ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiant į EIVT tikslus ir bendruosius Sąjungos išorės veiksmų principus, kaip nurodyta ES sutarties 21 straipsnyje, ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių srityje; ragina pateikti išsamią ataskaitą dėl ne ES vykdomų investicijų, kurioje būtų nagrinėjami visi galimi nuostoliai ir tai, kaip ir kokiais atvejais buvo pasinaudota garantijų priemone; palankiai vertina tai, kad EIB surengė keletą seminarų verslo ir žmogaus teisių tema; |
| --- | --- |

60.

atkreipia dėmesį į tai, kad EIB yra svarbus veikėjas propaguojant ES užsienio politikos prioritetus ir tikslus; rekomenduoja stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp EIB ir ES išorės politikos tarnybų ir priemonių; ragina toliau vykdyti ir tobulinti sistemingą išankstinį ir baigiamąjį EIB remiamų projektų ekonominio ir socialinio poveikio bei poveikio aplinkai vertinimą atsižvelgiant į EIVT tikslus ir bendruosius Sąjungos išorės veiksmų principus, kaip nurodyta ES sutarties 21 straipsnyje, ES strateginėje programoje ir veiksmų plane žmogaus teisių srityje; ragina pateikti išsamią ataskaitą dėl ne ES vykdomų investicijų, kurioje būtų nagrinėjami visi galimi nuostoliai ir tai, kaip ir kokiais atvejais buvo pasinaudota garantijų priemone; palankiai vertina tai, kad EIB surengė keletą seminarų verslo ir žmogaus teisių tema;

| 61. | ragina EIB pateikti Parlamentui ir visuomenei detalią informaciją apie EIB finansavimą ir verslo ombudsmeno veiklą Ukrainoje; |
| --- | --- |

61.

ragina EIB pateikti Parlamentui ir visuomenei detalią informaciją apie EIB finansavimą ir verslo ombudsmeno veiklą Ukrainoje;

| 62. | palankiai vertina su Pasaulio banku pasiektą susitarimą, kuris leidžia EIB prisidėti sudarant palankesnes sąlygas Ukrainai įsigyti dujų; |
| --- | --- |

62.

palankiai vertina su Pasaulio banku pasiektą susitarimą, kuris leidžia EIB prisidėti sudarant palankesnes sąlygas Ukrainai įsigyti dujų;

| 63. | išreiškia savo ketinimą atidžiai išnagrinėti EIB išorės įgaliojimo įgyvendinimą rengiantis laikotarpio vidurio peržiūrai, atsižvelgiant į galimybę leisti papildomai skirti 3 mlrd. EUR; patvirtina savo įsipareigojimą atidžiai išnagrinėti pirmąsias projekto užbaigimo ataskaitas, kurios turi būti paskelbtos pagal 2014–2020 m. laikotarpio EIB išorės skolinimo įgaliojimus; prašo Europos Audito Rūmų pateikti specialiąją ataskaitą dėl EIB išorės skolinimo veiklos rezultatų ir darnos su ES politikos kryptimis; |
| --- | --- |

63.

išreiškia savo ketinimą atidžiai išnagrinėti EIB išorės įgaliojimo įgyvendinimą rengiantis laikotarpio vidurio peržiūrai, atsižvelgiant į galimybę leisti papildomai skirti 3 mlrd. EUR; patvirtina savo įsipareigojimą atidžiai išnagrinėti pirmąsias projekto užbaigimo ataskaitas, kurios turi būti paskelbtos pagal 2014–2020 m. laikotarpio EIB išorės skolinimo įgaliojimus; prašo Europos Audito Rūmų pateikti specialiąją ataskaitą dėl EIB išorės skolinimo veiklos rezultatų ir darnos su ES politikos kryptimis;

EIB valdymo, skaidrumo ir kontrolės sistemos stiprinimas

| 64. | palankiai vertina aukštą EIB turto kokybę, nes jo blogų paskolų visame paskolų portfelyje rodiklis artimas 0 proc. (0,2 proc.) ir vykdomas atsargus likvidumo valdymas; mano, jog labai svarbu, kad EIB išlaikytų savo AAA kredito reitingą, kad būtų išsaugota galimybė skolintis tarptautinėse kapitalo rinkose geriausiomis finansavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

64.

palankiai vertina aukštą EIB turto kokybę, nes jo blogų paskolų visame paskolų portfelyje rodiklis artimas 0 proc. (0,2 proc.) ir vykdomas atsargus likvidumo valdymas; mano, jog labai svarbu, kad EIB išlaikytų savo AAA kredito reitingą, kad būtų išsaugota galimybė skolintis tarptautinėse kapitalo rinkose geriausiomis finansavimo sąlygomis;

| 65. | siūlo EIB padidinti savo pajėgumus analizuoti pavienius sektorius ir viešai skelbti apibendrintus statistinius duomenis bei informaciją apie subprojektus, tokiu būdu sudarant palankesnes sąlygas tam tikriems sektoriams arba MVĮ tipams taikyti tikslinę metodiką; pabrėžia, kad į EIB metines ataskaitas būtina įtraukti labiau visapusišką ir išsamesnę investicijų poreikių pagal ES sektorius analizę, kad būtų galima nustatyti visas sritis, kuriose trūksta investicijų, reikalingų ES prioritetinių tikslų įgyvendinimui; mano, kad EIB turėtų įvertinti, kokiu mastu tokius trūkumus galima pašalinti taikant jo investicines priemones. |
| --- | --- |

65.

siūlo EIB padidinti savo pajėgumus analizuoti pavienius sektorius ir viešai skelbti apibendrintus statistinius duomenis bei informaciją apie subprojektus, tokiu būdu sudarant palankesnes sąlygas tam tikriems sektoriams arba MVĮ tipams taikyti tikslinę metodiką; pabrėžia, kad į EIB metines ataskaitas būtina įtraukti labiau visapusišką ir išsamesnę investicijų poreikių pagal ES sektorius analizę, kad būtų galima nustatyti visas sritis, kuriose trūksta investicijų, reikalingų ES prioritetinių tikslų įgyvendinimui; mano, kad EIB turėtų įvertinti, kokiu mastu tokius trūkumus galima pašalinti taikant jo investicines priemones.

| 66. | pabrėžia, kad EIB teikia didelę svarbą savo politikai dėl sukčiavimo, korupcijos ir slaptų susitarimų visiško netoleravimo ir yra įsipareigojęs nustatyti griežtas sąžiningumo ir etikos taisykles; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina EIB valdybos patvirtintą atnaujintą kovos su sukčiavimu politiką ir EIB grupės 2014 m. kovos su sukčiavimu veiklos metinę ataskaitą; tikisi, kad EIB daugiau nebeteiks paskolų projektams, kurių atžvilgiu vykdomi nacionalinio ar Europos lygmens korupcijos nusikaltimų tyrimai; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad EIB teikia didelę svarbą savo politikai dėl sukčiavimo, korupcijos ir slaptų susitarimų visiško netoleravimo ir yra įsipareigojęs nustatyti griežtas sąžiningumo ir etikos taisykles; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina EIB valdybos patvirtintą atnaujintą kovos su sukčiavimu politiką ir EIB grupės 2014 m. kovos su sukčiavimu veiklos metinę ataskaitą; tikisi, kad EIB daugiau nebeteiks paskolų projektams, kurių atžvilgiu vykdomi nacionalinio ar Europos lygmens korupcijos nusikaltimų tyrimai;

| 67. | palankiai vertina 2014 m. liepos mėn. priimtą persvarstytą EIB grupės kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu programą (angl. AML-CFT); ragina EIB tęsti dialogą su pilietine visuomene dėl to, kaip patobulinti jo vykdomą politiką dėl nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų (angl. NCJ); ragina EIB nustatyti naują atsakingą mokesčių politiką ir visų pirma 2016 m. persvarstyti savo politiką dėl nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų; ragina EIB užtikrinti, kad tiek tiesioginiam finansavimui, tiek finansavimui per tarpininkus būtų taikoma sąlyga dėl informacijos atskleidimo teikiant su mokesčiais susijusią informaciją pagal šalis, panašią į numatytą KRD IV nuostatoje, taikomoje kredito įstaigoms, ir informaciją apie tikruosius savininkus; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina 2014 m. liepos mėn. priimtą persvarstytą EIB grupės kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu programą (angl. AML-CFT); ragina EIB tęsti dialogą su pilietine visuomene dėl to, kaip patobulinti jo vykdomą politiką dėl nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų (angl. NCJ); ragina EIB nustatyti naują atsakingą mokesčių politiką ir visų pirma 2016 m. persvarstyti savo politiką dėl nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų; ragina EIB užtikrinti, kad tiek tiesioginiam finansavimui, tiek finansavimui per tarpininkus būtų taikoma sąlyga dėl informacijos atskleidimo teikiant su mokesčiais susijusią informaciją pagal šalis, panašią į numatytą KRD IV nuostatoje, taikomoje kredito įstaigoms, ir informaciją apie tikruosius savininkus;

| 68. | ragina įmonių, kurių atžvilgiu vykdomi teisminiai tyrimai, ex ante vertinimams atnaujinti EIB kovos su pinigų plovimu ir su terorizmo bei organizuoto nusikalstamumo finansavimu politiką; |
| --- | --- |

68.

ragina įmonių, kurių atžvilgiu vykdomi teisminiai tyrimai, ex ante vertinimams atnaujinti EIB kovos su pinigų plovimu ir su terorizmo bei organizuoto nusikalstamumo finansavimu politiką;

| 69. | atkreipia dėmesį į EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo 2014 m. ataskaitą; primygtinai pabrėžia, kad būtina užtikrinti kuo didžiausią skaidrumą ir institucijų atskaitomybę, užtikrinant aktyvų išsamios ir patikimos biudžeto informacijos viešą atskleidimą ir galimybę naudotis finansiniais duomenimis, susijusiais su EIB finansuojamais projektais; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo 2014 m. ataskaitą; primygtinai pabrėžia, kad būtina užtikrinti kuo didžiausią skaidrumą ir institucijų atskaitomybę, užtikrinant aktyvų išsamios ir patikimos biudžeto informacijos viešą atskleidimą ir galimybę naudotis finansiniais duomenimis, susijusiais su EIB finansuojamais projektais;

| 70. | ragina užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir viešumą rangos ir subrangos sistemos srityje ir bet kuriuo atveju užtikrinti galimybę Parlamentui susipažinti su susijusia informacija ir finansiniais dokumentais; |
| --- | --- |

70.

ragina užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir viešumą rangos ir subrangos sistemos srityje ir bet kuriuo atveju užtikrinti galimybę Parlamentui susipažinti su susijusia informacija ir finansiniais dokumentais;

| 71. | ragina EIB griežtai laikytis reikalavimų, susijusių su aplinkosaugos dokumentų viešuoju registru, kaip numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 (Orhuso reglamentą), ir toliau teikti reguliarias ataskaitas apie skolinimo veiklą už ES ribų laikantis Tarptautinės paramos skaidrumo iniciatyvos (angl. IATI) standartų; |
| --- | --- |

71.

ragina EIB griežtai laikytis reikalavimų, susijusių su aplinkosaugos dokumentų viešuoju registru, kaip numatyta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 (Orhuso reglamentą), ir toliau teikti reguliarias ataskaitas apie skolinimo veiklą už ES ribų laikantis Tarptautinės paramos skaidrumo iniciatyvos (angl. IATI) standartų;

| 72. | pakartoja, kad EIB turėtų sustiprinti savo išsamaus patikrinimo veiklą, siekdamas gerinti informacijos apie galutinius lėšų gavėjus kokybę ir veiksmingiau užkirsti kelią sandoriams su finansų tarpininkais, turinčiais prastą reputaciją skaidrumo, sukčiavimo, korupcijos, organizuoto nusikalstamumo, pinigų plovimo arba neigiamo poveikio aplinkai ir visuomenei aspektais arba registruotais lengvatinių mokesčių finansiniuose centruose arba vadinamuosiuose mokesčių rojuose, kuriuose vykdoma agresyvi mokesčių planavimo veikla; ragina EIB nenaudoti projektų obligacijų iniciatyvos veiklai, į kurią įsiskverbęs organizuotas nusikalstamumas, finansuoti; dar kartą pabrėžia, kad EIB kartu su Komisija turi nustatyti griežtą ir viešą finansų tarpininkų atrankos kriterijų sąrašą; |
| --- | --- |

72.

pakartoja, kad EIB turėtų sustiprinti savo išsamaus patikrinimo veiklą, siekdamas gerinti informacijos apie galutinius lėšų gavėjus kokybę ir veiksmingiau užkirsti kelią sandoriams su finansų tarpininkais, turinčiais prastą reputaciją skaidrumo, sukčiavimo, korupcijos, organizuoto nusikalstamumo, pinigų plovimo arba neigiamo poveikio aplinkai ir visuomenei aspektais arba registruotais lengvatinių mokesčių finansiniuose centruose arba vadinamuosiuose mokesčių rojuose, kuriuose vykdoma agresyvi mokesčių planavimo veikla; ragina EIB nenaudoti projektų obligacijų iniciatyvos veiklai, į kurią įsiskverbęs organizuotas nusikalstamumas, finansuoti; dar kartą pabrėžia, kad EIB kartu su Komisija turi nustatyti griežtą ir viešą finansų tarpininkų atrankos kriterijų sąrašą;

| 73. | ragina EIB parengti griežtesnes taisykles dėl interesų konfliktų bei aiškius, griežtus ir skaidrius kriterijus, taikomus finansavimą gaunančioms privačiojo ir viešojo sektorių partnerystėms, tokiu būdu siekiant apsidrausti, kad viešojo ir privačiojo sektorių partneriai sąžiningai dalytųsi ne tik projektų investicijomis, bet ir su investicijomis susijusia rizika, kad būtų apsaugotas viešasis interesas; ragina EIB stiprinti praktinių žinių bazę, susijusią su vyriausybių, regionų ir savivaldybių dalyvavimu viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūrose, be kita ko, teikiant joms gaires; |
| --- | --- |

73.

ragina EIB parengti griežtesnes taisykles dėl interesų konfliktų bei aiškius, griežtus ir skaidrius kriterijus, taikomus finansavimą gaunančioms privačiojo ir viešojo sektorių partnerystėms, tokiu būdu siekiant apsidrausti, kad viešojo ir privačiojo sektorių partneriai sąžiningai dalytųsi ne tik projektų investicijomis, bet ir su investicijomis susijusia rizika, kad būtų apsaugotas viešasis interesas; ragina EIB stiprinti praktinių žinių bazę, susijusią su vyriausybių, regionų ir savivaldybių dalyvavimu viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės struktūrose, be kita ko, teikiant joms gaires;

| 74. | ragina EIB užtikrinti, kad iš įmonių, dalyvaujančių projektuose, kuriuos bendrai finansuoja EIB, būtų reikalaujama laikytis vienodo ir skaidraus darbo užmokesčio principo, taip pat lyčių lygybės principo, kaip nustatyta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo; taip pat pabrėžia, kad, priimdamas sprendimus dėl projektų finansavimo, EIB turėtų atsižvelgti į tai, kokių priemonių įmonės kandidatės ėmėsi įmonių socialinės atsakomybės srityje; |
| --- | --- |

74.

ragina EIB užtikrinti, kad iš įmonių, dalyvaujančių projektuose, kuriuos bendrai finansuoja EIB, būtų reikalaujama laikytis vienodo ir skaidraus darbo užmokesčio principo, taip pat lyčių lygybės principo, kaip nustatyta 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo; taip pat pabrėžia, kad, priimdamas sprendimus dėl projektų finansavimo, EIB turėtų atsižvelgti į tai, kokių priemonių įmonės kandidatės ėmėsi įmonių socialinės atsakomybės srityje;

| 75. | mano, kad būtų naudinga reguliariai teikti naujausią informaciją apie EIB patirtas valdymo išlaidas ir mokesčius ir finansuojamų projektų poveikį užimtumo ir pridėtinės ekonominės vertės aspektais; |
| --- | --- |

75.

mano, kad būtų naudinga reguliariai teikti naujausią informaciją apie EIB patirtas valdymo išlaidas ir mokesčius ir finansuojamų projektų poveikį užimtumo ir pridėtinės ekonominės vertės aspektais;

| 76. | rekomenduoja EIB interneto svetainėje paskelbti nekonfidencialius dokumentus, pavyzdžiui, ankstesnių metų veiklos planus, tarpinstitucinius susitarimus ir memorandumus bei kitus atitinkamus susitarimus, taip pat nuo 2016 m. sausio mėn. nuolat skelbti išsamius EIB valdymo organų posėdžių protokolus; mano, kad geresnės galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais yra vienas pagrindinių institucijos skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo aspektų; |
| --- | --- |

76.

rekomenduoja EIB interneto svetainėje paskelbti nekonfidencialius dokumentus, pavyzdžiui, ankstesnių metų veiklos planus, tarpinstitucinius susitarimus ir memorandumus bei kitus atitinkamus susitarimus, taip pat nuo 2016 m. sausio mėn. nuolat skelbti išsamius EIB valdymo organų posėdžių protokolus; mano, kad geresnės galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais yra vienas pagrindinių institucijos skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo aspektų;

| 77. | palankiai vertina EIB politikos dėl skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, pradėtą vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., ir viešąsias konsultacijas, pradėtas su atitinkamais suinteresuotais subjektais; tikisi, kad vykstanti skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūra padės patobulinti ir sustiprinti šios tvarkos nepriklausomumą ir veiksmingumą bei prisidės prie didesnio skundų nagrinėjimo biuro veiklos veiksmingumo ir efektyvumo; ragina EIB Valdymo komitetą atsižvelgti į šio skyriaus rekomendacijas ir imtis veiksmų remiantis Europos ombudsmeno pateiktomis nuomonėmis; ragina užtikrinti, kad EIB skundų nagrinėjimo skyrius ir EIB direktorių valdyba nuolat keistųsi informacija; mano, kad reikia atnaujinti EIB ir Europos ombudsmeno susitarimo memorandumą, kad ombudsmenas imtųsi aktyvesnio vaidmens atlikdamas EIB išorės kontrolę ir pagerintų EIB stebėsenos procedūras ir padidintų EIB atskaitomybę; |
| --- | --- |

77.

palankiai vertina EIB politikos dėl skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, pradėtą vykdyti 2015 m. rugsėjo mėn., ir viešąsias konsultacijas, pradėtas su atitinkamais suinteresuotais subjektais; tikisi, kad vykstanti skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūra padės patobulinti ir sustiprinti šios tvarkos nepriklausomumą ir veiksmingumą bei prisidės prie didesnio skundų nagrinėjimo biuro veiklos veiksmingumo ir efektyvumo; ragina EIB Valdymo komitetą atsižvelgti į šio skyriaus rekomendacijas ir imtis veiksmų remiantis Europos ombudsmeno pateiktomis nuomonėmis; ragina užtikrinti, kad EIB skundų nagrinėjimo skyrius ir EIB direktorių valdyba nuolat keistųsi informacija; mano, kad reikia atnaujinti EIB ir Europos ombudsmeno susitarimo memorandumą, kad ombudsmenas imtųsi aktyvesnio vaidmens atlikdamas EIB išorės kontrolę ir pagerintų EIB stebėsenos procedūras ir padidintų EIB atskaitomybę;

| 78. | palankiai vertina EIB audito komiteto 2014 finansinių metų metines ataskaitas ir ragina atsakingus EIB organus užtikrinti visapusišką atitiktį geriausiai bankininkystės rizikos ribojimo praktikai tose srityse, kurioje 2014 m. visapusiškos atitikties nebuvo; atkreipia dėmesį į EIB vadovybės ketinimą pertvarkyti banko kontrolės funkcijas; pritaria audito komiteto prašymui parengti atitinkamą įgyvendinimo planą, taip pat jo ketinimui atidžiai stebėti tolesnius pokyčius; pritaria tam, kad audito komitetas įspėjo EIB vadovybę ir tarnybas, kad EIB turėtų išlaikyti pajėgumą, bet dėl to neturėtų būti susilpninta dabartinė vidaus kontrolės sistema; |
| --- | --- |

78.

palankiai vertina EIB audito komiteto 2014 finansinių metų metines ataskaitas ir ragina atsakingus EIB organus užtikrinti visapusišką atitiktį geriausiai bankininkystės rizikos ribojimo praktikai tose srityse, kurioje 2014 m. visapusiškos atitikties nebuvo; atkreipia dėmesį į EIB vadovybės ketinimą pertvarkyti banko kontrolės funkcijas; pritaria audito komiteto prašymui parengti atitinkamą įgyvendinimo planą, taip pat jo ketinimui atidžiai stebėti tolesnius pokyčius; pritaria tam, kad audito komitetas įspėjo EIB vadovybę ir tarnybas, kad EIB turėtų išlaikyti pajėgumą, bet dėl to neturėtų būti susilpninta dabartinė vidaus kontrolės sistema;

| 79. | mano, kad EIB metinėse ataskaitose daugiau dėmesio turėtų būti skiriama užbaigtų projektų rezultatams; šiuo atžvilgiu ragina EIB kartu su projektų partneriais parengti kiekvieno užbaigto projekto rezultatų rinkinį įvertinant EIB finansavimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

79.

mano, kad EIB metinėse ataskaitose daugiau dėmesio turėtų būti skiriama užbaigtų projektų rezultatams; šiuo atžvilgiu ragina EIB kartu su projektų partneriais parengti kiekvieno užbaigto projekto rezultatų rinkinį įvertinant EIB finansavimo veiksmingumą;

| 80. | pažymi, kad 2015 m. spalio 27 d. baigė galioti SESV 287 straipsnio 3 dalyje paminėtas trišalis susitarimas, reglamentuojantis EIB, Komisijos ir Audito Rūmų bendradarbiavimą Audito Rūmų vykdomos kontrolės, kaip EIB atlieka Sąjungos ir valstybių narių lėšų valdymo darbą, metodų klausimais; ragina tris institucijas bendradarbiauti šio susitarimo galiojimo pratęsimo ir jo atnaujinimo procese ir užtikrinti, kad atnaujintas susitarimas apimtų jau taikomas ir visas naujas EIB priemones ar iniciatyvas, susijusias su ES viešaisiais fondais arba Europos plėtros fondu; todėl ragina suteikti Europos Audito Rūmams didesnius įgaliojimus, kad jie galėtų nuodugniau įvertinti EIB skolinimo praktiką, priemones ir iniciatyvas, tiesiogiai susijusias su ES biudžeto asignavimų naudojimu, ir išsamiau pranešti apie juos; |
| --- | --- |

80.

pažymi, kad 2015 m. spalio 27 d. baigė galioti SESV 287 straipsnio 3 dalyje paminėtas trišalis susitarimas, reglamentuojantis EIB, Komisijos ir Audito Rūmų bendradarbiavimą Audito Rūmų vykdomos kontrolės, kaip EIB atlieka Sąjungos ir valstybių narių lėšų valdymo darbą, metodų klausimais; ragina tris institucijas bendradarbiauti šio susitarimo galiojimo pratęsimo ir jo atnaujinimo procese ir užtikrinti, kad atnaujintas susitarimas apimtų jau taikomas ir visas naujas EIB priemones ar iniciatyvas, susijusias su ES viešaisiais fondais arba Europos plėtros fondu; todėl ragina suteikti Europos Audito Rūmams didesnius įgaliojimus, kad jie galėtų nuodugniau įvertinti EIB skolinimo praktiką, priemones ir iniciatyvas, tiesiogiai susijusias su ES biudžeto asignavimų naudojimu, ir išsamiau pranešti apie juos;

Siekis užtikrinti išsamią parlamentinę atskaitomybę

| 81. | mano, kad dėl EIB veiklos sudėtingumo ir apimties didėjimo, taip pat dėl besitęsiančio neapibrėžtumo finansų rinkose dar labiau būtina rasti sprendimus, kuriais būtų nustatyta veiksminga EIB bankininkystės rizikos ribojimo priežiūra; todėl apgailestauja, kad nei Komisija, nei EIB neatsižvelgė į anksčiau pateiktus Parlamento pasiūlymus nustatyti reguliavimo tikslais atliekamą išorės rizikos ribojimo priežiūrą; |
| --- | --- |

81.

mano, kad dėl EIB veiklos sudėtingumo ir apimties didėjimo, taip pat dėl besitęsiančio neapibrėžtumo finansų rinkose dar labiau būtina rasti sprendimus, kuriais būtų nustatyta veiksminga EIB bankininkystės rizikos ribojimo priežiūra; todėl apgailestauja, kad nei Komisija, nei EIB neatsižvelgė į anksčiau pateiktus Parlamento pasiūlymus nustatyti reguliavimo tikslais atliekamą išorės rizikos ribojimo priežiūrą;

| 82. | ragina susijusias šalis dėti pastangas, kad būtų parengtas Europos Parlamento ir EIB tarpinstitucinis susitarimas, kuriuo būtų nustatytas glaudesnis šių dviejų institucijų bendradarbiavimas; ragina reguliariai vykdyti organizuotą EIB pirmininko ir Europos Parlamento dialogą siekiant užtikrinti didesnę parlamentinę EIB veiklos priežiūrą; taip pat ragina EIB sudarant šį tarpinstitucinį susitarimą sutikti pasirašyti susitarimą su Parlamentu, kuriuo Europos Parlamento nariams būtų leidžiama tiesiogiai užduoti EIB pirmininkui klausimus, į kuriuos būtų atsakoma per nustatytą terminą, kaip tai daroma užduodant klausimus ECB pirmininkui; |
| --- | --- |

82.

ragina susijusias šalis dėti pastangas, kad būtų parengtas Europos Parlamento ir EIB tarpinstitucinis susitarimas, kuriuo būtų nustatytas glaudesnis šių dviejų institucijų bendradarbiavimas; ragina reguliariai vykdyti organizuotą EIB pirmininko ir Europos Parlamento dialogą siekiant užtikrinti didesnę parlamentinę EIB veiklos priežiūrą; taip pat ragina EIB sudarant šį tarpinstitucinį susitarimą sutikti pasirašyti susitarimą su Parlamentu, kuriuo Europos Parlamento nariams būtų leidžiama tiesiogiai užduoti EIB pirmininkui klausimus, į kuriuos būtų atsakoma per nustatytą terminą, kaip tai daroma užduodant klausimus ECB pirmininkui;

o

o o

| 83. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

83.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0201.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0183.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0161.

(4)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/17

---

P8_TA(2016)0201

Išpuoliai prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl išpuolių prieš ligonines ir mokyklas pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę (2016/2662(RSP))

(2018/C 066/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas ir kitas teisines priemones, susijusias su tarptautine humanitarine teise (THT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas ir kitas teisines priemones, susijusias su tarptautine humanitarine teise (THT),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities priemones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas Jungtinių Tautų (JT) žmogaus teisių srities priemones,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10–11 d. Tarybos išvadas dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais parengiamojo proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10–11 d. Tarybos išvadas dėl pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo humanitariniais klausimais parengiamojo proceso,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį dėl politikos suderinamumo vystymosi labui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį dėl politikos suderinamumo vystymosi labui,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės,

| — | atsižvelgdamas į atnaujintas Europos Sąjungos gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atnaujintas Europos Sąjungos gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 12 d. patvirtintus partnerystės principus, kuriems pritarta Visuotinėje humanitarinėje programoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 12 d. patvirtintus partnerystės principus, kuriems pritarta Visuotinėje humanitarinėje programoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais „Viena žmonija, bendra atsakomybė“ (angl. One humanity, shared responsibility), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais „Viena žmonija, bendra atsakomybė“ (angl. One humanity, shared responsibility),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. patvirtintą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1998 ir 2014 m. kovo 7 d. patvirtintą rezoliuciją Nr. 2143, kuriose sprendžiami nuo ginkluotų konfliktų nukentėjusių vaikų apsaugos klausimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. liepos 12 d. patvirtintą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1998 ir 2014 m. kovo 7 d. patvirtintą rezoliuciją Nr. 2143, kuriose sprendžiami nuo ginkluotų konfliktų nukentėjusių vaikų apsaugos klausimai,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą susidarius nepaprastajai padėčiai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 9 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/290 dėl teisės į mokslą susidarius nepaprastajai padėčiai,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Jemene (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (3), 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių sąlygomis (4), 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (5) ir 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl pasiruošimo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl humanitarinės padėties Jemene (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da'esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (3), 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl vaikų švietimo ekstremaliųjų situacijų ir užsitęsusių krizių sąlygomis (4), 2014 m. vasario 27 d. rezoliuciją dėl ginkluotų nepilotuojamų orlaivių naudojimo (5) ir 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl pasiruošimo pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės (6),

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1502 (2003) dėl smurto prieš humanitarinius darbuotojus ir į rezoliuciją Nr. 2175 (2014) dėl civilių apsaugos per ginkluotus konfliktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1502 (2003) dėl smurto prieš humanitarinius darbuotojus ir į rezoliuciją Nr. 2175 (2014) dėl civilių apsaugos per ginkluotus konfliktus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Saugių mokyklų deklaraciją, kurios tvirtinimo procesas pradėtas per 2015 m. gegužės mėn. Norvegijos Užsienio reikalų ministerijos surengtą Oslo saugių mokyklų konferenciją, ir susijusias Mokyklų ir universitetų apsaugos nuo naudojimo kariniais tikslais per ginkluotus konfliktus gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Saugių mokyklų deklaraciją, kurios tvirtinimo procesas pradėtas per 2015 m. gegužės mėn. Norvegijos Užsienio reikalų ministerijos surengtą Oslo saugių mokyklų konferenciją, ir susijusias Mokyklų ir universitetų apsaugos nuo naudojimo kariniais tikslais per ginkluotus konfliktus gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 21 d. JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo atstovo vaikų ir ginkluotų konfliktų klausimais paskelbtas gaires dėl išpuolių prieš mokyklas ir ligonines, siekiant padėti visiems, dalyvaujantiems stebėsenos, atsiskaitymo ir tarpininkavimo procesuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 21 d. JT Generalinio Sekretoriaus specialiojo atstovo vaikų ir ginkluotų konfliktų klausimais paskelbtas gaires dėl išpuolių prieš mokyklas ir ligonines, siekiant padėti visiems, dalyvaujantiems stebėsenos, atsiskaitymo ir tarpininkavimo procesuose,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl griežtesnio tarptautinės humanitarinės teisės normų laikymosi, priimtą 32-oje tarptautinėje Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferencijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl griežtesnio tarptautinės humanitarinės teisės normų laikymosi, priimtą 32-oje tarptautinėje Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferencijoje,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto (TRKK) ataskaitą dėl Sveikatos priežiūros pavojaus sąlygomis projekto ir į jo ataskaitą apie sveikatos priežiūros infrastruktūros niokojimą ir smurtą prieš sveikatos priežiūros darbuotojus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto (TRKK) ataskaitą dėl Sveikatos priežiūros pavojaus sąlygomis projekto ir į jo ataskaitą apie sveikatos priežiūros infrastruktūros niokojimą ir smurtą prieš sveikatos priežiūros darbuotojus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi tarptautinė bendruomenė tapo per pastaruosius keletą metų visame pasaulyje tvyrančios susirūpinimą keliančios tendencijos liudininke per ginkluotus konfliktus rengti tokius išpuolius prieš ligonines ir mokyklas, kaip pastarieji 2015 m. spalio 3 d. išpuoliai prieš organizacijos „Gydytojai be sienų“ sveikatos priežiūros centrus Kundūze (Afganistanas), 2016 m. sausio 10 d. išpuoliai Razahe (Jemenas) ir išpuoliai kai kuriuose Sirijos miesteliuose tebevykstant konfliktui; kadangi beprecedentiškai daugėja atvejų, kai atsisakoma suteikti humanitarinę pagalbą bei prieigą, kai vykdomos civilių ir humanitarinių darbuotojų egzekucijos, kai jie yra kalinami siaubingomis sąlygomis ir kai civiliai yra panaudojami kaip įkaitai arba yra verčiami vergauti; kadangi išaugę poreikiai ir sunkumai, ilgalaikių įsipareigojimų trūkumas ir didėjančios humanitarinės pagalbos išlaidos prisidėjo prie to, kad dabartinės humanitarinės sistemos ribos yra beveik pasiektos, ir kadangi dėl to kai kurios organizacijos buvo priverstos laikinai sustabdyti pagalbą maisto ir prieglobsčio teikimo srityje, taip pat kitas humanitarines gelbėjimo operacijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi tarptautinė bendruomenė tapo per pastaruosius keletą metų visame pasaulyje tvyrančios susirūpinimą keliančios tendencijos liudininke per ginkluotus konfliktus rengti tokius išpuolius prieš ligonines ir mokyklas, kaip pastarieji 2015 m. spalio 3 d. išpuoliai prieš organizacijos „Gydytojai be sienų“ sveikatos priežiūros centrus Kundūze (Afganistanas), 2016 m. sausio 10 d. išpuoliai Razahe (Jemenas) ir išpuoliai kai kuriuose Sirijos miesteliuose tebevykstant konfliktui; kadangi beprecedentiškai daugėja atvejų, kai atsisakoma suteikti humanitarinę pagalbą bei prieigą, kai vykdomos civilių ir humanitarinių darbuotojų egzekucijos, kai jie yra kalinami siaubingomis sąlygomis ir kai civiliai yra panaudojami kaip įkaitai arba yra verčiami vergauti; kadangi išaugę poreikiai ir sunkumai, ilgalaikių įsipareigojimų trūkumas ir didėjančios humanitarinės pagalbos išlaidos prisidėjo prie to, kad dabartinės humanitarinės sistemos ribos yra beveik pasiektos, ir kadangi dėl to kai kurios organizacijos buvo priverstos laikinai sustabdyti pagalbą maisto ir prieglobsčio teikimo srityje, taip pat kitas humanitarines gelbėjimo operacijas;

| B. | kadangi 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule bus surengtas pirmasis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais; kadangi savo pranešime „Viena žmonija. Bendra atsakomybė“, parengtame pirmajam pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais, Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius atkreipia dėmesį į tai, kad ginkluoto konflikto aplinkybėmis įžūliai ir brutaliai nepaisoma tarptautinių žmogaus teisių ir nesilaikoma humanitarinės teisės, o dėl to kyla grėsmė grįžti į laikus, kai kariauta nepaisant nieko; kadangi ataskaitoje pažymima, kad to priežastis ir negebėjimas reikalauti bei skatinti laikytis mūsų šių normų ir remti esamus vykdymo užtikrinimo, stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule bus surengtas pirmasis pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais; kadangi savo pranešime „Viena žmonija. Bendra atsakomybė“, parengtame pirmajam pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais, Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius atkreipia dėmesį į tai, kad ginkluoto konflikto aplinkybėmis įžūliai ir brutaliai nepaisoma tarptautinių žmogaus teisių ir nesilaikoma humanitarinės teisės, o dėl to kyla grėsmė grįžti į laikus, kai kariauta nepaisant nieko; kadangi ataskaitoje pažymima, kad to priežastis ir negebėjimas reikalauti bei skatinti laikytis mūsų šių normų ir remti esamus vykdymo užtikrinimo, stebėsenos ir atskaitomybės mechanizmus;

| C. | kadangi tarptautinės humanitarinės teisės (THT), kitaip vadinamos ginkluotų konfliktų teise, tikslas – sušvelninti ginkluoto konflikto poveikį apsaugant konflikte nedalyvaujančius asmenis ir reglamentuojant karo veiksmų vykdymo priemones ir metodus; |
| --- | --- |

C.

kadangi tarptautinės humanitarinės teisės (THT), kitaip vadinamos ginkluotų konfliktų teise, tikslas – sušvelninti ginkluoto konflikto poveikį apsaugant konflikte nedalyvaujančius asmenis ir reglamentuojant karo veiksmų vykdymo priemones ir metodus;

| D. | kadangi JT Saugumo Tarybai tenka aiškus vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi tarptautinės teisės, susijusios su visų humanitarinių darbuotojų apsauga; |
| --- | --- |

D.

kadangi JT Saugumo Tarybai tenka aiškus vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi tarptautinės teisės, susijusios su visų humanitarinių darbuotojų apsauga;

| E. | kadangi reikia stiprinti humanitarinių darbuotojų apsaugą neišskiriant tarptautinių ir vietos darbuotojų saugumo sąlygų; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia stiprinti humanitarinių darbuotojų apsaugą neišskiriant tarptautinių ir vietos darbuotojų saugumo sąlygų;

| F. | kadangi tai, kad daugėja nevalstybinių subjektų, teroristinių grupuočių ir kitų subjektų, dalyvaujančių ginkluotuose konfliktuose, kelia problemų siekiant taikyti tarptautinę humanitarinę teisę; kadangi visos konflikto šalys, įskaitant valstybinius ir nevalstybinius ginkluotus subjektus, privalo užtikrinti humanitarinės pagalbos teikėjams sąlygas, kurios būtinos norint padėti pažeidžiamiems, nuo konfliktų nukentėjusiems civiliams gyventojams; |
| --- | --- |

F.

kadangi tai, kad daugėja nevalstybinių subjektų, teroristinių grupuočių ir kitų subjektų, dalyvaujančių ginkluotuose konfliktuose, kelia problemų siekiant taikyti tarptautinę humanitarinę teisę; kadangi visos konflikto šalys, įskaitant valstybinius ir nevalstybinius ginkluotus subjektus, privalo užtikrinti humanitarinės pagalbos teikėjams sąlygas, kurios būtinos norint padėti pažeidžiamiems, nuo konfliktų nukentėjusiems civiliams gyventojams;

| G. | kadangi humanitariniai žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principai, taip pat Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose nustatytos pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės taisyklės ir žmogaus teisės turi būti visų humanitarinių operacijų pagrindas; kadangi privalu užtikrinti perkeltųjų asmenų apsaugą ir vadovautis pagalbos nepriklausomumo principu; |
| --- | --- |

G.

kadangi humanitariniai žmogiškumo, neutralumo, nešališkumo ir nepriklausomumo principai, taip pat Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose nustatytos pagrindinės tarptautinės humanitarinės teisės taisyklės ir žmogaus teisės turi būti visų humanitarinių operacijų pagrindas; kadangi privalu užtikrinti perkeltųjų asmenų apsaugą ir vadovautis pagalbos nepriklausomumo principu;

| H. | kadangi ligoninės ir medicinos darbuotojai yra ypač saugomi pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir kadangi bet koks tyčinis išpuolis prieš civilius ir civilinę infrastruktūrą yra aiškiai draudžiamas pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir vertinamas kaip rimtas jos pažeidimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi ligoninės ir medicinos darbuotojai yra ypač saugomi pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir kadangi bet koks tyčinis išpuolis prieš civilius ir civilinę infrastruktūrą yra aiškiai draudžiamas pagal tarptautinę humanitarinę teisę ir vertinamas kaip rimtas jos pažeidimas;

| I. | kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute išpuoliai prieš humanitarinius darbuotojus įvardijami kaip karo nusikaltimai; kadangi jame taip pat pabrėžiama, kad tyčiniai išpuoliai prieš pastatus, skirtus religijai, švietimui, menui, mokslui ar labdarai, arba prieš istorinius paminklus yra karo nusikaltimas; |
| --- | --- |

I.

kadangi Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statute išpuoliai prieš humanitarinius darbuotojus įvardijami kaip karo nusikaltimai; kadangi jame taip pat pabrėžiama, kad tyčiniai išpuoliai prieš pastatus, skirtus religijai, švietimui, menui, mokslui ar labdarai, arba prieš istorinius paminklus yra karo nusikaltimas;

| J. | kadangi JT patalpos ir turtas, įskaitant mokyklas ir sveikatos centrus, yra neliečiami ir saugomi pagal 1946 m. Konvenciją dėl Jungtinių Tautų privilegijų ir imunitetų; |
| --- | --- |

J.

kadangi JT patalpos ir turtas, įskaitant mokyklas ir sveikatos centrus, yra neliečiami ir saugomi pagal 1946 m. Konvenciją dėl Jungtinių Tautų privilegijų ir imunitetų;

| K. | kadangi TRKK taip pat pareiškė, kad pareiga tirti įtariamus karo nusikaltimus yra paprotinės THT taisyklė, taikoma ir tarptautiniams, ir ne tarptautiniams ginkluotiems konfliktams; |
| --- | --- |

K.

kadangi TRKK taip pat pareiškė, kad pareiga tirti įtariamus karo nusikaltimus yra paprotinės THT taisyklė, taikoma ir tarptautiniams, ir ne tarptautiniams ginkluotiems konfliktams;

| L. | kadangi kai kurios ginkluotos grupuotės priešinasi pasaulietiškam švietimui ir mergaičių mokymui arba tam, kad mergaites gydytų medikai vyrai, ir todėl trukdo naudotis tomis paslaugomis; kadangi dėl konflikto susiklosčius bendrai nesaugumo atmosferai vaikai, mokytojai ir medicinos darbuotojai negali lankyti mokyklos arba kreiptis dėl medicinos pagalbos; kadangi dėl perkėlimo ir įprastos apsaugos bei paramos struktūrų žlugimo moterims ir vaikams kyla didesnis pavojus; kadangi pagal tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas reikalaujama, kad karo metu išžagintoms mergaitėms ir moterims be diskriminacijos būtų suteikiamos visos būtinos medicininės priežiūros paslaugos; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nesaugius abortus laiko viena iš trijų pagrindinių gimdyvių mirtingumo priežasčių; kadangi gimdyvių sveikata, psichologinė pagalba moterims, tapusioms išžaginimo aukomis, ir perkeltų vaikų ugdymas bei mokymas yra pagrindiniai pabėgėlių stovyklose kylantys uždaviniai; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurios ginkluotos grupuotės priešinasi pasaulietiškam švietimui ir mergaičių mokymui arba tam, kad mergaites gydytų medikai vyrai, ir todėl trukdo naudotis tomis paslaugomis; kadangi dėl konflikto susiklosčius bendrai nesaugumo atmosferai vaikai, mokytojai ir medicinos darbuotojai negali lankyti mokyklos arba kreiptis dėl medicinos pagalbos; kadangi dėl perkėlimo ir įprastos apsaugos bei paramos struktūrų žlugimo moterims ir vaikams kyla didesnis pavojus; kadangi pagal tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas reikalaujama, kad karo metu išžagintoms mergaitėms ir moterims be diskriminacijos būtų suteikiamos visos būtinos medicininės priežiūros paslaugos; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija nesaugius abortus laiko viena iš trijų pagrindinių gimdyvių mirtingumo priežasčių; kadangi gimdyvių sveikata, psichologinė pagalba moterims, tapusioms išžaginimo aukomis, ir perkeltų vaikų ugdymas bei mokymas yra pagrindiniai pabėgėlių stovyklose kylantys uždaviniai;

| M. | kadangi 2016 m. kovo 14 d. 52 valstybės, įskaitant keletą, bet ne visas ES valstybes nares, po 2015 m. gegužės mėn. surengtos Oslo saugių mokyklų konferencijos patvirtino Saugių mokyklų deklaraciją; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. kovo 14 d. 52 valstybės, įskaitant keletą, bet ne visas ES valstybes nares, po 2015 m. gegužės mėn. surengtos Oslo saugių mokyklų konferencijos patvirtino Saugių mokyklų deklaraciją;

| N. | kadangi Užsienio reikalų taryba, tvirtindama ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, pabrėžė, kaip svarbu veiksmingai spręsti didelių pažeidimų pasekmių klausimą remiant atitinkamus atsakomybės mechanizmus, ir atkreipė dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį tais atvejais, kai atitinkama valstybė arba valstybės negali arba nenori naudotis savo jurisdikcija, gali atlikti Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT); kadangi ES gairėse atitinkamos Tarybos darbo grupės įpareigojamos stebėti atvejus, kuriais gali būti taikoma THT, ir tokiais atvejais rekomenduoti veiksmus, kaip skatinti laikytis THT (15 dalies a punktas); |
| --- | --- |

N.

kadangi Užsienio reikalų taryba, tvirtindama ES gaires dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, pabrėžė, kaip svarbu veiksmingai spręsti didelių pažeidimų pasekmių klausimą remiant atitinkamus atsakomybės mechanizmus, ir atkreipė dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį tais atvejais, kai atitinkama valstybė arba valstybės negali arba nenori naudotis savo jurisdikcija, gali atlikti Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT); kadangi ES gairėse atitinkamos Tarybos darbo grupės įpareigojamos stebėti atvejus, kuriais gali būti taikoma THT, ir tokiais atvejais rekomenduoti veiksmus, kaip skatinti laikytis THT (15 dalies a punktas);

| O. | kadangi 2012–2015 m. TRKK surengė plataus masto konsultacijų procesą apie tai, kaip didinti ginkluotų konfliktų aukų teisinę apsaugą ir THT laikymosi užtikrinimo mechanizmų veiksmingumą; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2012–2015 m. TRKK surengė plataus masto konsultacijų procesą apie tai, kaip didinti ginkluotų konfliktų aukų teisinę apsaugą ir THT laikymosi užtikrinimo mechanizmų veiksmingumą;

| P. | kadangi atnaujintose ES gairėse dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės minimos įvairios veiksmų priemonės, kuriomis ES gali naudotis šioje srityje bendraudama su trečiosiomis šalimis, įskaitant politinį dialogą, bendro pobūdžio viešus pareiškimus, ribojančias priemones, bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, krizių valdymo operacijas, asmeninę atsakomybę, mokymą ir ginklų eksporto kontrolę; |
| --- | --- |

P.

kadangi atnaujintose ES gairėse dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės minimos įvairios veiksmų priemonės, kuriomis ES gali naudotis šioje srityje bendraudama su trečiosiomis šalimis, įskaitant politinį dialogą, bendro pobūdžio viešus pareiškimus, ribojančias priemones, bendradarbiavimą su kitomis tarptautinėmis institucijomis, krizių valdymo operacijas, asmeninę atsakomybę, mokymą ir ginklų eksporto kontrolę;

| Q. | kadangi 2015 m. gruodžio mėn. vykusioje 32-ojoje tarptautinėje Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferencijoje dalyvavusioms valstybėms galiausiai nepavyko susitarti dėl naujo TRKK ir Šveicarijos Vyriausybės pasiūlyto mechanizmo, skirto THT laikymuisi stiprinti; kadangi dalyvaujančios valstybės susitarė pradėti naują tarpvyriausybinį procesą ir ieškoti būdų, kaip būtų galima stiprinti THT nuostatų įgyvendinimą ir pasiekti atitinkamų rezultatų, kuriuos būtų galima pristatyti kitoje 2019 m. vyksiančioje tarptautinėje konferencijoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2015 m. gruodžio mėn. vykusioje 32-ojoje tarptautinėje Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferencijoje dalyvavusioms valstybėms galiausiai nepavyko susitarti dėl naujo TRKK ir Šveicarijos Vyriausybės pasiūlyto mechanizmo, skirto THT laikymuisi stiprinti; kadangi dalyvaujančios valstybės susitarė pradėti naują tarpvyriausybinį procesą ir ieškoti būdų, kaip būtų galima stiprinti THT nuostatų įgyvendinimą ir pasiekti atitinkamų rezultatų, kuriuos būtų galima pristatyti kitoje 2019 m. vyksiančioje tarptautinėje konferencijoje;

| R. | kadangi ES humanitarinės pagalbos skyriaus lėšos 2015 m. siekė 909 mln. EUR ir sudaro mažiau nei 1 proc. viso ES biudžeto; kadangi neatidėliotinos pagalbos ir ilgalaikės pagalbos sąsajų pagerinimas būtų vienas iš dabartinio didžiulių humanitarinių poreikių ir turimų išteklių neatitikimo mažinimo būdų; |
| --- | --- |

R.

kadangi ES humanitarinės pagalbos skyriaus lėšos 2015 m. siekė 909 mln. EUR ir sudaro mažiau nei 1 proc. viso ES biudžeto; kadangi neatidėliotinos pagalbos ir ilgalaikės pagalbos sąsajų pagerinimas būtų vienas iš dabartinio didžiulių humanitarinių poreikių ir turimų išteklių neatitikimo mažinimo būdų;

| 1. | dar kartą patvirtina, kad tarptautinė humanitarinė teisė yra esminė žmonijos šiuolaikinės istorijos dalis, ir ragina visas JT valstybes nares pasinaudoti tuo, kad vyks pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais, ir dar kartą patvirtinti, kad tarptautinė humanitarinė teisė ir jos teikiama apsauga yra lemiamos svarbos; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina, kad tarptautinė humanitarinė teisė yra esminė žmonijos šiuolaikinės istorijos dalis, ir ragina visas JT valstybes nares pasinaudoti tuo, kad vyks pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimas humanitariniais klausimais, ir dar kartą patvirtinti, kad tarptautinė humanitarinė teisė ir jos teikiama apsauga yra lemiamos svarbos;

| 2. | itin smerkia tai, kad nepakankamai laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės normų, ir pažymi, jog yra sukrėstas ir labai susirūpinęs dėl mirtinų išpuolių prieš ligonines, mokyklas ir kitus civilinius objektus – šių išpuolių per ginkluotus konfliktus skaičius visame pasaulyje auga nerimą keliančiu tempu, o pacientai, mokiniai, medicinos darbuotojai ir mokytojai, humanitarinės pagalbos darbuotojai, vaikai ir šeimų nariai tampa jų taikiniais ir aukomis; laikosi nuomonės, kad po tarptautinio pasmerkimo privalo būti vykdomi nepriklausomi tyrimai ir siekiama realios atsakomybės; ragina valstybes nares, ES institucijas ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pripažinti tikrąjį šios ekstremalios padėties mastą ir pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant išspręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

2.

itin smerkia tai, kad nepakankamai laikomasi tarptautinės humanitarinės teisės normų, ir pažymi, jog yra sukrėstas ir labai susirūpinęs dėl mirtinų išpuolių prieš ligonines, mokyklas ir kitus civilinius objektus – šių išpuolių per ginkluotus konfliktus skaičius visame pasaulyje auga nerimą keliančiu tempu, o pacientai, mokiniai, medicinos darbuotojai ir mokytojai, humanitarinės pagalbos darbuotojai, vaikai ir šeimų nariai tampa jų taikiniais ir aukomis; laikosi nuomonės, kad po tarptautinio pasmerkimo privalo būti vykdomi nepriklausomi tyrimai ir siekiama realios atsakomybės; ragina valstybes nares, ES institucijas ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pripažinti tikrąjį šios ekstremalios padėties mastą ir pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant išspręsti šį klausimą;

| 3. | smerkia pagal tarptautinės teisės nuostatas draudžiamus išpuolius prieš ligonines ir mokyklas ir pripažįsta, kad tokie aktai gali būti laikomi dideliais 1949 m. Ženevos konvencijų pažeidimais, o pagal TBT Romos statutą – karo nusikaltimais; yra įsitikinęs, jog būtina saugoti, kad per ginkluotus išpuolius sveikatos ir švietimo įstaigos išliktų neutrali saugoma erdvė, o tai užtikrinti reikia atliekant skaidrius, nepriklausomus ir nešališkus įvykdytų brutalių išpuolių tyrimus ir dedant pastangas, kad už padarytus nusikaltimus iš visų juos darant dalyvavusių šalių būtų pareikalauta realios atsakomybės; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti skirtumą tarp humanitarinės pagalbos teikėjų ir karinių subjektų ir kad būtina nenaudoti humanitarinių veiksmų kariniais ar politiniais tikslais, nes taip kenkiama ir kyla pavojus tikroms humanitarinėms operacijoms ir jų personalui; |
| --- | --- |

3.

smerkia pagal tarptautinės teisės nuostatas draudžiamus išpuolius prieš ligonines ir mokyklas ir pripažįsta, kad tokie aktai gali būti laikomi dideliais 1949 m. Ženevos konvencijų pažeidimais, o pagal TBT Romos statutą – karo nusikaltimais; yra įsitikinęs, jog būtina saugoti, kad per ginkluotus išpuolius sveikatos ir švietimo įstaigos išliktų neutrali saugoma erdvė, o tai užtikrinti reikia atliekant skaidrius, nepriklausomus ir nešališkus įvykdytų brutalių išpuolių tyrimus ir dedant pastangas, kad už padarytus nusikaltimus iš visų juos darant dalyvavusių šalių būtų pareikalauta realios atsakomybės; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti skirtumą tarp humanitarinės pagalbos teikėjų ir karinių subjektų ir kad būtina nenaudoti humanitarinių veiksmų kariniais ar politiniais tikslais, nes taip kenkiama ir kyla pavojus tikroms humanitarinėms operacijoms ir jų personalui;

| 4. | smerkia tai, kad ginkluotų konfliktų šalys naudoja ligonines ir mokyklas, praktiškai paversdamos jas išpuolių taikiniais; primena, kad tie, kurie saugomus žmones ar turtą naudoja kaip gyvuosius skydus ar maskuotę, taip pat pažeidžia tarptautinės humanitarinės teisės normas; |
| --- | --- |

4.

smerkia tai, kad ginkluotų konfliktų šalys naudoja ligonines ir mokyklas, praktiškai paversdamos jas išpuolių taikiniais; primena, kad tie, kurie saugomus žmones ar turtą naudoja kaip gyvuosius skydus ar maskuotę, taip pat pažeidžia tarptautinės humanitarinės teisės normas;

| 5. | ragina konfliktuojančias šalis per konfliktus laikytis pagrindinių tarptautinės humanitarinės teisės principų ir nesitaikyti tyčia į civilinę infrastruktūrą; pabrėžia, kad svarbu padidinti pagalbą teikiančių darbuotojų saugumą užtikrinant, kad būtų efektyviau reaguojama į išpuolius; todėl reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės ragintų JT ir JT Saugumo Tarybą užtikrinti vietos ir tarptautinių humanitarinių darbuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

5.

ragina konfliktuojančias šalis per konfliktus laikytis pagrindinių tarptautinės humanitarinės teisės principų ir nesitaikyti tyčia į civilinę infrastruktūrą; pabrėžia, kad svarbu padidinti pagalbą teikiančių darbuotojų saugumą užtikrinant, kad būtų efektyviau reaguojama į išpuolius; todėl reikalauja, kad ES ir jos valstybės narės ragintų JT ir JT Saugumo Tarybą užtikrinti vietos ir tarptautinių humanitarinių darbuotojų apsaugą;

| 6. | labai vertina stebėtiną konflikto zonose dirbančio tarptautinio ir vietos medicinos personalo, mokyklų darbuotojų, taip pat humanitarinės pagalbos darbuotojų drąsą ir atsidavimą; |
| --- | --- |

6.

labai vertina stebėtiną konflikto zonose dirbančio tarptautinio ir vietos medicinos personalo, mokyklų darbuotojų, taip pat humanitarinės pagalbos darbuotojų drąsą ir atsidavimą;

| 7. | pabrėžia, kad teisė į sveikatą yra žmogaus teisė, ir ragina ginkluotuose konfliktuose dalyvaujančias šalis garantuoti galimybę gauti ir naudotis medicinos paslaugomis, šių paslaugų priimtinumą ir kokybę per ginkluotus konfliktus; ragina prisiimti visuotinį įsipareigojimą užtikrinti, kad moterys ir mergaitės, kaip reikalaujama pagal tarptautinės humanitarinės teisės normas ir kaip numatyta Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose, susiklosčius bet kokiai nepaprastajai padėčiai arba prasidėjus krizei būtų saugios: mažinti seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties riziką, didinti informuotumą, imtis veiksmų siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn tokio smurto vykdytojus ir užtikrinti, kad, užuot išlaikius tai, kas laikoma nežmonišku elgesiu, moterys ir mergaitės per humanitarines krizes galėtų naudotis visomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant saugius abortus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad teisė į sveikatą yra žmogaus teisė, ir ragina ginkluotuose konfliktuose dalyvaujančias šalis garantuoti galimybę gauti ir naudotis medicinos paslaugomis, šių paslaugų priimtinumą ir kokybę per ginkluotus konfliktus; ragina prisiimti visuotinį įsipareigojimą užtikrinti, kad moterys ir mergaitės, kaip reikalaujama pagal tarptautinės humanitarinės teisės normas ir kaip numatyta Ženevos konvencijose ir jų papildomuose protokoluose, susiklosčius bet kokiai nepaprastajai padėčiai arba prasidėjus krizei būtų saugios: mažinti seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties riziką, didinti informuotumą, imtis veiksmų siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn tokio smurto vykdytojus ir užtikrinti, kad, užuot išlaikius tai, kas laikoma nežmonišku elgesiu, moterys ir mergaitės per humanitarines krizes galėtų naudotis visomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant saugius abortus;

| 8. | pabrėžia, kad, siekiant spręsti veiksmingumo problemas ir šalinti humanitarinės veiklos finansavimo spragas, reikalingas didesnis humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi papildomumas, kartu reikėtų didinti vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansavimą; ragina ES, jos valstybes nares ir kitus tarptautinius rėmėjus pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais visapusiškai prisiimti visus siūlomus pagrindinius įsipareigojimus, įtrauktus į Darbotvarkę žmonijai, kuri sutelkta į pastangas mažinti karo veiksmų humanitarinį poveikį ir sudaryti sąlygas humanitarinei veiklai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad, siekiant spręsti veiksmingumo problemas ir šalinti humanitarinės veiklos finansavimo spragas, reikalingas didesnis humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi papildomumas, kartu reikėtų didinti vystymosi ir humanitarinės pagalbos finansavimą; ragina ES, jos valstybes nares ir kitus tarptautinius rėmėjus pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime humanitariniais klausimais visapusiškai prisiimti visus siūlomus pagrindinius įsipareigojimus, įtrauktus į Darbotvarkę žmonijai, kuri sutelkta į pastangas mažinti karo veiksmų humanitarinį poveikį ir sudaryti sąlygas humanitarinei veiklai;

| 9. | ragina ES ir jos valstybes nares pareikalauti, kad JT Saugumo Taryba pasinaudotų visomis turimomis priemonėmis, tokiomis kaip tikslinės priemonės, faktų nustatymo misijos ar tyrimo komisijos, ir teisminiais mechanizmais, tokiais kaip kreipimasis į TBT; ragina nesinaudoti veto teise priimant Saugumo Tarybos sprendimus dėl klausimų, susijusių su humanitariniais veiksmais, užtikrinti, kad būtų labiau laikomasi tarptautinės teisės normų, kuriose numatyta humanitarinių darbuotojų apsauga, ir garantuoti, kad būtų nuolat vykdomi veiksmų, kurie galėtų būti vertinami kaip tokių normų pažeidimas, tyrimai ir kad asmenys, įtariami padarę tokius veiksmus, būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

9.

ragina ES ir jos valstybes nares pareikalauti, kad JT Saugumo Taryba pasinaudotų visomis turimomis priemonėmis, tokiomis kaip tikslinės priemonės, faktų nustatymo misijos ar tyrimo komisijos, ir teisminiais mechanizmais, tokiais kaip kreipimasis į TBT; ragina nesinaudoti veto teise priimant Saugumo Tarybos sprendimus dėl klausimų, susijusių su humanitariniais veiksmais, užtikrinti, kad būtų labiau laikomasi tarptautinės teisės normų, kuriose numatyta humanitarinių darbuotojų apsauga, ir garantuoti, kad būtų nuolat vykdomi veiksmų, kurie galėtų būti vertinami kaip tokių normų pažeidimas, tyrimai ir kad asmenys, įtariami padarę tokius veiksmus, būtų patraukti atsakomybėn;

| 10. | smerkia tai, kad kai kurios ES ir jos valstybių narių partnerės labai pažeidžia tarptautinę humanitarinę teisę; ragina ES pasinaudoti visomis turimomis dvišalėmis priemonėmis veiksmingai skatinant partneres laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; tai galėtų būti daroma ir politiniu dialogu, o jam nedavus jokių rezultatų, reikėtų imtis kitų priemonių, nustatytų ES gairėse dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; |
| --- | --- |

10.

smerkia tai, kad kai kurios ES ir jos valstybių narių partnerės labai pažeidžia tarptautinę humanitarinę teisę; ragina ES pasinaudoti visomis turimomis dvišalėmis priemonėmis veiksmingai skatinant partneres laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; tai galėtų būti daroma ir politiniu dialogu, o jam nedavus jokių rezultatų, reikėtų imtis kitų priemonių, nustatytų ES gairėse dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės;

| 11. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją paskelbti iniciatyvą, kuria būtų siekiama nustatyti ES ginklų embargo šalims, padarius sunkius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, visų pirma, kai pažeidimai susiję su tyčiniu išpuolių nukreipimu į civilinę infrastruktūrą; pabrėžia, kad, nuolat išduodant leidimus ginklus parduoti tokioms šalims, pažeidžiama 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP (7); |
| --- | --- |

11.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją paskelbti iniciatyvą, kuria būtų siekiama nustatyti ES ginklų embargo šalims, padarius sunkius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, visų pirma, kai pažeidimai susiję su tyčiniu išpuolių nukreipimu į civilinę infrastruktūrą; pabrėžia, kad, nuolat išduodant leidimus ginklus parduoti tokioms šalims, pažeidžiama 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP (7);

| 12. | ragina Užsienio reikalų tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reikalauti, kad ES misijų vadovai ir atitinkami ES atstovai (ES civilinių operacijų vadovai, ES karinių operacijų vadovai ir ES specialieji atstovai) praneštų apie sunkius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

12.

ragina Užsienio reikalų tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reikalauti, kad ES misijų vadovai ir atitinkami ES atstovai (ES civilinių operacijų vadovai, ES karinių operacijų vadovai ir ES specialieji atstovai) praneštų apie sunkius tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus;

| 13. | skatina ES ir jos valstybes nares visiškai paremti JT Generalinio Sekretoriaus raginimą visoms JT valstybėms narėms pasinaudoti vyksiančiu pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimu humanitariniais klausimais ir dar kartą įsipareigoti apsaugoti civilius gyventojus ir užtikrinti visų asmenų žmogaus teises laikantis, įgyvendinant ir skatinant taisykles, dėl kurių jos jau yra susitarusios; pabrėžia, kad JT Generalinis Sekretoriaus pažymėjo, jog svarbu stiprinti tarptautines tyrimų ir teismų sistemas, įskaitant TBT, kuriomis papildomos nacionalinės sistemos, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas už tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus; |
| --- | --- |

13.

skatina ES ir jos valstybes nares visiškai paremti JT Generalinio Sekretoriaus raginimą visoms JT valstybėms narėms pasinaudoti vyksiančiu pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimu humanitariniais klausimais ir dar kartą įsipareigoti apsaugoti civilius gyventojus ir užtikrinti visų asmenų žmogaus teises laikantis, įgyvendinant ir skatinant taisykles, dėl kurių jos jau yra susitarusios; pabrėžia, kad JT Generalinis Sekretoriaus pažymėjo, jog svarbu stiprinti tarptautines tyrimų ir teismų sistemas, įskaitant TBT, kuriomis papildomos nacionalinės sistemos, kad būtų panaikintas nebaudžiamumas už tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus;

| 14. | pripažįsta ES gairių dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės svarbą, nes lygiaverčio dokumento nepriėmė jokios kitos valstybės ar organizacijos; ragina ES ir jos valstybes nares veiksmingai įgyvendinti ES gaires; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta ES gairių dėl skatinimo laikytis tarptautinės humanitarinės teisės svarbą, nes lygiaverčio dokumento nepriėmė jokios kitos valstybės ar organizacijos; ragina ES ir jos valstybes nares veiksmingai įgyvendinti ES gaires;

| 15. | ragina Užsienio reikalų tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, siekiant užtikrinti, kad su tarptautine humanitarine teise susijusi ES politika ir veiksmai būtų nustatomi nuosekliai ir veiksmingai ir kad tarptautinės humanitarinės teisės gairių įgyvendinimas pirmiausia būtų priskiriamas Tarybos Viešosios tarptautinės teisės darbo grupės, kuriai pirmininkauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė, kompetencijai; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES gairėse atitinkamos Tarybos darbo grupės įpareigotos stebėti padėtį, kai gali būti taikoma tarptautinė humanitarinė teisė, ir tokiais atvejais rekomenduoti imtis veiksmų, kad būtų skatinama laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; ragina ES ir valstybes nares teikti išsamesnes ataskaitas, kaip šios gairės įgyvendinamos kilus konkretiems konfliktams, visų pirma tai būtų galima daryti ES metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių ir demokratijos; |
| --- | --- |

15.

ragina Užsienio reikalų tarybą ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją, siekiant užtikrinti, kad su tarptautine humanitarine teise susijusi ES politika ir veiksmai būtų nustatomi nuosekliai ir veiksmingai ir kad tarptautinės humanitarinės teisės gairių įgyvendinimas pirmiausia būtų priskiriamas Tarybos Viešosios tarptautinės teisės darbo grupės, kuriai pirmininkauja Tarybai pirmininkaujanti valstybė, kompetencijai; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad ES gairėse atitinkamos Tarybos darbo grupės įpareigotos stebėti padėtį, kai gali būti taikoma tarptautinė humanitarinė teisė, ir tokiais atvejais rekomenduoti imtis veiksmų, kad būtų skatinama laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; ragina ES ir valstybes nares teikti išsamesnes ataskaitas, kaip šios gairės įgyvendinamos kilus konkretiems konfliktams, visų pirma tai būtų galima daryti ES metinėje ataskaitoje dėl žmogaus teisių ir demokratijos;

| 16. | primena ES gairėse išdėstytą poziciją, pagal kurią prireikus bus apsvarstyta galimybė pasitelkti pagal 1949 m. Ženevos konvencijų I papildomą protokolą įsteigtą Tarptautinę humanitarinę faktų nustatymo komisiją (THFNK), kuri, pasinaudodama savo faktų nustatymo gebėjimais ir atlikdama tarpininkavimo funkciją, gali padėti skatinti laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; apgailestauja, kad THFNK paslaugomis nebuvo naudojamasi, ir ragina dalyvaujančias šalis apsvarstyti galimybę pradėti jomis naudotis; ragina visas valstybes nares pripažinti THFNK kompetenciją; |
| --- | --- |

16.

primena ES gairėse išdėstytą poziciją, pagal kurią prireikus bus apsvarstyta galimybė pasitelkti pagal 1949 m. Ženevos konvencijų I papildomą protokolą įsteigtą Tarptautinę humanitarinę faktų nustatymo komisiją (THFNK), kuri, pasinaudodama savo faktų nustatymo gebėjimais ir atlikdama tarpininkavimo funkciją, gali padėti skatinti laikytis tarptautinės humanitarinės teisės; apgailestauja, kad THFNK paslaugomis nebuvo naudojamasi, ir ragina dalyvaujančias šalis apsvarstyti galimybę pradėti jomis naudotis; ragina visas valstybes nares pripažinti THFNK kompetenciją;

| 17. | ragina padidinti institucines tarptautinės bendruomenės galimybes spręsti bendras su tarptautinės humanitarinės teisės įgyvendinimu susijusias problemas; palankiai vertina ES ir jos valstybių narių įsipareigojimą Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui aktyviai palaikyti veiksmingos tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi gerinimo sistemos kūrimą, bet ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją vykstant būsimam tarpvyriausybiniam procesui Parlamentą informuoti apie su šio įsipareigojimo įgyvendinimu susijusius savo tikslus ir strategiją, kad būtų rasta būdų, kaip geriau įgyvendinti tarptautinės humanitarinės teisės normas, kaip susitarta per 2015 m. gruodžio mėn. vykusią 32-ąją tarptautinę Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferenciją; |
| --- | --- |

17.

ragina padidinti institucines tarptautinės bendruomenės galimybes spręsti bendras su tarptautinės humanitarinės teisės įgyvendinimu susijusias problemas; palankiai vertina ES ir jos valstybių narių įsipareigojimą Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui aktyviai palaikyti veiksmingos tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi gerinimo sistemos kūrimą, bet ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją vykstant būsimam tarpvyriausybiniam procesui Parlamentą informuoti apie su šio įsipareigojimo įgyvendinimu susijusius savo tikslus ir strategiją, kad būtų rasta būdų, kaip geriau įgyvendinti tarptautinės humanitarinės teisės normas, kaip susitarta per 2015 m. gruodžio mėn. vykusią 32-ąją tarptautinę Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo konferenciją;

| 18. | palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės konferencijoje prisiima įsipareigojimus Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai pranešti apie šių įsipareigojimų įgyvendinimą, visų pirmą į Tarybos metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių Tarptautinės humanitarinės teisės skyrių įtraukiant išsamų skirsnį; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad ES ir jos valstybės narės konferencijoje prisiima įsipareigojimus Tarptautiniam Raudonojo Kryžiaus komitetui; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją reguliariai pranešti apie šių įsipareigojimų įgyvendinimą, visų pirmą į Tarybos metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių Tarptautinės humanitarinės teisės skyrių įtraukiant išsamų skirsnį;

| 19. | ragina JT ir ES skatinti įgyvendinti kampanijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visi subjektai, įskaitant nevalstybines ginkluotas grupes, žinotų apie savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir vykdytų savo įsipareigojimus sudaryti sąlygas teikti humanitarinę pagalbą ir apsaugoti nuo jų priklausomus žmones; |
| --- | --- |

19.

ragina JT ir ES skatinti įgyvendinti kampanijas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visi subjektai, įskaitant nevalstybines ginkluotas grupes, žinotų apie savo įsipareigojimus pagal tarptautinę teisę ir vykdytų savo įsipareigojimus sudaryti sąlygas teikti humanitarinę pagalbą ir apsaugoti nuo jų priklausomus žmones;

| 20. | ragina valstybes nares būti sektinu pavyzdžiu ir vykdyti savo įsipareigojimą ratifikuoti pagrindinius tarptautinės humanitarinės teisės aktus ir kitus susijusius teisės aktus, turinčius poveikį tarptautinei humanitarinei teisei; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares būti sektinu pavyzdžiu ir vykdyti savo įsipareigojimą ratifikuoti pagrindinius tarptautinės humanitarinės teisės aktus ir kitus susijusius teisės aktus, turinčius poveikį tarptautinei humanitarinei teisei;

| 21. | pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, nesilaikant tarptautinės teisinės sistemos, ir primena savo raginimą Tarybai priimti bendrą ES poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo; |
| --- | --- |

21.

pakartoja, kad yra labai susirūpinęs dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo, nesilaikant tarptautinės teisinės sistemos, ir primena savo raginimą Tarybai priimti bendrą ES poziciją dėl ginkluotų bepiločių orlaivių naudojimo;

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui ir JT valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui ir JT valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 303, 2009 12 15, p. 12.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0066.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0051.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0418.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0172.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0459.

(7)  OL L 335, 2008 12 13, p. 99.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/23

---

P8_TA(2016)0202

Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais 2014–2015 m.

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 7 dalis) 2014–2015 m. (2015/2287(INI))

(2018/C 066/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1, 10, 11 ir 16 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 ir 298 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1, 10, 11 ir 16 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 ir 298 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 41 ir 42 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartijos 41 ir 42 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos nuostatų dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos nuostatų dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 7 dalis) 2011–2013 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 7 dalis) 2011–2013 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-280/11 Europos Sąjungos Taryba prieš Access Info Europe, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 17 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-280/11 Europos Sąjungos Taryba prieš Access Info Europe,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Komisijos pateiktą geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkinį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės mėn. Komisijos pateiktą geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkinį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio pristatytas Komisijos politines gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio pristatytas Komisijos politines gaires,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos, Tarybos ir Parlamento pranešimus dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo 2013–2014 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos, Tarybos ir Parlamento pranešimus dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo 2013–2014 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. Komisijos žaliąją knygą dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos bendrijos institucijų turimais dokumentais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. Komisijos žaliąją knygą dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos bendrijos institucijų turimais dokumentais,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. ombudsmeno metinį pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. ombudsmeno metinį pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 116 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 116 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0141/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0141/2016),

| A. | kadangi visiškas skaidrumas yra piliečių pasitikėjimo ES institucijomis pagrindas, padeda suvokti Sąjungos teisės sistemoje numatytas teises ir suprasti ES sprendimų priėmimo procesą ir teikia apie jį žinių, taip pat prisideda prie tinkamo administracinių ir teisėkūros procedūrų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi visiškas skaidrumas yra piliečių pasitikėjimo ES institucijomis pagrindas, padeda suvokti Sąjungos teisės sistemoje numatytas teises ir suprasti ES sprendimų priėmimo procesą ir teikia apie jį žinių, taip pat prisideda prie tinkamo administracinių ir teisėkūros procedūrų įgyvendinimo,

| B. | kadangi teisė susipažinti su dokumentais yra pagrindinė teisė, apsaugota Pagrindinių teisių chartija ir Sutartimis ir įgyvendinama Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, siekiant visų pirma užtikrinti galimybę kuo lengviau pasinaudoti šia teise ir skatinti gerą administracinę praktiką, susijusią su galimybe susipažinti su dokumentais, užtikrinant institucijų veiklos demokratinę kontrolę ir jos atitiktį Sutarčių nuostatoms; |
| --- | --- |

B.

kadangi teisė susipažinti su dokumentais yra pagrindinė teisė, apsaugota Pagrindinių teisių chartija ir Sutartimis ir įgyvendinama Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, siekiant visų pirma užtikrinti galimybę kuo lengviau pasinaudoti šia teise ir skatinti gerą administracinę praktiką, susijusią su galimybe susipažinti su dokumentais, užtikrinant institucijų veiklos demokratinę kontrolę ir jos atitiktį Sutarčių nuostatoms;

Skaidrumas ir demokratija

| 1. | pažymi, kad trys institucijos nesiėmė tinkamų tolesnių veiksmų dėl daugelio savo rezoliucijoje dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais 2011–2013 m. pateiktų rekomendacijų; ypač apgailestauja dėl to, kad ES institucijos ir organai iš savo valdymo struktūrų nepaskyrė skaidrumo pareigūno, kuris būtų atsakingas už taisyklių laikymąsi ir praktikos tobulinimą; primygtinai ragina institucijas kuo greičiau tai padaryti; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad trys institucijos nesiėmė tinkamų tolesnių veiksmų dėl daugelio savo rezoliucijoje dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais 2011–2013 m. pateiktų rekomendacijų; ypač apgailestauja dėl to, kad ES institucijos ir organai iš savo valdymo struktūrų nepaskyrė skaidrumo pareigūno, kuris būtų atsakingas už taisyklių laikymąsi ir praktikos tobulinimą; primygtinai ragina institucijas kuo greičiau tai padaryti;

| 2. | pabrėžia, kad ES institucijos savo veiksmus ir politiką turi grįsti atstovaujamąja demokratija, kaip nustatyta ES sutarties 10 straipsnio 1 dalyje, turi užtikrinti, jog bus laikomasi visiško skaidrumo, pasidalijimo ir tikslios ir savalaikės informacijos suteikimo piliečiams principų; pabrėžia, kad ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje atstovaujamoji demokratija pripažįstama vienu iš pagrindinių ES demokratijos principų, taip pabrėžiant, kad sprendimus reikia priimti kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių; pabrėžia, kad tuomet, kai piliečių dalyvavimas sprendimų priėmimo procese vyksta rengiant viešąsias konsultacijas, institucijos turi atsižvelgti į jų rezultatus; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ES institucijos savo veiksmus ir politiką turi grįsti atstovaujamąja demokratija, kaip nustatyta ES sutarties 10 straipsnio 1 dalyje, turi užtikrinti, jog bus laikomasi visiško skaidrumo, pasidalijimo ir tikslios ir savalaikės informacijos suteikimo piliečiams principų; pabrėžia, kad ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje atstovaujamoji demokratija pripažįstama vienu iš pagrindinių ES demokratijos principų, taip pabrėžiant, kad sprendimus reikia priimti kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių; pabrėžia, kad tuomet, kai piliečių dalyvavimas sprendimų priėmimo procese vyksta rengiant viešąsias konsultacijas, institucijos turi atsižvelgti į jų rezultatus;

| 3. | nurodo, kad, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, skaidrumas ir visapusiškos galimybės susipažinti su institucijų dokumentais turi būti įprasta praktika ir kad, kaip išaiškinta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuolat nustatomais precedentais, šios praktikos išimtys turi būti tinkamai išaiškintos, atsižvelgiant į viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir laikytis demokratijos principų, įskaitant aktyvesnį piliečių įtraukimą į sprendimų priėmimo procesą, valdymo teisėtumą, veiksmingumą ir atskaitomybę piliečiams; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, skaidrumas ir visapusiškos galimybės susipažinti su institucijų dokumentais turi būti įprasta praktika ir kad, kaip išaiškinta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuolat nustatomais precedentais, šios praktikos išimtys turi būti tinkamai išaiškintos, atsižvelgiant į viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją ir laikytis demokratijos principų, įskaitant aktyvesnį piliečių įtraukimą į sprendimų priėmimo procesą, valdymo teisėtumą, veiksmingumą ir atskaitomybę piliečiams;

| 4. | mano, kad Europos Sąjungos institucijos, agentūros ir kiti organai, taikydami Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, vis dar nevisiškai vadovaujasi Lisabonos sutartimi ir Pagrindinių teisių chartija nustatytomis taisyklėmis ir pakeitimais, ypač susijusiais su dalyvaujamąja demokratija; atkreipia dėmesį į Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos sprendimus, neseniai priimtus bylose Digital Rights Ireland
   (5) ir Schrems
   (6), kuriais šis teismas, remdamasis Chartija, negaliojančiais paskelbė Duomenų saugojimo direktyvą (7) ir Sprendimą dėl saugaus uosto (8), ir palankiai vertina šiuos sprendimus; pabrėžia, kad tikra visuomenės teisė susipažinti su dokumentais ir dokumentų registrų valdymas turi būti grindžiami standartais, deramai atitinkančiais Chartijos 41 ir 42 straipsnius; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Europos Sąjungos institucijos, agentūros ir kiti organai, taikydami Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, vis dar nevisiškai vadovaujasi Lisabonos sutartimi ir Pagrindinių teisių chartija nustatytomis taisyklėmis ir pakeitimais, ypač susijusiais su dalyvaujamąja demokratija; atkreipia dėmesį į Teisingumo Teismo didžiosios kolegijos sprendimus, neseniai priimtus bylose Digital Rights Ireland
   (5) ir Schrems
   (6), kuriais šis teismas, remdamasis Chartija, negaliojančiais paskelbė Duomenų saugojimo direktyvą (7) ir Sprendimą dėl saugaus uosto (8), ir palankiai vertina šiuos sprendimus; pabrėžia, kad tikra visuomenės teisė susipažinti su dokumentais ir dokumentų registrų valdymas turi būti grindžiami standartais, deramai atitinkančiais Chartijos 41 ir 42 straipsnius;

| 5. | pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga turėtų būti gerbiami užtikrinant skaidrumą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga turėtų būti gerbiami užtikrinant skaidrumą;

| 6. | primena, kad bet koks sprendimas dėl draudimo visuomenei susipažinti su dokumentais turi būti pagrįstas aiškiai ir griežtai apibrėžtomis teisinėmis išimtimis, kartu pateikiant pagrįstą ir konkretų pagrindimą, kad piliečiai galėtų suprasti, kodėl neleista susipažinti su dokumentu, ir veiksmingai pasinaudoti esamomis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

6.

primena, kad bet koks sprendimas dėl draudimo visuomenei susipažinti su dokumentais turi būti pagrįstas aiškiai ir griežtai apibrėžtomis teisinėmis išimtimis, kartu pateikiant pagrįstą ir konkretų pagrindimą, kad piliečiai galėtų suprasti, kodėl neleista susipažinti su dokumentu, ir veiksmingai pasinaudoti esamomis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis;

| 7. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti teisėtą, atskaitingą ir demokratinę politinę sistemą, atitinkančią teisinės valstybės principus, piliečiai turi teisę žinoti ir kontroliuoti:






  — | savo atstovų veiklą, kai jie išrinkti arba paskirti eiti pareigas viešosiose institucijose; |
| --- | --- | --- |

7.

pažymi, kad, siekiant užtikrinti teisėtą, atskaitingą ir demokratinę politinę sistemą, atitinkančią teisinės valstybės principus, piliečiai turi teisę žinoti ir kontroliuoti:

—

savo atstovų veiklą, kai jie išrinkti arba paskirti eiti pareigas viešosiose institucijose;

| — | sprendimų priėmimo procesą (įskaitant platinamus dokumentus, suinteresuotuosius asmenis, balsavimų rezultatus ir pan.); |
| --- | --- |

—

sprendimų priėmimo procesą (įskaitant platinamus dokumentus, suinteresuotuosius asmenis, balsavimų rezultatus ir pan.);

| — | tai, kaip skiriamos ir panaudojamos viešosios lėšos, bei pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

—

tai, kaip skiriamos ir panaudojamos viešosios lėšos, bei pasiektus rezultatus;

todėl mano, kad reikia viešai skelbti elektroninį registrą, kuriame būtų skelbiama visa minėta informacija;

| 8. | primygtinai ragina Komisiją paskirti Komisijos narį, kuris būtų atsakingas už skaidrumą ir visuomenės galimybę susipažinti su dokumentais; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo greičiau pateikti plataus užmojo veiksmų planą dėl skaidrumo ir visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais, nes skaidrumas yra kertinis geresnio reglamentavimo akmuo; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina Komisiją paskirti Komisijos narį, kuris būtų atsakingas už skaidrumą ir visuomenės galimybę susipažinti su dokumentais; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją kuo greičiau pateikti plataus užmojo veiksmų planą dėl skaidrumo ir visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais, nes skaidrumas yra kertinis geresnio reglamentavimo akmuo;

| 9. | apgailestauja dėl to, kad piliečiams vis dar sudėtinga gauti galimybę susipažinti su ES institucijų turima informacija, nes nėra bendro institucijų požiūrio, kurio būtų laikomasi siekiant suteikti piliečiams geresnę galimybę susipažinti su dokumentais ir kuris būtų grįstas visišku skaidrumu, komunikacija ir tiesiogine demokratija; primygtinai ragina ES institucijas, organus, įstaigas ir agentūras toliau plėtoti savo iniciatyva labiau grįstą požiūrį į skaidrumą, savo iniciatyva atskleidžiant kuo daugiau savo turimų dokumentų taikant kuo paprastesnius, patogesnius ir prieinamesnius būdus ir užtikrinant paprašytų dokumentų vertimą į kitas oficialiąsias ES kalbas, taip pat numatant tinkamus, paprastus ir nebrangius būdus, įskaitant skaitmenines ir elektronines priemones, susipažinti su informacija, atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius; ypač mano, kad galimybes susipažinti su informacija reikėtų palengvinti pasitelkiant nesudėtingas sąsajas ir paieškos sistemas; ragina kurti bendros prieigos į trijų institucijų portalus centrus, vadovaujantis bandomuoju projektu dėl interneto platformos, skirtos iniciatyviam ES institucijų dokumentų skelbimui, ir vienodinti tos pačios institucijos departamentų (įskaitant Komisijos generalinius direktoratus) paieškos portalus; taip pat ragina institucijas tęsti ir stiprinti savo veiklą informacijos apie ES teisės aktus ir politiką sklaidos srityje; mano, kad ES turėtų visiškai išnaudoti naujųjų technologijų (socialinių tinklų, išmaniųjų telefonų taikomųjų programų ir pan.) teikiamas galimybes siekiant užtikrinti visapusišką ir patogią prieigą prie informacijos; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja dėl to, kad piliečiams vis dar sudėtinga gauti galimybę susipažinti su ES institucijų turima informacija, nes nėra bendro institucijų požiūrio, kurio būtų laikomasi siekiant suteikti piliečiams geresnę galimybę susipažinti su dokumentais ir kuris būtų grįstas visišku skaidrumu, komunikacija ir tiesiogine demokratija; primygtinai ragina ES institucijas, organus, įstaigas ir agentūras toliau plėtoti savo iniciatyva labiau grįstą požiūrį į skaidrumą, savo iniciatyva atskleidžiant kuo daugiau savo turimų dokumentų taikant kuo paprastesnius, patogesnius ir prieinamesnius būdus ir užtikrinant paprašytų dokumentų vertimą į kitas oficialiąsias ES kalbas, taip pat numatant tinkamus, paprastus ir nebrangius būdus, įskaitant skaitmenines ir elektronines priemones, susipažinti su informacija, atsižvelgiant į neįgaliųjų poreikius; ypač mano, kad galimybes susipažinti su informacija reikėtų palengvinti pasitelkiant nesudėtingas sąsajas ir paieškos sistemas; ragina kurti bendros prieigos į trijų institucijų portalus centrus, vadovaujantis bandomuoju projektu dėl interneto platformos, skirtos iniciatyviam ES institucijų dokumentų skelbimui, ir vienodinti tos pačios institucijos departamentų (įskaitant Komisijos generalinius direktoratus) paieškos portalus; taip pat ragina institucijas tęsti ir stiprinti savo veiklą informacijos apie ES teisės aktus ir politiką sklaidos srityje; mano, kad ES turėtų visiškai išnaudoti naujųjų technologijų (socialinių tinklų, išmaniųjų telefonų taikomųjų programų ir pan.) teikiamas galimybes siekiant užtikrinti visapusišką ir patogią prieigą prie informacijos;

| 10. | apgailestauja, kad oficialūs dokumentai pernelyg dažnai įslaptinami; pakartoja savo poziciją, kad reikėtų sukurti aiškias ir vienodas dokumentų įslaptinimo ir išslaptinimo taisykles; apgailestauja, kad institucijos uždarus posėdžius rengia to deramai nepagrįsdamos; dar kartą ragina institucijas įvertinti ir viešai pagrįsti prašymus dėl uždarų posėdžių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001; mano, kad prašymus rengti uždarus posėdžius Parlamente turėtų vertinti Parlamentas kiekvienu konkrečiu atveju; mano, kad nepriklausoma priežiūros institucija turėtų stebėti įslaptinimo ir išslaptinimo procesus; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad oficialūs dokumentai pernelyg dažnai įslaptinami; pakartoja savo poziciją, kad reikėtų sukurti aiškias ir vienodas dokumentų įslaptinimo ir išslaptinimo taisykles; apgailestauja, kad institucijos uždarus posėdžius rengia to deramai nepagrįsdamos; dar kartą ragina institucijas įvertinti ir viešai pagrįsti prašymus dėl uždarų posėdžių pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001; mano, kad prašymus rengti uždarus posėdžius Parlamente turėtų vertinti Parlamentas kiekvienu konkrečiu atveju; mano, kad nepriklausoma priežiūros institucija turėtų stebėti įslaptinimo ir išslaptinimo procesus;

| 11. | ragina ES institucijas, įstaigas ir agentūras nustatyti greitesnes, paprastesnes ir prieinamesnes skundų dėl neleidimo susipažinti su dokumentais nagrinėjimo procedūras; mano, kad iniciatyvesnis požiūris padėtų užtikrinti veiksmingą skaidrumą ir užkirsti kelią nereikalingiems teisiniams ginčams, dėl kurių ir institucijos, ir piliečiai gali patirti nereikalingų išlaidų ir naštos; |
| --- | --- |

11.

ragina ES institucijas, įstaigas ir agentūras nustatyti greitesnes, paprastesnes ir prieinamesnes skundų dėl neleidimo susipažinti su dokumentais nagrinėjimo procedūras; mano, kad iniciatyvesnis požiūris padėtų užtikrinti veiksmingą skaidrumą ir užkirsti kelią nereikalingiems teisiniams ginčams, dėl kurių ir institucijos, ir piliečiai gali patirti nereikalingų išlaidų ir naštos;

| 12. | primygtinai ragina visas institucijas, laukiant, kol bus persvarstytas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 ir vėlesni teisės aktai, visapusiškai jį taikyti ir atsižvelgti į Lisabonos sutartimi ir Pagrindinių teisių chartija padarytus pakeitimus; ypač ragina Tarybą, įskaitant jos parengiamuosius organus, skelbti Tarybos darbo grupių posėdžių protokolus ir kitus dokumentus, atsižvelgiant į bylą Access Info Europe, taip pat prisidėjusias valstybes nares ir jų pasiūlymus; ragina Parlamentą skelbti komitetų koordinatorių, Biuro ir Pirmininkų sueigos posėdžių darbotvarkes ir atsiliepimus, taip pat, iš principo, visus šiose darbotvarkėse nurodytus dokumentus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatų, skelbiant juos Parlamento svetainėje; |
| --- | --- |

12.

primygtinai ragina visas institucijas, laukiant, kol bus persvarstytas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 ir vėlesni teisės aktai, visapusiškai jį taikyti ir atsižvelgti į Lisabonos sutartimi ir Pagrindinių teisių chartija padarytus pakeitimus; ypač ragina Tarybą, įskaitant jos parengiamuosius organus, skelbti Tarybos darbo grupių posėdžių protokolus ir kitus dokumentus, atsižvelgiant į bylą Access Info Europe, taip pat prisidėjusias valstybes nares ir jų pasiūlymus; ragina Parlamentą skelbti komitetų koordinatorių, Biuro ir Pirmininkų sueigos posėdžių darbotvarkes ir atsiliepimus, taip pat, iš principo, visus šiose darbotvarkėse nurodytus dokumentus, laikantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatų, skelbiant juos Parlamento svetainėje;

| 13. | primygtinai ragina visas institucijas taikyti Reglamente (EB) Nr. 1367/2006 įtvirtintas nuostatas dėl didesnio skaidrumo, kai informacija, kurią prašoma suteikti, yra susijusi su aplinka, ir laikytis įsipareigojimų aktyviai skelbti informaciją apie aplinką; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina visas institucijas taikyti Reglamente (EB) Nr. 1367/2006 įtvirtintas nuostatas dėl didesnio skaidrumo, kai informacija, kurią prašoma suteikti, yra susijusi su aplinka, ir laikytis įsipareigojimų aktyviai skelbti informaciją apie aplinką;

| 14. | ragina visas institucijas įvertinti ir, esant reikalui, persvarstyti savo vidinę tvarką dėl pranešimų apie netinkamą elgesį, taip pat ragina apsaugoti informatorius; visų pirma ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie savo patirtį, susijusią su 2012 m. priimtomis naujomis ES darbuotojams skirtomis informavimo taisyklėmis ir jų įgyvendinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

14.

ragina visas institucijas įvertinti ir, esant reikalui, persvarstyti savo vidinę tvarką dėl pranešimų apie netinkamą elgesį, taip pat ragina apsaugoti informatorius; visų pirma ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie savo patirtį, susijusią su 2012 m. priimtomis naujomis ES darbuotojams skirtomis informavimo taisyklėmis ir jų įgyvendinimo priemonėmis;

Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūra

| 15. | pabrėžia, kad, įsigaliojus ES sutarčiai ir SESV, teisė susipažinti su dokumentais apima visas ES institucijas, organus ir agentūras; todėl mano, kad reikia skubiai atnaujinti ir iš esmės pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, atsižvelgiant į Sutarčių nuostatas ir susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką; mano, kad ypač svarbu išplėsti reglamento taikymo sritį siekiant įtraukti visas Europos institucijas, kurios dabartinėje reglamento redakcijoje neminimos, t. y., Europos Vadovų Tarybą, Europos Centrinį Banką, Teisingumo Teismą ir visus ES organus ir agentūras; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad, įsigaliojus ES sutarčiai ir SESV, teisė susipažinti su dokumentais apima visas ES institucijas, organus ir agentūras; todėl mano, kad reikia skubiai atnaujinti ir iš esmės pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, atsižvelgiant į Sutarčių nuostatas ir susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką; mano, kad ypač svarbu išplėsti reglamento taikymo sritį siekiant įtraukti visas Europos institucijas, kurios dabartinėje reglamento redakcijoje neminimos, t. y., Europos Vadovų Tarybą, Europos Centrinį Banką, Teisingumo Teismą ir visus ES organus ir agentūras;

| 16. | apgailestauja, kad sprendimas dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūros vis dar įstrigęs Taryboje, ir tikisi kuo greitesnės pažangos; ragina Tarybą priimti konstruktyvią poziciją atsižvelgiant į minėtąją Europos Parlamento poziciją, priimtą 2011 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi bendrieji principai ir apribojimai, taikomi teisei susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų dokumentais; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad sprendimas dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūros vis dar įstrigęs Taryboje, ir tikisi kuo greitesnės pažangos; ragina Tarybą priimti konstruktyvią poziciją atsižvelgiant į minėtąją Europos Parlamento poziciją, priimtą 2011 m. gruodžio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomi bendrieji principai ir apribojimai, taikomi teisei susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų dokumentais;

| 17. | rekomenduoja, taip pat remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 ir Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, sukurti vieną principų rinkinį, reglamentuojantį galimybę susipažinti su dokumentais ir suteiksiantį daugiau aiškumo piliečiams; |
| --- | --- |

17.

rekomenduoja, taip pat remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 ir Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001, sukurti vieną principų rinkinį, reglamentuojantį galimybę susipažinti su dokumentais ir suteiksiantį daugiau aiškumo piliečiams;

| 18. | apgailestauja dėl menkos pažangos įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, susijusios su institucijų, agentūrų ir kitų organų pareiga turėti universalius dokumentų registrus, kaip numatyta šio reglamento 11 ir 12 straipsniuose ir, galiausiai, Lisabonos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; ragina laikytis bendro požiūrio į įsteigtinus registrus ir ragina registrų dar neįsteigusias ES institucijas tą padaryti, taip pat įgyvendinti priemones, kuriomis standartizuojamas institucijų dokumentų įslaptinimas ir pristatymas; šiuo atveju pakartoja, be bendro prieigos prie ES dokumentų centro per trijų institucijų portalus, savo raginimą sukurti bendrus registravimo procedūras ir kriterijus ir kiekvienam dokumentui suteikti tarpinstitucinį kodą, kad, prireikus, būtų galima įsteigti bendrą tarpinstitucinį registrą ir sukurti specialią bendrą duomenų bazę, kurioje būtų talpinama informacija apie teisėkūros rinkinių padėtį; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja dėl menkos pažangos įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, susijusios su institucijų, agentūrų ir kitų organų pareiga turėti universalius dokumentų registrus, kaip numatyta šio reglamento 11 ir 12 straipsniuose ir, galiausiai, Lisabonos sutartyje ir Pagrindinių teisių chartijoje; ragina laikytis bendro požiūrio į įsteigtinus registrus ir ragina registrų dar neįsteigusias ES institucijas tą padaryti, taip pat įgyvendinti priemones, kuriomis standartizuojamas institucijų dokumentų įslaptinimas ir pristatymas; šiuo atveju pakartoja, be bendro prieigos prie ES dokumentų centro per trijų institucijų portalus, savo raginimą sukurti bendrus registravimo procedūras ir kriterijus ir kiekvienam dokumentui suteikti tarpinstitucinį kodą, kad, prireikus, būtų galima įsteigti bendrą tarpinstitucinį registrą ir sukurti specialią bendrą duomenų bazę, kurioje būtų talpinama informacija apie teisėkūros rinkinių padėtį;

| 19. | primena, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 1 straipsnio c punktą ir 15 straipsnio 1 dalį institucijos turi skatinti gerą administracinę veiklą, susijusią su galimybe susipažinti su dokumentais, ir plėtoti „gerą administracinę veiklą, siekiant lengviau įgyvendinti šiuo reglamentu garantuojamą teisę susipažinti su dokumentais“; pabrėžia, kad skaidrumas glaudžiai susijęs su teise į gerą administravimą, kaip nurodyta SESV 298 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje, ir pakartoja savo raginimą priimti ES administracijos administracinės procedūros reglamentą (9); |
| --- | --- |

19.

primena, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 1 straipsnio c punktą ir 15 straipsnio 1 dalį institucijos turi skatinti gerą administracinę veiklą, susijusią su galimybe susipažinti su dokumentais, ir plėtoti „gerą administracinę veiklą, siekiant lengviau įgyvendinti šiuo reglamentu garantuojamą teisę susipažinti su dokumentais“; pabrėžia, kad skaidrumas glaudžiai susijęs su teise į gerą administravimą, kaip nurodyta SESV 298 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje, ir pakartoja savo raginimą priimti ES administracijos administracinės procedūros reglamentą (9);

| 20. | pažymi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai neliko nuorodos į teisėkūros sprendimų priėmimo veiksmingumo apsaugą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai neliko nuorodos į teisėkūros sprendimų priėmimo veiksmingumo apsaugą;

Teisėkūros proceso skaidrumas

Trišaliai dialogai

| 21. | pažymi, kad teisėkūros proceso skaidrumas yra itin svarbus piliečiams; ragina institucijas leisti naudotis dokumentais, kurie yra teisėkūros procedūrų dalis ar su jomis yra susiję; ypač mano, kad ES institucijos turėtų suteikti galimybes visuomenei susipažinti su kuo daugiau dokumentų naudojantis jų svetainėmis ir svarstyti galimybę naudotis svetaine „Jūsų Europa“ kaip vienu ES portalu, kuris būtų bendrai prieinamas visuomenei siekiant palengvinti konsultavimąsi; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad teisėkūros proceso skaidrumas yra itin svarbus piliečiams; ragina institucijas leisti naudotis dokumentais, kurie yra teisėkūros procedūrų dalis ar su jomis yra susiję; ypač mano, kad ES institucijos turėtų suteikti galimybes visuomenei susipažinti su kuo daugiau dokumentų naudojantis jų svetainėmis ir svarstyti galimybę naudotis svetaine „Jūsų Europa“ kaip vienu ES portalu, kuris būtų bendrai prieinamas visuomenei siekiant palengvinti konsultavimąsi;

| 22. | dėkoja už ombudsmeno tyrimą dėl vadinamųjų trišalių dialogų – nusistovėjusios procedūros, pagal kurią priimama dauguma ES teisės aktų; primygtinai ragina ombudsmeną, naudojantis Sutartimis jam suteikta kompetencija ir remiantis Ombudsmeno statutu, visapusiškai naudotis įgaliojimais vykdyti tyrimą; |
| --- | --- |

22.

dėkoja už ombudsmeno tyrimą dėl vadinamųjų trišalių dialogų – nusistovėjusios procedūros, pagal kurią priimama dauguma ES teisės aktų; primygtinai ragina ombudsmeną, naudojantis Sutartimis jam suteikta kompetencija ir remiantis Ombudsmeno statutu, visapusiškai naudotis įgaliojimais vykdyti tyrimą;

| 23. | pažymi, kad trišalių dialogų vedimo praktika, nors oficialiai nenumatyta Sutartyse, tapo pripažintu būdu teisėkūros institucijų susitarimui pasiekti ir Sutartyje apibrėžtai teisėkūros procedūrai paspartinti; atkreipia dėmesį, kad dėl to taikinimo komitetų procedūra, kaip paskutine priemone, naudojamasi tik per trečiąjį svarstymą; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad trišalių dialogų vedimo praktika, nors oficialiai nenumatyta Sutartyse, tapo pripažintu būdu teisėkūros institucijų susitarimui pasiekti ir Sutartyje apibrėžtai teisėkūros procedūrai paspartinti; atkreipia dėmesį, kad dėl to taikinimo komitetų procedūra, kaip paskutine priemone, naudojamasi tik per trečiąjį svarstymą;

| 24. | apgailestauja, kad piliečiai neturi jokios teisės kontroliuoti trišalių dialogų derybų; reiškia susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo, kuris gali atsirasti taikant tokią teisėkūros praktiką, visų pirma dėl to, kad per trišalius dialogus įtraukiami nauji teisės aktų aspektai negavus Komisijos pasiūlymo arba Parlamento pakeitimų, kuriais būtų remiamasi, todėl gali būti pažeista įprasta teisėkūros procedūra ir neatliekamas viešas tikrinimas; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad piliečiai neturi jokios teisės kontroliuoti trišalių dialogų derybų; reiškia susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo, kuris gali atsirasti taikant tokią teisėkūros praktiką, visų pirma dėl to, kad per trišalius dialogus įtraukiami nauji teisės aktų aspektai negavus Komisijos pasiūlymo arba Parlamento pakeitimų, kuriais būtų remiamasi, todėl gali būti pažeista įprasta teisėkūros procedūra ir neatliekamas viešas tikrinimas;

| 25. | apgailestauja, kad daug žinių sukaupusios ir puikiai susietos interesų grupės dėl oficialių ir neoficialių trišalių dialogų dokumentų nutekėjimo naudojasi nevienodomis galimybėmis susipažinti su dokumentais, taigi, ir su teisėkūros procesu; atkreipia dėmesį į tai, kad dokumentų nutekėtų mažiau, jei trišalių dialogų dokumentai būtų savo iniciatyva ir nedelsiant skelbiami lengvai prieinamoje platformoje; |
| --- | --- |

25.

apgailestauja, kad daug žinių sukaupusios ir puikiai susietos interesų grupės dėl oficialių ir neoficialių trišalių dialogų dokumentų nutekėjimo naudojasi nevienodomis galimybėmis susipažinti su dokumentais, taigi, ir su teisėkūros procesu; atkreipia dėmesį į tai, kad dokumentų nutekėtų mažiau, jei trišalių dialogų dokumentai būtų savo iniciatyva ir nedelsiant skelbiami lengvai prieinamoje platformoje;

| 26. | primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje pripažįstamas išorės spaudimo pavojus ir kad tai gali būti teisėtas pagrindas apriboti teisę susipažinti su dokumentais, susijusiais su teisėkūros procesu, su sąlyga, kad bus tiksliai nustatytas tokios išorės spaudimo realumas ir pateikti įrodymai, kad buvo pagrįstai numatytas pavojus, jog priimtinam sprendimui išorės spaudimas gali padaryti didžiulę įtaką (10); yra susirūpinęs dėl to, kad, kaip rodo dabartinė praktika, palankesnės sąlygos dalyvauti lemiamuose teisėkūros proceso etapuose suteikiamos lobistams, o ne plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

26.

primena, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje pripažįstamas išorės spaudimo pavojus ir kad tai gali būti teisėtas pagrindas apriboti teisę susipažinti su dokumentais, susijusiais su teisėkūros procesu, su sąlyga, kad bus tiksliai nustatytas tokios išorės spaudimo realumas ir pateikti įrodymai, kad buvo pagrįstai numatytas pavojus, jog priimtinam sprendimui išorės spaudimas gali padaryti didžiulę įtaką (10); yra susirūpinęs dėl to, kad, kaip rodo dabartinė praktika, palankesnės sąlygos dalyvauti lemiamuose teisėkūros proceso etapuose suteikiamos lobistams, o ne plačiajai visuomenei;

| 27. | pabrėžia, kad nors trišaliai dialogai yra svarbūs ir veiksmingi, šiuo metu jiems taikomos procedūros kelia susirūpinimą teisėkūros procedūros atvirumo požiūriu; ragina susijusias institucijas užtikrinti didesnį neformalių trišalių dialogų skaidrumą, siekiant sustiprinti demokratiją, leidžiant piliečiams kontroliuoti visą informaciją, kuri sudarė teisės akto pagrindą, kaip nurodyta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime sujungtose bylose Švedijos Karalystė ir Maurizio Turco prieš Europos Sąjungos Tarybą, sykiu paliekant pakankamai svarstymų erdvės teisėkūros institucijoms; ragina ES institucijas didinti informavimo apie trišalių derybų padėtį kompetentingame Parlamento komitete mastą; mano, kad per trišalius dialogus rengiami dokumentai, pvz., darbotvarkės, rezultatų santraukos, protokolai ir bendrojo požiūrio Taryboje dokumentai, yra susiję su teisėkūros procedūromis ir iš esmės negali būti vertinami kitaip, nei kiti teisėkūros dokumentai; mano, kad trišalių dialogų posėdžių sąrašą ir minėtų dokumentų sąrašą reikėtų tiesiogiai talpinti Parlamento svetainėje; primena, kad būsimas tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros apims teisės aktų galią turinčių dokumentų rinkinių duomenų bazę ir, jei bus priimtas, bus taikomas atitinkamoms trišalių dialogų procedūroms; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad nors trišaliai dialogai yra svarbūs ir veiksmingi, šiuo metu jiems taikomos procedūros kelia susirūpinimą teisėkūros procedūros atvirumo požiūriu; ragina susijusias institucijas užtikrinti didesnį neformalių trišalių dialogų skaidrumą, siekiant sustiprinti demokratiją, leidžiant piliečiams kontroliuoti visą informaciją, kuri sudarė teisės akto pagrindą, kaip nurodyta Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime sujungtose bylose Švedijos Karalystė ir Maurizio Turco prieš Europos Sąjungos Tarybą, sykiu paliekant pakankamai svarstymų erdvės teisėkūros institucijoms; ragina ES institucijas didinti informavimo apie trišalių derybų padėtį kompetentingame Parlamento komitete mastą; mano, kad per trišalius dialogus rengiami dokumentai, pvz., darbotvarkės, rezultatų santraukos, protokolai ir bendrojo požiūrio Taryboje dokumentai, yra susiję su teisėkūros procedūromis ir iš esmės negali būti vertinami kitaip, nei kiti teisėkūros dokumentai; mano, kad trišalių dialogų posėdžių sąrašą ir minėtų dokumentų sąrašą reikėtų tiesiogiai talpinti Parlamento svetainėje; primena, kad būsimas tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros apims teisės aktų galią turinčių dokumentų rinkinių duomenų bazę ir, jei bus priimtas, bus taikomas atitinkamoms trišalių dialogų procedūroms;

Plenariniame posėdyje pateikti pakeitimai

| 28. | apgailestauja dėl to, kad užregistravus plenariniame posėdyje pateiktus pakeitimus, dėl kurių pasirašė mažiausiai 40 Parlamento narių, viešai skelbiami tik keleto pasirašiusiųjų Parlamento narių vardai ir pavardės; mano, kad reikėtų skelbti visų pasirašiusiųjų vardus ir pavardes; |
| --- | --- |

28.

apgailestauja dėl to, kad užregistravus plenariniame posėdyje pateiktus pakeitimus, dėl kurių pasirašė mažiausiai 40 Parlamento narių, viešai skelbiami tik keleto pasirašiusiųjų Parlamento narių vardai ir pavardės; mano, kad reikėtų skelbti visų pasirašiusiųjų vardus ir pavardes;

Privalomas lobistų registras

| 29. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo įsteigiamas privalomas tarpinstitucinis interesų grupių, vietos valdžios institucijų ir regioninių organizacijų, institucijose vykdančių veiklą, registras, ir ragina šiam klausimui teikti didžiausią prioritetą; ragina šiame registre talpinti išsamią informaciją, atskleidžiančią konkrečiai interesų grupei atstovaujančius asmenis, tikslą, išteklius ir finansavimą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl tarpinstitucinio susitarimo, kuriuo įsteigiamas privalomas tarpinstitucinis interesų grupių, vietos valdžios institucijų ir regioninių organizacijų, institucijose vykdančių veiklą, registras, ir ragina šiam klausimui teikti didžiausią prioritetą; ragina šiame registre talpinti išsamią informaciją, atskleidžiančią konkrečiai interesų grupei atstovaujančius asmenis, tikslą, išteklius ir finansavimą;

| 30. | ragina EP narius ir Tarybos atstovus remtis Komisijos praktika, nustatyta jos 2014 m. lapkričio 25 d. sprendimu, ir paskelbti informaciją apie jų ar jų darbuotojų ir suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovų posėdžius; |
| --- | --- |

30.

ragina EP narius ir Tarybos atstovus remtis Komisijos praktika, nustatyta jos 2014 m. lapkričio 25 d. sprendimu, ir paskelbti informaciją apie jų ar jų darbuotojų ir suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovų posėdžius;

| 31. | ragina Parlamentą šiuo atveju pirmiausia EP nariams, pageidaujantiems pranešti apie savo kontaktus su lobistais, nustatyti pranešėjams skirtą šabloną, kuris gali būti pridedamas prie jų pranešimų, taip pat Parlamento svetainėse, kuriose pateikiama informacija apie atskirus EP narius, palikti vietos šios rūšies informacijai; |
| --- | --- |

31.

ragina Parlamentą šiuo atveju pirmiausia EP nariams, pageidaujantiems pranešti apie savo kontaktus su lobistais, nustatyti pranešėjams skirtą šabloną, kuris gali būti pridedamas prie jų pranešimų, taip pat Parlamento svetainėse, kuriose pateikiama informacija apie atskirus EP narius, palikti vietos šios rūšies informacijai;

Deleguotieji aktai

| 32. | primena, kad laikantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ir siekiant užtikrinti visapusišką parlamentinę, demokratinę ir skaidrią kontrolę, reikėtų suteikti galimybę susipažinti ir su dokumentais, parengtais įgyvendinant įgaliojimų delegavimo procedūrą (deleguotieji aktai), nes ji sudaro svarbią Europos teisės aktų dalį, todėl reikėtų užtikrinti visapusišką, tinkamą ir skaidrią parlamentinę ir demokratinę kontrolę; šiuo atveju itin smerkia tai, kad dėl nepakankamo teisėkūros institucijų dalyvavimo nėra skaidrumo Europos priežiūros institucijose (EBI, EIOPA, ESMA); nusivylęs pažymi, kad dar nesukurtas bendras visų antrojo lygmens teisės aktų registras, ir ragina Komisiją nedelsiant tai padaryti; |
| --- | --- |

32.

primena, kad laikantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ir siekiant užtikrinti visapusišką parlamentinę, demokratinę ir skaidrią kontrolę, reikėtų suteikti galimybę susipažinti ir su dokumentais, parengtais įgyvendinant įgaliojimų delegavimo procedūrą (deleguotieji aktai), nes ji sudaro svarbią Europos teisės aktų dalį, todėl reikėtų užtikrinti visapusišką, tinkamą ir skaidrią parlamentinę ir demokratinę kontrolę; šiuo atveju itin smerkia tai, kad dėl nepakankamo teisėkūros institucijų dalyvavimo nėra skaidrumo Europos priežiūros institucijose (EBI, EIOPA, ESMA); nusivylęs pažymi, kad dar nesukurtas bendras visų antrojo lygmens teisės aktų registras, ir ragina Komisiją nedelsiant tai padaryti;

Tarptautiniai susitarimai

| 33. | pažymi, kad tarptautiniai susitarimai turi privalomąją galią ir poveikį ES teisės aktams, ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti derybų skaidrumą per visą procesą, įskaitant institucijų pareigą skelbti derybų įgaliojimus, perduotus ES derybininkui, nekenkiant ES derybinei pozicijai; mano, kad su tarptautiniais susitarimais susiję dokumentai iš esmės turėtų būti vieši, nedarant poveikio teisėtiems lūkesčiams ir nemažinant pasitikėjimo, kurio reikia susijusioms šalims, siekiant veiksmingų derybų; apgailestauja, kad Komisija ir Taryba nuolat įslaptina visus dokumentus, susijusius su derybomis, taip apribodamos piliečių galimybes susipažinti su informacija; primygtinai reikalauja, kad visuomenei būtų suteikta galimybė susipažinti su visais svarbiais derybų dokumentais, įskaitant dokumentus, dėl kurių jau susitarta, ir išskyrus tuos dokumentus, kurie laikomi slaptais, kiekvienu konkrečiu atveju pateikiant aiškų pagrindimą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad tarptautiniai susitarimai turi privalomąją galią ir poveikį ES teisės aktams, ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti derybų skaidrumą per visą procesą, įskaitant institucijų pareigą skelbti derybų įgaliojimus, perduotus ES derybininkui, nekenkiant ES derybinei pozicijai; mano, kad su tarptautiniais susitarimais susiję dokumentai iš esmės turėtų būti vieši, nedarant poveikio teisėtiems lūkesčiams ir nemažinant pasitikėjimo, kurio reikia susijusioms šalims, siekiant veiksmingų derybų; apgailestauja, kad Komisija ir Taryba nuolat įslaptina visus dokumentus, susijusius su derybomis, taip apribodamos piliečių galimybes susipažinti su informacija; primygtinai reikalauja, kad visuomenei būtų suteikta galimybė susipažinti su visais svarbiais derybų dokumentais, įskaitant dokumentus, dėl kurių jau susitarta, ir išskyrus tuos dokumentus, kurie laikomi slaptais, kiekvienu konkrečiu atveju pateikiant aiškų pagrindimą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje;

| 34. | atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad pagal SESV 218 straipsnį visais vykstančių derybų etapais privaloma visapusiškai ir nedelsiant informuoti Parlamentą; ragina Komisiją kiekvienu etapu įvertinti, kuriuos dokumentus ir kurią informaciją galima viešai skelbti savo iniciatyva; |
| --- | --- |

34.

atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad pagal SESV 218 straipsnį visais vykstančių derybų etapais privaloma visapusiškai ir nedelsiant informuoti Parlamentą; ragina Komisiją kiekvienu etapu įvertinti, kuriuos dokumentus ir kurią informaciją galima viešai skelbti savo iniciatyva;

Administracinio proceso skaidrumas

| 35. | pažymi, kad skaidrumas stiprina gero administravimo principą ir padeda jį įgyvendinti, kaip nurodyta Chartijos 41 straipsnyje ir SESV 298 straipsnyje; todėl ragina ES institucijas užtikrinti, kad jų vidaus administracinėmis procedūromis būtų siekiama šio tikslo; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad skaidrumas stiprina gero administravimo principą ir padeda jį įgyvendinti, kaip nurodyta Chartijos 41 straipsnyje ir SESV 298 straipsnyje; todėl ragina ES institucijas užtikrinti, kad jų vidaus administracinėmis procedūromis būtų siekiama šio tikslo;

| 36. | ragina ES institucijas parengti bendras taisykles, reglamentuojančias administracinių procedūrų tvarką ir administracinių dokumentų pateikimo, įslaptinimo, išslaptinimo, registravimo ir atskleidimo procedūras; tikisi, kad greitai bus pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

36.

ragina ES institucijas parengti bendras taisykles, reglamentuojančias administracinių procedūrų tvarką ir administracinių dokumentų pateikimo, įslaptinimo, išslaptinimo, registravimo ir atskleidimo procedūras; tikisi, kad greitai bus pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;

Pažeidimų nagrinėjimo procedūros

| 37. | apgailestauja, kad oficialių pranešimų ir pažeidimų nagrinėjimo procedūrų prieš valstybes nares atveju trūksta skaidrumo; visų pirma ragina, kad Komisijos valstybėms narėms išsiųsti dokumentai, susiję su tokiomis procedūromis, ir atitinkami atsakymai būtų prieinami visuomenei; taip pat ragina užtikrinti, kad informacija apie Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų vykdymą būtų viešinama savo iniciatyva; |
| --- | --- |

37.

apgailestauja, kad oficialių pranešimų ir pažeidimų nagrinėjimo procedūrų prieš valstybes nares atveju trūksta skaidrumo; visų pirma ragina, kad Komisijos valstybėms narėms išsiųsti dokumentai, susiję su tokiomis procedūromis, ir atitinkami atsakymai būtų prieinami visuomenei; taip pat ragina užtikrinti, kad informacija apie Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų vykdymą būtų viešinama savo iniciatyva;

Struktūrinių fondų valdymas ir kiti klausimai

| 38. | ragina valstybes nares užtikrinti visišką informacijos apie derybas dėl nacionalinių ir regioninių veiksmų programų prieinamumą ir tikrą skaidrumą; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares užtikrinti visišką informacijos apie derybas dėl nacionalinių ir regioninių veiksmų programų prieinamumą ir tikrą skaidrumą;

| 39. | mano, kad, siekiant užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui ir sukčiavimui ir kovoti su jais, būtina užtikrinti visišką duomenų skaidrumą ir prieinamumą; todėl ragina Komisiją nustatyti reikalavimą viešai skelbti visų struktūrinių fondų lėšų gavėjų, taip pat subrangovų, duomenis; pakartoja, kad visiškas viešųjų išlaidų ES skaidrumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti atskaitomybę ir kovoti su korupcija; |
| --- | --- |

39.

mano, kad, siekiant užkirsti kelią bet kokiam piktnaudžiavimui ir sukčiavimui ir kovoti su jais, būtina užtikrinti visišką duomenų skaidrumą ir prieinamumą; todėl ragina Komisiją nustatyti reikalavimą viešai skelbti visų struktūrinių fondų lėšų gavėjų, taip pat subrangovų, duomenis; pakartoja, kad visiškas viešųjų išlaidų ES skaidrumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti atskaitomybę ir kovoti su korupcija;

| 40. | ragina Komisiją stebėti, kaip valstybės narės laikosi Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytų informacijos ir ataskaitų teikimo prievolių, ir prireikus taikyti už šių prievolių nesilaikymą numatytas sankcijas; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją stebėti, kaip valstybės narės laikosi Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 nustatytų informacijos ir ataskaitų teikimo prievolių, ir prireikus taikyti už šių prievolių nesilaikymą numatytas sankcijas;

| 41. | pabrėžia, kad nepaisant pasiektos pažangos Parlamento svetainėje teikiant informaciją apie įvairias išmokas, kurias gauti teisę turi EP nariai, ir apie jas reglamentuojančias taisykles ši politika turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į geriausią nacionalinių parlamentų patirtį ir veiksmus, kurių jau ėmėsi pavieniai Parlamento nariai; todėl ragina visus EP narius dėti daugiau pastangų šioje srityje ir savo iniciatyva atskleisti informaciją, susijusią su konkrečia jų veikla ir išlaidų naudojimu, kad Parlamentas išliktų pastangų užtikrinti skaidrumą ir atvirumą lyderis ES ir kad būtų siekiama didesnės viešosios atskaitomybės, susijusios su viešosiomis lėšomis; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad nepaisant pasiektos pažangos Parlamento svetainėje teikiant informaciją apie įvairias išmokas, kurias gauti teisę turi EP nariai, ir apie jas reglamentuojančias taisykles ši politika turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į geriausią nacionalinių parlamentų patirtį ir veiksmus, kurių jau ėmėsi pavieniai Parlamento nariai; todėl ragina visus EP narius dėti daugiau pastangų šioje srityje ir savo iniciatyva atskleisti informaciją, susijusią su konkrečia jų veikla ir išlaidų naudojimu, kad Parlamentas išliktų pastangų užtikrinti skaidrumą ir atvirumą lyderis ES ir kad būtų siekiama didesnės viešosios atskaitomybės, susijusios su viešosiomis lėšomis;

| 42. | atkreipia dėmesį į ECB įgyvendinamos skaidrumo politikos pokyčius, pagal kuriuos numatoma skelbti ECB valdančiosios tarybos posėdžių protokolus, tačiau apgailestauja dėl to, kad ECB šioje srityje vis dar smarkiai atsilieka nuo kitų pasaulio centrinių bankų; tikisi, kad bus įgyvendintos kitos priemonės, kuriomis siekiama didinti ECB informacijos perdavimo skaidrumą; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į ECB įgyvendinamos skaidrumo politikos pokyčius, pagal kuriuos numatoma skelbti ECB valdančiosios tarybos posėdžių protokolus, tačiau apgailestauja dėl to, kad ECB šioje srityje vis dar smarkiai atsilieka nuo kitų pasaulio centrinių bankų; tikisi, kad bus įgyvendintos kitos priemonės, kuriomis siekiama didinti ECB informacijos perdavimo skaidrumą;

| 43. | be to, tikisi, kad ateityje bus viešai skelbiami visi dokumentai, susiję su turto kokybės patikrinimo proceso metu priimtais sprendimais, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES; tikisi, kad pagal atitinkamas BPeM reglamento nuostatas skaidrumo reikalavimai taip pat bus taikomi bendram pertvarkymo mechanizmui (BPeM), kuris pradėtas taikyti 2016 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

43.

be to, tikisi, kad ateityje bus viešai skelbiami visi dokumentai, susiję su turto kokybės patikrinimo proceso metu priimtais sprendimais, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje ES; tikisi, kad pagal atitinkamas BPeM reglamento nuostatas skaidrumo reikalavimai taip pat bus taikomi bendram pertvarkymo mechanizmui (BPeM), kuris pradėtas taikyti 2016 m. sausio 1 d.;

| 44. | ragina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalimi įsteigtą tarpinstitucinį komitetą aktyviau dirbti ir teikti kompetentingiems komitetams ataskaitas apie svarstomus klausimus; ragina komitetą susitikti reguliariau, taip pat pradėti vidaus diskusijas ir svarstymus, kviečiant teikti ir svarstant pilietinės visuomenės, Europos ombudsmeno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pateiktus pareiškimus; ragina skubiai spręsti šioje rezoliucijoje paminėtas problemas; |
| --- | --- |

44.

ragina Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalimi įsteigtą tarpinstitucinį komitetą aktyviau dirbti ir teikti kompetentingiems komitetams ataskaitas apie svarstomus klausimus; ragina komitetą susitikti reguliariau, taip pat pradėti vidaus diskusijas ir svarstymus, kviečiant teikti ir svarstant pilietinės visuomenės, Europos ombudsmeno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pateiktus pareiškimus; ragina skubiai spręsti šioje rezoliucijoje paminėtas problemas;

| 45. | mano, jog labai svarbu, kad ES agentūros taikytų bendrą politiką dėl interesų konfliktų; pažymi, kad kai kuriais atvejais iki šiol taikytoje politikoje numatytos su gyvenimo aprašymų ir direktorių bei aukščiausio lygio vadovų interesų deklaracijų viešu skelbimu susijusios nuostatos; tačiau susirūpinęs pastebi, kad prievolė viešai skelbti gyvenimo aprašymus ir interesų deklaracijas netaikoma ekspertams; ragina agentūras nustatyti, kad ši prievolė taikoma ir ekspertams; |
| --- | --- |

45.

mano, jog labai svarbu, kad ES agentūros taikytų bendrą politiką dėl interesų konfliktų; pažymi, kad kai kuriais atvejais iki šiol taikytoje politikoje numatytos su gyvenimo aprašymų ir direktorių bei aukščiausio lygio vadovų interesų deklaracijų viešu skelbimu susijusios nuostatos; tačiau susirūpinęs pastebi, kad prievolė viešai skelbti gyvenimo aprašymus ir interesų deklaracijas netaikoma ekspertams; ragina agentūras nustatyti, kad ši prievolė taikoma ir ekspertams;

Tolesni veiksmai

| 46. | prašo Komisijos ir ragina Europos Parlamento generalinį sekretorių pranešti Parlamentui apie tai, kaip įgyvendinamos šioje rezoliucijoje pateiktos rekomendacijos; |
| --- | --- |

46.

prašo Komisijos ir ragina Europos Parlamento generalinį sekretorių pranešti Parlamentui apie tai, kaip įgyvendinamos šioje rezoliucijoje pateiktos rekomendacijos;

| 47. | ragina Komisiją suderinti kriterijus dėl struktūrinių fondų paramos gavėjų skelbimo; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją suderinti kriterijus dėl struktūrinių fondų paramos gavėjų skelbimo;

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ombudsmenui, Duomenų priežiūros pareigūnui ir Europos Tarybai, bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

48.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ombudsmenui, Duomenų priežiūros pareigūnui ir Europos Tarybai, bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(2)  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

(3)  OL C 168 E, 2013 6 16, p. 159.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0203.

(5)  Sujungtos bylos C-293/12 ir C-594/12. 2014 m. balandžio 8 d. Teismo sprendimas (didžioji kolegija).

(6)  Byla C-362/14. 2015 m. spalio 6 d. Teismo sprendimas (didžioji kolegija).

(7)  2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB.

(8)  2000 m. liepos 26 d. Komisijos sprendimas 2000/520/EB.

(9)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės (OL C 440, 2015 12 30, p. 17).

(10)  Byla T-144/05, Pablo Muñiz prieš Europos Bendrijų Komisiją, 86 dalis.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/30

---

P8_TA(2016)0203

Namų ūkio darbuotojos ir priežiūros paslaugų teikėjos moterys ES

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (2015/2094(INI))

(2018/C 066/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos preambulę ir į 3 bei 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ir 47 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ir 47 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), ypač į jos 4 straipsnio 1 dalį, kuria draudžiama vergija ir priverstinis darbas, taip pat 14 straipsnį, kuriuo draudžiama diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 3 d. Europos socialinę chartiją, ypač į jos I dalį ir II dalies 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2014 m. birželio 6 d. komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2014 m. birželio 6 d. komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl netipinių sutarčių, profesinės veiklos saugumo užtikrinimo, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros ir naujų socialinio dialogo formų (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2013 m. pranešimą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2013 m. pranešimą „Moterys, vyrai ir darbo sąlygos Europoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2008 m. pranešimą „Kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje priemonės“ ir į jo 2013 m. pranešimą „Kova su nedeklaruojamu darbu 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse ir Norvegijoje. Metodai ir priemonės nuo 2008 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2008 m. pranešimą „Kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje priemonės“ ir į jo 2013 m. pranešimą „Kova su nedeklaruojamu darbu 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse ir Norvegijoje. Metodai ir priemonės nuo 2008 m.“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ (COM(2006)0249),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros tyrimą „Sunkus išnaudojimas darbe: darbuotojai, judantys Europos Sąjungoje arba atvykę į ją“, Valstybių pareigos ir nukentėjusiųjų teisės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros tyrimą „Sunkus išnaudojimas darbe: darbuotojai, judantys Europos Sąjungoje arba atvykę į ją“, Valstybių pareigos ir nukentėjusiųjų teisės“,

| — | atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2011 m. ataskaitą „Namų ūkiuose nelegaliai dirbantys migrantai: pagrindinių teisių iššūkiai, su kuriais susiduria Europos Sąjunga ir valstybės narės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros 2011 m. ataskaitą „Namų ūkiuose nelegaliai dirbantys migrantai: pagrindinių teisių iššūkiai, su kuriais susiduria Europos Sąjunga ir valstybės narės“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. spalio 16 d. nuomonę „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2014 m. spalio 16 d. nuomonę „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją „Pažanga moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje srityje 2013 m.“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją „Pažanga moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje srityje 2013 m.“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo (8),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2007 m. pranešimą „Darbo Europos Sąjungoje sąlygos. Lyčių perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2007 m. pranešimą „Darbo Europos Sąjungoje sąlygos. Lyčių perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2014 m. informacinį pranešimą „Darbas slaugos sektoriuje: darbo sąlygos ir kokybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2014 m. informacinį pranešimą „Darbas slaugos sektoriuje: darbo sąlygos ir kokybė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl dokumentų neturinčių migrančių Europos Sąjungoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl dokumentų neturinčių migrančių Europos Sąjungoje (9),

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. gruodžio 18 d. tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 1977 m. lapkričio 24 d. Europos konvenciją dėl darbuotojų migrantų teisinio statuso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1977 m. lapkričio 24 d. Europos konvenciją dėl darbuotojų migrantų teisinio statuso,

| — | atsižvelgdamas į 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1961 m. balandžio 18 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2011 m. pranešimą „Įmonių iniciatyvos, skirtos darbuotojams, besirūpinantiems neįgaliais vaikais ar suaugusiais“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2011 m. pranešimą „Įmonių iniciatyvos, skirtos darbuotojams, besirūpinantiems neįgaliais vaikais ar suaugusiais“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl prie pensinio amžiaus artėjančių moterų padėties (10),

| — | atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos kartu parengtą 2014 m. spalio 10 d. ataskaitą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės slaugos poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Socialinės apsaugos komiteto ir Komisijos kartu parengtą 2014 m. spalio 10 d. ataskaitą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės slaugos poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2015 m. informacinį pranešimą „Darbas ir slauga: demografinių pokyčių metu taikomos suderinimo priemonės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2015 m. informacinį pranešimą „Darbas ir slauga: demografinių pokyčių metu taikomos suderinimo priemonės“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus 2010 m. gegužės 26 d. nuomonę dėl namų ruošos darbų profesionalizavimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus 2010 m. gegužės 26 d. nuomonę dėl namų ruošos darbų profesionalizavimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Tarptautinės darbo konferencijos priimtą TDO konvenciją Nr. 189 ir rekomendaciją Nr. 201 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 16 d. tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Tarptautinės darbo konferencijos priimtą TDO konvenciją Nr. 189 ir rekomendaciją Nr. 201 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams,

| — | atsižvelgdamas į 2014/51/ES Tarybos sprendimą, kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui ratifikuoti 2011 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams (Konvencija Nr. 189) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014/51/ES Tarybos sprendimą, kuriuo valstybės narės įgaliojamos Europos Sąjungos interesų labui ratifikuoti 2011 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams (Konvencija Nr. 189) (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlytos TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų ūkio darbuotojų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlytos TDO konvencijos, papildytos rekomendacijomis dėl namų ūkio darbuotojų (13),

| — | atsižvelgdamas į TDO IV ataskaitos „Tinkamas ir deramas namų ūkio darbuotojų darbas“ 1 ir 2 dalį, parengtas 2010 m. gegužės mėn. vykusiai 99-ajai Tarptautinės darbo organizacijos konferencijai, ir į IV ataskaitos „Tinkamas ir deramas namų ūkio darbuotojų darbas“ 1 ir 2 dalį (paskelbtos dviejuose tomuose), parengtas 2011 m. birželio mėn. vykusiai 100-ajai Tarptautinės darbo organizacijos konferencijai; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į TDO IV ataskaitos „Tinkamas ir deramas namų ūkio darbuotojų darbas“ 1 ir 2 dalį, parengtas 2010 m. gegužės mėn. vykusiai 99-ajai Tarptautinės darbo organizacijos konferencijai, ir į IV ataskaitos „Tinkamas ir deramas namų ūkio darbuotojų darbas“ 1 ir 2 dalį (paskelbtos dviejuose tomuose), parengtas 2011 m. birželio mėn. vykusiai 100-ajai Tarptautinės darbo organizacijos konferencijai;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0053/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0053/2016),

| A. | kadangi pagal TDO konvenciją Nr. 189 namų ūkio darbuotojas – bet kuris viename ar keliuose namų ūkiuose pagal darbo santykius dirbantis asmuo, o tik kartkartėmis arba sporadiškai ir ne darbo santykių pagrindais namų ūkyje dirbantis asmuo nėra namų ūkio darbuotojas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal TDO konvenciją Nr. 189 namų ūkio darbuotojas – bet kuris viename ar keliuose namų ūkiuose pagal darbo santykius dirbantis asmuo, o tik kartkartėmis arba sporadiškai ir ne darbo santykių pagrindais namų ūkyje dirbantis asmuo nėra namų ūkio darbuotojas;

| B. | kadangi priežiūros paslaugos – darbas viešose, privačiose įstaigose arba privačiame (-iuose) namų ūkyje (-iuose) teikiant asmeninės vaikų priežiūros, vyresniojo amžiaus, sergančių arba neįgalių asmenų slaugos paslaugas; kadangi priežiūros paslaugas gali teikti profesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kuriuos gali būti įdarbinę viešieji arba privatieji subjektai arba šeimos, arba kurie gali dirbti savarankiškai, arba šį darbą taip pat gali dirbti neprofesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kurie paprastai yra šeimos nariai; |
| --- | --- |

B.

kadangi priežiūros paslaugos – darbas viešose, privačiose įstaigose arba privačiame (-iuose) namų ūkyje (-iuose) teikiant asmeninės vaikų priežiūros, vyresniojo amžiaus, sergančių arba neįgalių asmenų slaugos paslaugas; kadangi priežiūros paslaugas gali teikti profesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kuriuos gali būti įdarbinę viešieji arba privatieji subjektai arba šeimos, arba kurie gali dirbti savarankiškai, arba šį darbą taip pat gali dirbti neprofesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kurie paprastai yra šeimos nariai;

| C. | kadangi terminas namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai apima nemažai darbuotojų grupių, pavyzdžiui, tvarkomuose namų ūkiuose gyvenantys darbuotojai, ateinantys darbuotojai, keliuose namų ūkiuose po kelias valandas dirbantys darbuotojai, darbuotojai, dirbantys šeimose, dieniniai ar naktiniai slaugytojai, vaikų prižiūrėtojai, au pairs, sodininkai, kurių darbas ir jo sąlygos labai skirtingi; |
| --- | --- |

C.

kadangi terminas namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai apima nemažai darbuotojų grupių, pavyzdžiui, tvarkomuose namų ūkiuose gyvenantys darbuotojai, ateinantys darbuotojai, keliuose namų ūkiuose po kelias valandas dirbantys darbuotojai, darbuotojai, dirbantys šeimose, dieniniai ar naktiniai slaugytojai, vaikų prižiūrėtojai, au pairs, sodininkai, kurių darbas ir jo sąlygos labai skirtingi;

| D. | kadangi, TDO duomenimis, 2010 m. namų ūkio sektoriuje dirbo daugiau kaip 52 mln. asmenų, ir prie šio skaičiaus dar reikia pridėti 7,4 mln. jaunesnių nei 15 metų amžiaus namų ūkio darbuotojų, jie sudaro 5–9 proc. visų darbuotojų pramoninėse šalyse; kadangi, TDO teigimu, dauguma šiame sektoriuje dirbančių asmenų 2010 m. buvo moterys, kurių procentinė dalis yra daugiau kaip 83 proc. visų darbuotojų, o ES dirbo 2,5 mln. darbuotojų, kurių 88 proc. sudarė moterys; kadangi tai sektorius, kuriame daugiausia dirba moterys; kadangi namų ūkyje dirbantys ir priežiūros paslaugų teikėjai labai prisideda prie strategijos „Europa 2020“ lyčių lygybės tikslų, nes daugeliui ES šeimų veiksmingai teikia infrastruktūrą, padedančią užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

D.

kadangi, TDO duomenimis, 2010 m. namų ūkio sektoriuje dirbo daugiau kaip 52 mln. asmenų, ir prie šio skaičiaus dar reikia pridėti 7,4 mln. jaunesnių nei 15 metų amžiaus namų ūkio darbuotojų, jie sudaro 5–9 proc. visų darbuotojų pramoninėse šalyse; kadangi, TDO teigimu, dauguma šiame sektoriuje dirbančių asmenų 2010 m. buvo moterys, kurių procentinė dalis yra daugiau kaip 83 proc. visų darbuotojų, o ES dirbo 2,5 mln. darbuotojų, kurių 88 proc. sudarė moterys; kadangi tai sektorius, kuriame daugiausia dirba moterys; kadangi namų ūkyje dirbantys ir priežiūros paslaugų teikėjai labai prisideda prie strategijos „Europa 2020“ lyčių lygybės tikslų, nes daugeliui ES šeimų veiksmingai teikia infrastruktūrą, padedančią užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą;

| E. | kadangi suteikiant oficialų statusą tam tikro sektoriaus paslaugoms kartu darbuotojams suteikiamos užimtumo ir socialinės apsaugos teisės; kadangi darbui namų ūkiuose ir priežiūros paslaugų sektoriui gali būti suteikiamas oficialus statusas derinant viešąjį finansavimą (mokesčių lengvatas), socialinį finansavimą (šeimos pašalpas, pagalbą įmonėms, savidraudos įmones ir sveikatos draudimą, įmonių tarybas ir pan.) ir privatųjį finansavimą (privačių asmenų mokėjimą už paslaugas); |
| --- | --- |

E.

kadangi suteikiant oficialų statusą tam tikro sektoriaus paslaugoms kartu darbuotojams suteikiamos užimtumo ir socialinės apsaugos teisės; kadangi darbui namų ūkiuose ir priežiūros paslaugų sektoriui gali būti suteikiamas oficialus statusas derinant viešąjį finansavimą (mokesčių lengvatas), socialinį finansavimą (šeimos pašalpas, pagalbą įmonėms, savidraudos įmones ir sveikatos draudimą, įmonių tarybas ir pan.) ir privatųjį finansavimą (privačių asmenų mokėjimą už paslaugas);

| F. | kadangi abiejuose sektoriuose plačiai paplitęs nedeklaruojamas darbas ir išnaudojimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi abiejuose sektoriuose plačiai paplitęs nedeklaruojamas darbas ir išnaudojimas;

| G. | kadangi namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbas labiausiai susijęs su šia rizika: darbo neužtikrintumu, geografiniu judumu, nepastoviomis darbo valandomis, sezoniškumu, rotacija, neužtikrintumu, laikinumu, jis dažniausiai nedeklaruojamas; |
| --- | --- |

G.

kadangi namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbas labiausiai susijęs su šia rizika: darbo neužtikrintumu, geografiniu judumu, nepastoviomis darbo valandomis, sezoniškumu, rotacija, neužtikrintumu, laikinumu, jis dažniausiai nedeklaruojamas;

| H. | kadangi TDO duomenimis 29,9 proc. namų ūkio darbuotojų veiklos visiškai nereglamentuojama pagal nacionalinius darbo teisės aktus, todėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų veikla labai retai ir nevienodai reglamentuojama valstybėse narėse, jie dažnai nelaikomi tipiniais ar įprastais darbuotojais, taigi jų darbo teisės ir socialinė apsauga daug labiau ribotos (14); |
| --- | --- |

H.

kadangi TDO duomenimis 29,9 proc. namų ūkio darbuotojų veiklos visiškai nereglamentuojama pagal nacionalinius darbo teisės aktus, todėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų veikla labai retai ir nevienodai reglamentuojama valstybėse narėse, jie dažnai nelaikomi tipiniais ar įprastais darbuotojais, taigi jų darbo teisės ir socialinė apsauga daug labiau ribotos (14);

| I. | kadangi namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams, kuriems netaikomi darbo teisės įstatymai, negali būti užtikrinta saugi ir sveika darbo aplinka, jie su didele diskriminacija, atsižvelgiant į jiems taikomų teisių ir apsaugos lygį, palyginti su šalies bendraisiais standartais; be to, kadangi jie neturi teisės, nežino, kaip jungtis į profesines sąjungas ar kitais būdais sudaryti kolektyvines sutartis, arba jiems sunku tai padaryti ir jie yra ypač pažeidžiami; kadangi svarbiausios namų ūkio darbuotojų diskriminacijos rūšys yra ribotai taikomas socialinis draudimas (pirmiausia nedarbo pašalpos, ligos ir nelaimingų atsitikimų išmokos, taip pat nėštumo ir gimdymo, vaiko priežiūros ir kitos priežiūros arba slaugos atostogos) ir dažnai netaikoma apsauga nuo atleidimo iš darbo; |
| --- | --- |

I.

kadangi namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams, kuriems netaikomi darbo teisės įstatymai, negali būti užtikrinta saugi ir sveika darbo aplinka, jie su didele diskriminacija, atsižvelgiant į jiems taikomų teisių ir apsaugos lygį, palyginti su šalies bendraisiais standartais; be to, kadangi jie neturi teisės, nežino, kaip jungtis į profesines sąjungas ar kitais būdais sudaryti kolektyvines sutartis, arba jiems sunku tai padaryti ir jie yra ypač pažeidžiami; kadangi svarbiausios namų ūkio darbuotojų diskriminacijos rūšys yra ribotai taikomas socialinis draudimas (pirmiausia nedarbo pašalpos, ligos ir nelaimingų atsitikimų išmokos, taip pat nėštumo ir gimdymo, vaiko priežiūros ir kitos priežiūros arba slaugos atostogos) ir dažnai netaikoma apsauga nuo atleidimo iš darbo;

| J. | kadangi galiojančių nacionalinės teisės aktų dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų teisių apsaugos stebėjimas ir taikymas yra uždavinys, kurį kai kurios valstybės narės dar turi įvykdyti; |
| --- | --- |

J.

kadangi galiojančių nacionalinės teisės aktų dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų teisių apsaugos stebėjimas ir taikymas yra uždavinys, kurį kai kurios valstybės narės dar turi įvykdyti;

| K. | kadangi, tinkamai reguliuojant šį sektorių, būtų galima lengviau kovoti su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

K.

kadangi, tinkamai reguliuojant šį sektorių, būtų galima lengviau kovoti su nedeklaruojamu darbu;

| L. | kadangi tam tikra sektorinė parama, pavyzdžiui, įrodytas Švedijoje taikomų mažesnių mokesčių už paslaugas namuose, Prancūzijoje ar Belgijoje – vadinamųjų paslaugų teikimo čekių veiksmingumas siekiant sumažinti nedeklaruojamo darbo mastą, pagerinti darbo sąlygas ir užtikrinti tinkamas namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbo teises; |
| --- | --- |

L.

kadangi tam tikra sektorinė parama, pavyzdžiui, įrodytas Švedijoje taikomų mažesnių mokesčių už paslaugas namuose, Prancūzijoje ar Belgijoje – vadinamųjų paslaugų teikimo čekių veiksmingumas siekiant sumažinti nedeklaruojamo darbo mastą, pagerinti darbo sąlygas ir užtikrinti tinkamas namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbo teises;

| M. | kadangi manoma, kad daugiausiai priežiūros paslaugų ES teikiama neoficialiai, nemokamų priežiūros paslaugų teikėjų, kurie patys gali būti laikomi pažeidžiama grupe todėl, kad auga reikalavimai, kad būtų teikiamos vis rimtesnio ir techniškai sudėtingesnio lygmens priežiūros paslaugos; kadangi 80 proc. priežiūros paslaugų teikėjų yra moterys, dėl to sumažėja moterų įdarbinimo lygmuo, darbo ir laisvalaikio suderinamumas, lyčių lygybė ir sveikas senėjimas; |
| --- | --- |

M.

kadangi manoma, kad daugiausiai priežiūros paslaugų ES teikiama neoficialiai, nemokamų priežiūros paslaugų teikėjų, kurie patys gali būti laikomi pažeidžiama grupe todėl, kad auga reikalavimai, kad būtų teikiamos vis rimtesnio ir techniškai sudėtingesnio lygmens priežiūros paslaugos; kadangi 80 proc. priežiūros paslaugų teikėjų yra moterys, dėl to sumažėja moterų įdarbinimo lygmuo, darbo ir laisvalaikio suderinamumas, lyčių lygybė ir sveikas senėjimas;

| N. | kadangi darbo namų ūkyje sektorius, kuriame daugiausia dirba moterys, suteikia palankias sąlygas darbuotojų išnaudojimui; kadangi šis reiškinys reiškia didelį pagrindinių teisių pažeidimą, nuo kurio turi būti apsaugoti ir neteisėti darbuotojai, ir ES piliečiai; |
| --- | --- |

N.

kadangi darbo namų ūkyje sektorius, kuriame daugiausia dirba moterys, suteikia palankias sąlygas darbuotojų išnaudojimui; kadangi šis reiškinys reiškia didelį pagrindinių teisių pažeidimą, nuo kurio turi būti apsaugoti ir neteisėti darbuotojai, ir ES piliečiai;

| O. | kadangi Pagrindinių teisių agentūra namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas laiko vienu iš sektorių, kuriuose ES kyla didesnė sunkaus išnaudojimo darbe rizika; kadangi šis išnaudojimas dažnai matyti todėl, kad nesudaromos oficialios sutartys arba sudaromos sutartys, kuriose neišdėstomos tikrai atliekamos užduotys, mokamas per mažas užmokestis, mokama nereguliariai, dažnai net nemokama, per ilgos darbo valandos, nėra išeiginių dienų, patiriamas seksualinis, rasinis ir (arba) seksistinis išnaudojimas; |
| --- | --- |

O.

kadangi Pagrindinių teisių agentūra namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas laiko vienu iš sektorių, kuriuose ES kyla didesnė sunkaus išnaudojimo darbe rizika; kadangi šis išnaudojimas dažnai matyti todėl, kad nesudaromos oficialios sutartys arba sudaromos sutartys, kuriose neišdėstomos tikrai atliekamos užduotys, mokamas per mažas užmokestis, mokama nereguliariai, dažnai net nemokama, per ilgos darbo valandos, nėra išeiginių dienų, patiriamas seksualinis, rasinis ir (arba) seksistinis išnaudojimas;

| P. | kadangi namų ūkio darbuotojų dažnai prašoma dirbti labai ilgas valandas ir 45 proc. jų neturi teisės į savaitgalius ar mokamas metines atostogas (15); kadangi tuose namų ūkiuose gyvenantys darbuotojai, ypač priežiūros paslaugų teikėjos, dirba darbą ir atlieka užduotis, dėl kurių jie negali tinkamai pailsėti ilgą laiką; |
| --- | --- |

P.

kadangi namų ūkio darbuotojų dažnai prašoma dirbti labai ilgas valandas ir 45 proc. jų neturi teisės į savaitgalius ar mokamas metines atostogas (15); kadangi tuose namų ūkiuose gyvenantys darbuotojai, ypač priežiūros paslaugų teikėjos, dirba darbą ir atlieka užduotis, dėl kurių jie negali tinkamai pailsėti ilgą laiką;

| Q. | kadangi daugiau kaip trečdalis namų ūkio darbuotojų moterų neturi teisės į motinystės atostogas ir susijusias teises bei išmokas (16), o kai kuriose valstybėse narėse namų ūkio darbuotojos ir priežiūros paslaugų teikėjos neturi teisių į draudimą nuo nedarbo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugiau kaip trečdalis namų ūkio darbuotojų moterų neturi teisės į motinystės atostogas ir susijusias teises bei išmokas (16), o kai kuriose valstybėse narėse namų ūkio darbuotojos ir priežiūros paslaugų teikėjos neturi teisių į draudimą nuo nedarbo;

| R. | kadangi daugumoje darbo vietų kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugų sektoriuje atlygis vis dar prastas, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir aiškių karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių, be to, jo darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai; |
| --- | --- |

R.

kadangi daugumoje darbo vietų kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugų sektoriuje atlygis vis dar prastas, dažnai nesudaromos oficialios sutartys ir neužtikrinamos kitos pagrindinės darbo teisės ir tos darbo vietos nėra patrauklios dėl didelės fizinio ir emocinio streso rizikos, grėsmės pervargti ir aiškių karjeros galimybių trūkumo; kadangi šiame sektoriuje siūloma mažai mokymo galimybių, be to, jo darbuotojai daugiausia yra senyvo amžiaus žmonės, moterys ir migrantai;

| S. | kadangi namų ūkio darbuotojai dažnai dirba itin blogomis ir pavojingomis sąlygomis arba dėl nepakankamo apmokymo, kad galėtų atlikti konkrečias užduotis, jie darbe gali susižeisti; kadangi reikėtų užtikrinti vienodas darbuotojų saugos ir sveikatos nuostatas visiems namų ūkio darbuotojams, priežiūros paslaugų teikėjams, neatsižvelgiant į jų užimtumo pobūdį, t. y. oficialiai įdarbintiems darbuotojams ir tiesiogiai privačių namų ūkiuose įdarbintiems darbuotojams; |
| --- | --- |

S.

kadangi namų ūkio darbuotojai dažnai dirba itin blogomis ir pavojingomis sąlygomis arba dėl nepakankamo apmokymo, kad galėtų atlikti konkrečias užduotis, jie darbe gali susižeisti; kadangi reikėtų užtikrinti vienodas darbuotojų saugos ir sveikatos nuostatas visiems namų ūkio darbuotojams, priežiūros paslaugų teikėjams, neatsižvelgiant į jų užimtumo pobūdį, t. y. oficialiai įdarbintiems darbuotojams ir tiesiogiai privačių namų ūkiuose įdarbintiems darbuotojams;

| T. | kadangi nepaisant to, kokioje darbo vietoje šie asmenys atlieka savo darbą, darbdaviai vis vien privalo laikytis sveikatos ir saugos bei rizikos prevencijos sąlygų ir gerbti privatumą tų asmenų, kurie nakvoja jų namuose; |
| --- | --- |

T.

kadangi nepaisant to, kokioje darbo vietoje šie asmenys atlieka savo darbą, darbdaviai vis vien privalo laikytis sveikatos ir saugos bei rizikos prevencijos sąlygų ir gerbti privatumą tų asmenų, kurie nakvoja jų namuose;

| U. | kadangi au pair yra namų ūkių darbuotojų, dažnai nelaikomų nuolatiniais darbuotojais, grupė; kadangi atsižvelgiant į daugelį ataskaitų matyti, kad tai gali lemti piktnaudžiavimą, pvz., verčiant au pair dirbti pernelyg daug valandų; kadangi au pair turi gauti tokią pat apsaugą kaip ir kiti namų ūkių darbuotojai; |
| --- | --- |

U.

kadangi au pair yra namų ūkių darbuotojų, dažnai nelaikomų nuolatiniais darbuotojais, grupė; kadangi atsižvelgiant į daugelį ataskaitų matyti, kad tai gali lemti piktnaudžiavimą, pvz., verčiant au pair dirbti pernelyg daug valandų; kadangi au pair turi gauti tokią pat apsaugą kaip ir kiti namų ūkių darbuotojai;

| V. | kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų yra migrantės, nemaža jų procentinė dalis – nelegalios migrantės, daugelis nepilnametės arba laikinos darbuotojos ar darbuotojos, kurių teisės ir kvalifikacija nepripažintos, ir kurios dažnai nežino savo teisių, neturi pakankamai prieigos prie viešųjų paslaugų ar susiduria su problemomis, bandydamos gauti šias paslaugas, joms nepakanka žinių apie vietos kalbą ir socialinės integracijos; |
| --- | --- |

V.

kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų yra migrantės, nemaža jų procentinė dalis – nelegalios migrantės, daugelis nepilnametės arba laikinos darbuotojos ar darbuotojos, kurių teisės ir kvalifikacija nepripažintos, ir kurios dažnai nežino savo teisių, neturi pakankamai prieigos prie viešųjų paslaugų ar susiduria su problemomis, bandydamos gauti šias paslaugas, joms nepakanka žinių apie vietos kalbą ir socialinės integracijos;

| W. | kadangi migrantai, pavyzdžiui, namų ūkio darbuotojai dažnai susiduria su įvairialype diskriminacija, jie ypač pažeidžiami dėl smurto bei diskriminacijos dėl lyties, nes jie dirba prastomis, nereglamentuotomis sąlygomis; kadangi būtina dėti konkrečias pastangas siekiant užkirsti kelią blogam elgesiui su darbininkais migrantais, nereguliariam jų darbo apmokėjimui, neteisingam atleidimui iš darbo ir smurtui bei seksualinei prievartai jų atžvilgiu; |
| --- | --- |

W.

kadangi migrantai, pavyzdžiui, namų ūkio darbuotojai dažnai susiduria su įvairialype diskriminacija, jie ypač pažeidžiami dėl smurto bei diskriminacijos dėl lyties, nes jie dirba prastomis, nereglamentuotomis sąlygomis; kadangi būtina dėti konkrečias pastangas siekiant užkirsti kelią blogam elgesiui su darbininkais migrantais, nereguliariam jų darbo apmokėjimui, neteisingam atleidimui iš darbo ir smurtui bei seksualinei prievartai jų atžvilgiu;

| X. | kadangi neteisėtiems migrantams, kurie imasi darbo namų ūkyje, ypač gresia pavojus būti diskriminuojamiems ir išnaudojamiems; kadangi dėl savo neteisėto statuso šie asmenys negali apsiginti ir prašyti pagalbos, nes bijo, kad juos suras ir išsiųs; kadangi tokia padėtimi be skrupulų naudojasi darbdaviai; |
| --- | --- |

X.

kadangi neteisėtiems migrantams, kurie imasi darbo namų ūkyje, ypač gresia pavojus būti diskriminuojamiems ir išnaudojamiems; kadangi dėl savo neteisėto statuso šie asmenys negali apsiginti ir prašyti pagalbos, nes bijo, kad juos suras ir išsiųs; kadangi tokia padėtimi be skrupulų naudojasi darbdaviai;

| Y. | kadangi nelegaliai šalyje esančių darbuotojų imigrančių diskriminacijos mastas kelia nerimą, nes jos nepraneša apie išnaudojimo atvejus, neteisėtą atleidimą iš darbo, nesumokėtą atlyginimą ir smurtą, neturėdamos pakankamai žinių apie savo teises ir susidurdamos su tokiomis kliūtimis, kaip kalba ar baimė būti sulaikytoms ar prarasti darbą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi nelegaliai šalyje esančių darbuotojų imigrančių diskriminacijos mastas kelia nerimą, nes jos nepraneša apie išnaudojimo atvejus, neteisėtą atleidimą iš darbo, nesumokėtą atlyginimą ir smurtą, neturėdamos pakankamai žinių apie savo teises ir susidurdamos su tokiomis kliūtimis, kaip kalba ar baimė būti sulaikytoms ar prarasti darbą;

| Z. | kadangi migrantės dažnai nusprendžia atvykti arba yra atgabenamos ieškoti darbo namų ūkio darbo arba priežiūros paslaugų sektoriuje, nes toks darbas laikomas laikinu, nereikalaujančiu daug įgūdžių; |
| --- | --- |

Z.

kadangi migrantės dažnai nusprendžia atvykti arba yra atgabenamos ieškoti darbo namų ūkio darbo arba priežiūros paslaugų sektoriuje, nes toks darbas laikomas laikinu, nereikalaujančiu daug įgūdžių;

| AA. | kadangi vis didėja namų ūkio darbuotojų, vaikų prižiūrėtojų, priežiūros paslaugų teikėjų neįgaliems bei vyresnio amžiaus žmonėms poreikis, į Europą imigruoja vis daugiau moterų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi vis didėja namų ūkio darbuotojų, vaikų prižiūrėtojų, priežiūros paslaugų teikėjų neįgaliems bei vyresnio amžiaus žmonėms poreikis, į Europą imigruoja vis daugiau moterų;

| AB. | kadangi moterys migrantės dažnai turi imtis neapskaitomo darbo; |
| --- | --- |

AB.

kadangi moterys migrantės dažnai turi imtis neapskaitomo darbo;

| AC. | kadangi nepriklausomos agentūros tam tikrais atvejais būna susijusios su prekyba moterimis ir priverstinio darbo tinklais arba kita nusikalstama veikla, apimančia neteisėtą moterų verbavimą arba įvairų išnaudojimą; kadangi Eurostato duomenimis 80 proc. registruotų prekybos žmonėmis aukų yra moterys, 19 proc. jų išnaudojamos darbe, įskaitant darbą namų ūkiuose; |
| --- | --- |

AC.

kadangi nepriklausomos agentūros tam tikrais atvejais būna susijusios su prekyba moterimis ir priverstinio darbo tinklais arba kita nusikalstama veikla, apimančia neteisėtą moterų verbavimą arba įvairų išnaudojimą; kadangi Eurostato duomenimis 80 proc. registruotų prekybos žmonėmis aukų yra moterys, 19 proc. jų išnaudojamos darbe, įskaitant darbą namų ūkiuose;

| AD. | kadangi būtina atkreipti dėmesį į vaikų darbą, priekabiavimą ir plataus masto darbo teisių pažeidimus darbo namų ūkyje sektoriuje; |
| --- | --- |

AD.

kadangi būtina atkreipti dėmesį į vaikų darbą, priekabiavimą ir plataus masto darbo teisių pažeidimus darbo namų ūkyje sektoriuje;

| AE. | kadangi migrantų integracija į darbo rinką yra svarbi priemonė siekiant socialinės bei kultūrinės įtraukties; |
| --- | --- |

AE.

kadangi migrantų integracija į darbo rinką yra svarbi priemonė siekiant socialinės bei kultūrinės įtraukties;

| AF. | kadangi moterims tenka daug didesnė namų ruošos darbų atsakomybės našta nei vyrams, ir kadangi ši veikla nevertinama pinigine išraiška ir nepripažįstama jos vertė; kadangi moterų užimtumo darbe lygis priklauso nuo jų šeiminių pareigų; kadangi daugiau kaip 20 milijonų europiečių (iš jų du trečdalius sudaro moterys) prižiūri suaugusius išlaikomus asmenis ir todėl negali dirbti visą darbo dieną, todėl didėja vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir moterims, kurios greitai sulauks pensinio amžiaus, kyla didesnė skurdo senatvėje rizika; |
| --- | --- |

AF.

kadangi moterims tenka daug didesnė namų ruošos darbų atsakomybės našta nei vyrams, ir kadangi ši veikla nevertinama pinigine išraiška ir nepripažįstama jos vertė; kadangi moterų užimtumo darbe lygis priklauso nuo jų šeiminių pareigų; kadangi daugiau kaip 20 milijonų europiečių (iš jų du trečdalius sudaro moterys) prižiūri suaugusius išlaikomus asmenis ir todėl negali dirbti visą darbo dieną, todėl didėja vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ir moterims, kurios greitai sulauks pensinio amžiaus, kyla didesnė skurdo senatvėje rizika;

| AG. | kadangi neatsižvelgiant į žinomas tendencijas 20 proc. Europos gyventojų yra vyresni nei 65 metų amžiaus ir manoma, kad 2050 m. šią grupę sudarys apie 25 proc. gyventojų; vyresnio amžiaus žmones ar neįgaliuosius apie 80 proc. laiko, tai reiškia kelias dienas per savaitę arba kiekvieną dieną vis dar prižiūri neoficialūs priežiūros paslaugų teikėjai ir (arba) šeimos nariai, nors ES vis didėja priežiūros paslaugų teikėjų skaičius, neoficialių priežiūros paslaugų teikėjų daugumą sudaro 45–75 metų moterys (paprastai sutuoktinės, vidutinio amžiaus dukterys arba marčios); |
| --- | --- |

AG.

kadangi neatsižvelgiant į žinomas tendencijas 20 proc. Europos gyventojų yra vyresni nei 65 metų amžiaus ir manoma, kad 2050 m. šią grupę sudarys apie 25 proc. gyventojų; vyresnio amžiaus žmones ar neįgaliuosius apie 80 proc. laiko, tai reiškia kelias dienas per savaitę arba kiekvieną dieną vis dar prižiūri neoficialūs priežiūros paslaugų teikėjai ir (arba) šeimos nariai, nors ES vis didėja priežiūros paslaugų teikėjų skaičius, neoficialių priežiūros paslaugų teikėjų daugumą sudaro 45–75 metų moterys (paprastai sutuoktinės, vidutinio amžiaus dukterys arba marčios);

| AH. | kadangi dėl krizės, sumažėjo viešųjų investicijų į priežiūros sektorių, todėl daug žmonių, daugiausia moterų, buvo priversti sumažinti darbo valandų skaičių arba grįžti į namus užsiimti priklausomų asmenų, vyresnio amžiaus žmonių arba vaikų priežiūra; |
| --- | --- |

AH.

kadangi dėl krizės, sumažėjo viešųjų investicijų į priežiūros sektorių, todėl daug žmonių, daugiausia moterų, buvo priversti sumažinti darbo valandų skaičių arba grįžti į namus užsiimti priklausomų asmenų, vyresnio amžiaus žmonių arba vaikų priežiūra;

| AI. | kadangi didėjantis vyresnio amžiaus, mažėjantis darbingo amžiaus žmonių skaičius ir valstybių biudžetų suvaržymai turi didelį poveikį socialinėms paslaugoms ir kadangi tai taip pat turės poveikį asmenims, kurie – dažnai sudėtingomis aplinkybėmis – turės derinti darbą su priežiūros įsipareigojimais; |
| --- | --- |

AI.

kadangi didėjantis vyresnio amžiaus, mažėjantis darbingo amžiaus žmonių skaičius ir valstybių biudžetų suvaržymai turi didelį poveikį socialinėms paslaugoms ir kadangi tai taip pat turės poveikį asmenims, kurie – dažnai sudėtingomis aplinkybėmis – turės derinti darbą su priežiūros įsipareigojimais;

| AJ. | kadangi finansinė ir ekonominė krizė labai paveikė piliečius ir gyventojus, padidino darbų nesaugumą, skurdą, nedarbą ir socialinę atskirtį, taip apribojo galimybes gauti viešąsias ir socialines paslaugas arba užkirto tam kelią; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi finansinė ir ekonominė krizė labai paveikė piliečius ir gyventojus, padidino darbų nesaugumą, skurdą, nedarbą ir socialinę atskirtį, taip apribojo galimybes gauti viešąsias ir socialines paslaugas arba užkirto tam kelią;

| AK. | kadangi daugelio valstybių narių ilgalaikės priežiūros paslaugų politikos modeliai nepritaikyti prie senstančios visuomenės poreikių ir kadangi iki šiol dauguma valstybių narių reaguodamos į demografinius pokyčius nepriėmė politikos iniciatyvų; |
| --- | --- |

AK.

kadangi daugelio valstybių narių ilgalaikės priežiūros paslaugų politikos modeliai nepritaikyti prie senstančios visuomenės poreikių ir kadangi iki šiol dauguma valstybių narių reaguodamos į demografinius pokyčius nepriėmė politikos iniciatyvų;

| AL. | kadangi įpročiai, papročiai ir šeimų rūšys labai išsivystė, todėl neišvengiamai šiuolaikiniuose namų ūkiuose atsirado naujų priežiūros ir paramos poreikių, todėl reikia daugiau namų ūkio darbuotojų, taigi šiuolaikiniuose namų ūkiuose neišvengiamai atsirado nauji priežiūros paslaugų ir paramos poreikiai, ypač moterims dirbant ne namuose ir vienišų tėvų šeimose; |
| --- | --- |

AL.

kadangi įpročiai, papročiai ir šeimų rūšys labai išsivystė, todėl neišvengiamai šiuolaikiniuose namų ūkiuose atsirado naujų priežiūros ir paramos poreikių, todėl reikia daugiau namų ūkio darbuotojų, taigi šiuolaikiniuose namų ūkiuose neišvengiamai atsirado nauji priežiūros paslaugų ir paramos poreikiai, ypač moterims dirbant ne namuose ir vienišų tėvų šeimose;

| AM. | kadangi slaugytini arba prižiūrėtini asmenys gyvena ir vietovėse, kuriose trūksta viešųjų paslaugų, kurios yra izoliuotos arba kuriose yra susiklosčiusios kitos aplinkybės, dėl kurių sunku gauti profesionalių priežiūros paslaugų arba viešų ar privačių slaugymo ir priežiūros įstaigų paslaugų, ir kadangi šiuos asmenis galbūt prižiūri tik neprofesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kurie dažnai, bet ne visada, yra šeimos nariai; |
| --- | --- |

AM.

kadangi slaugytini arba prižiūrėtini asmenys gyvena ir vietovėse, kuriose trūksta viešųjų paslaugų, kurios yra izoliuotos arba kuriose yra susiklosčiusios kitos aplinkybės, dėl kurių sunku gauti profesionalių priežiūros paslaugų arba viešų ar privačių slaugymo ir priežiūros įstaigų paslaugų, ir kadangi šiuos asmenis galbūt prižiūri tik neprofesionalūs priežiūros paslaugų teikėjai, kurie dažnai, bet ne visada, yra šeimos nariai;

| AN. | kadangi nemažai valstybių narių nepakanka visuotinai prieinamų kokybiškos priežiūros paslaugų, nepriklausomai nuo pajamų, t. y. paslaugomis turi galėti naudotis visi jų naudotojai ir jų šeimos nariai ir jos turi būti įperkamos; |
| --- | --- |

AN.

kadangi nemažai valstybių narių nepakanka visuotinai prieinamų kokybiškos priežiūros paslaugų, nepriklausomai nuo pajamų, t. y. paslaugomis turi galėti naudotis visi jų naudotojai ir jų šeimos nariai ir jos turi būti įperkamos;

| AO. | kadangi ilgėja eilės norint gauti paramos ir priežiūros paslaugas, vis labiau bus naudojamasi namų ūkio darbuotojais ir priežiūros paslaugų teikėjais, o nuo jų priklausomi asmenys dažnai pasmerkiami skurdui ir socialinei atskirčiai; |
| --- | --- |

AO.

kadangi ilgėja eilės norint gauti paramos ir priežiūros paslaugas, vis labiau bus naudojamasi namų ūkio darbuotojais ir priežiūros paslaugų teikėjais, o nuo jų priklausomi asmenys dažnai pasmerkiami skurdui ir socialinei atskirčiai;

| AP. | kadangi tinkama neįgaliųjų, vyresnio amžiaus žmonių, ligonių, priklausomų asmenų ir nepilnamečių apsauga yra pagrindinis ES principas ir kadangi darbas namų ūkyje ir priežiūros darbas yra esminis sektorius jų apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

AP.

kadangi tinkama neįgaliųjų, vyresnio amžiaus žmonių, ligonių, priklausomų asmenų ir nepilnamečių apsauga yra pagrindinis ES principas ir kadangi darbas namų ūkyje ir priežiūros darbas yra esminis sektorius jų apsaugai užtikrinti;

| AQ. | kadangi teisė į įvairias namuose, gyvenamojoje vietoje teikiamas ir kitas bendruomenės paramos paslaugas, įskaitant asmeninę pagalbą, yra įtvirtinta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 19 ir 26 straipsniuose; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi teisė į įvairias namuose, gyvenamojoje vietoje teikiamas ir kitas bendruomenės paramos paslaugas, įskaitant asmeninę pagalbą, yra įtvirtinta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 19 ir 26 straipsniuose;

| AR. | kadangi įperkamos namų ūkio darbuotojos ir priežiūros paslaugų teikėjos atlieka svarbų ekonominį ir socialinį vaidmenį, nes atlaisvina kitas moteris, kurios gali siekti karjeros, naudotis socialiniu gyvenimu, padeda jų paslaugomis besinaudojantiems asmenims geriau suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, o daugeliui jų – ir įsitraukti į darbo rinką; |
| --- | --- |

AR.

kadangi įperkamos namų ūkio darbuotojos ir priežiūros paslaugų teikėjos atlieka svarbų ekonominį ir socialinį vaidmenį, nes atlaisvina kitas moteris, kurios gali siekti karjeros, naudotis socialiniu gyvenimu, padeda jų paslaugomis besinaudojantiems asmenims geriau suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, o daugeliui jų – ir įsitraukti į darbo rinką;

| AS. | kadangi šis sektorius ekonomiškai svarbus, nes jis teikia įsidarbinimo galimybes daugeliui darbuotojų, pirmiausia žemos kvalifikacijos darbuotojams; |
| --- | --- |

AS.

kadangi šis sektorius ekonomiškai svarbus, nes jis teikia įsidarbinimo galimybes daugeliui darbuotojų, pirmiausia žemos kvalifikacijos darbuotojams;

| AT. | kadangi namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektoriuje sukuriama daug darbo vietų; kadangi šios darbo vietos turi būti kokybiškos, nes dėl šiame sektoriuje atliekamo darbo daugeliui žmonių sudaromos sąlygos būti ekonominiu ir socialiniu atžvilgiu aktyviems už namų ūkio ribų; |
| --- | --- |

AT.

kadangi namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektoriuje sukuriama daug darbo vietų; kadangi šios darbo vietos turi būti kokybiškos, nes dėl šiame sektoriuje atliekamo darbo daugeliui žmonių sudaromos sąlygos būti ekonominiu ir socialiniu atžvilgiu aktyviems už namų ūkio ribų;

| AU. | kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse paplitusi praktika samdyti namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus yra sudarant dvišales sutartis tarp darbuotojo ir namų ūkio savininko ar priklausomo asmens, o ne oficialiomis priemonėmis, pavyzdžiui, kreipiantis į valstybės struktūras, įmones ar kitą verslą; |
| --- | --- |

AU.

kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse paplitusi praktika samdyti namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus yra sudarant dvišales sutartis tarp darbuotojo ir namų ūkio savininko ar priklausomo asmens, o ne oficialiomis priemonėmis, pavyzdžiui, kreipiantis į valstybės struktūras, įmones ar kitą verslą;

| AV. | kadangi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai turi teisę į padorų gyvenimą, kad būtų atsižvelgiama į jų poreikius turėti gerą darbą, derinti šeimą ir darbą, visų pirma kalbant apie namų ūkio darbuotojus, gyvenančius tuose namuose, taip pat jie turi turėti tas pačias socialines bei darbo teises kaip ir kiti darbuotojai; |
| --- | --- |

AV.

kadangi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai turi teisę į padorų gyvenimą, kad būtų atsižvelgiama į jų poreikius turėti gerą darbą, derinti šeimą ir darbą, visų pirma kalbant apie namų ūkio darbuotojus, gyvenančius tuose namuose, taip pat jie turi turėti tas pačias socialines bei darbo teises kaip ir kiti darbuotojai;

| AW. | kadangi TDO konvencija Nr. 189 ir rekomendacija Nr. 201 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams yra istorinis tarptautinių standartų rinkinys, kuriuo siekiama gerinti dešimčių milijonų namų ūkio darbuotojų darbo sąlygas visame pasaulyje; kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų yra moterys, o TDO konvencijoje Nr. 189 nustatyti nauji standartai yra svarbus žingsnis didinant lyčių lygybę darbo srityje ir užtikrinant teisės aktuose numatytas lygias moterų teises ir apsaugą; kadangi iki šiol iš 22 šią konvenciją ratifikavusių šalių tik 6 ES yra valstybės narės (Airija, Belgija, Italija, Portugalija, Suomija ir Vokietija); |
| --- | --- |

AW.

kadangi TDO konvencija Nr. 189 ir rekomendacija Nr. 201 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams yra istorinis tarptautinių standartų rinkinys, kuriuo siekiama gerinti dešimčių milijonų namų ūkio darbuotojų darbo sąlygas visame pasaulyje; kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų yra moterys, o TDO konvencijoje Nr. 189 nustatyti nauji standartai yra svarbus žingsnis didinant lyčių lygybę darbo srityje ir užtikrinant teisės aktuose numatytas lygias moterų teises ir apsaugą; kadangi iki šiol iš 22 šią konvenciją ratifikavusių šalių tik 6 ES yra valstybės narės (Airija, Belgija, Italija, Portugalija, Suomija ir Vokietija);

| AX. | kadangi TDO konvencija 189 siekiama numatyti teisinę namų ūkio darbuotojų apsaugą, užtikrinti visų namų ūkio darbuotojų teises ir užkirsti kelią pažeidimams bei išnaudojimui; |
| --- | --- |

AX.

kadangi TDO konvencija 189 siekiama numatyti teisinę namų ūkio darbuotojų apsaugą, užtikrinti visų namų ūkio darbuotojų teises ir užkirsti kelią pažeidimams bei išnaudojimui;

| AY. | kadangi 48 valstybės jau ratifikavo 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, 18 – ją pasirašė, tačiau nei viena ES valstybė narė iki šiol jos nei pasirašė, nei ratifikavo; |
| --- | --- |

AY.

kadangi 48 valstybės jau ratifikavo 1990 m. Tarptautinę konvenciją dėl visų migruojančiųjų darbuotojų ir jų šeimų narių teisių apsaugos, 18 – ją pasirašė, tačiau nei viena ES valstybė narė iki šiol jos nei pasirašė, nei ratifikavo;

| AZ. | kadangi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai labai prisideda prie socialinės apsaugos sistemos, tačiau į jų vaidmenį dažnai nepakankamai atsižvelgiama, jis nesuvokiamas arba ignoruojamas diskutuojant apie šios srities reformas; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai labai prisideda prie socialinės apsaugos sistemos, tačiau į jų vaidmenį dažnai nepakankamai atsižvelgiama, jis nesuvokiamas arba ignoruojamas diskutuojant apie šios srities reformas;

| BA. | kadangi namų ūkio darbuotojų arba priežiūros paslaugų teikėjų darbo santykiai įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi: nuo mažai apmokamų, nedeklaruotų darbuotojų, dokumentų neturinčių ir sutarčių neturinčių darbuotojų migrantų iki darbo namų ūkyje ir priežiūros paslaugų, kurios teikiamos kaip viešosios socialinės paslaugos arba privačiosios socialinės paslaugos, kurias teikia įmonės, agentūros, asociacijos ir kooperatyvai, arba kurios teikiamos tiesiogiai įdarbinus privatiems subjektams; |
| --- | --- |

BA.

kadangi namų ūkio darbuotojų arba priežiūros paslaugų teikėjų darbo santykiai įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi: nuo mažai apmokamų, nedeklaruotų darbuotojų, dokumentų neturinčių ir sutarčių neturinčių darbuotojų migrantų iki darbo namų ūkyje ir priežiūros paslaugų, kurios teikiamos kaip viešosios socialinės paslaugos arba privačiosios socialinės paslaugos, kurias teikia įmonės, agentūros, asociacijos ir kooperatyvai, arba kurios teikiamos tiesiogiai įdarbinus privatiems subjektams;

| BB. | kadangi ES darbo namų ūkyje ir ypač priežiūros paslaugų sektoriuje dirba ir vyrai, kuriems taip pat reikalinga tokia pat apsauga ir parama, užkertant kelią bet kokios rūšies diskriminacijai dėl lyties ir užtikrinant vienodas galimybes darbo rinkoje, kaip atitinkamai nustatyta SESV 19 ir 153 straipsniuose; |
| --- | --- |

BB.

kadangi ES darbo namų ūkyje ir ypač priežiūros paslaugų sektoriuje dirba ir vyrai, kuriems taip pat reikalinga tokia pat apsauga ir parama, užkertant kelią bet kokios rūšies diskriminacijai dėl lyties ir užtikrinant vienodas galimybes darbo rinkoje, kaip atitinkamai nustatyta SESV 19 ir 153 straipsniuose;

| BC. | kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų darbdavių nežino pagrindinių savo pareigų ir teisių; |
| --- | --- |

BC.

kadangi dauguma namų ūkio darbuotojų darbdavių nežino pagrindinių savo pareigų ir teisių;

| BD. | kadangi darbo inspekcijos dažnai neapima darbo namų ūkiuose, nes daugelyje valstybių narių nėra pakankamos šio sektoriaus stebėsenos; |
| --- | --- |

BD.

kadangi darbo inspekcijos dažnai neapima darbo namų ūkiuose, nes daugelyje valstybių narių nėra pakankamos šio sektoriaus stebėsenos;

| BE. | kadangi sudėtinga kreiptis į teismą dėl darbo teisės pažeidimų ir patyrus išnaudojimą; kadangi izoliacija darbe ir sunkumai gaunant teisinę pagalbą gali būti pagrindinės kliūtys, kylančios migrantams, namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams, esantiems ar dirbantiems nelegaliai; |
| --- | --- |

BE.

kadangi sudėtinga kreiptis į teismą dėl darbo teisės pažeidimų ir patyrus išnaudojimą; kadangi izoliacija darbe ir sunkumai gaunant teisinę pagalbą gali būti pagrindinės kliūtys, kylančios migrantams, namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams, esantiems ar dirbantiems nelegaliai;

| BF. | kadangi į dabartinės Darbuotojų saugos ir sveikatos direktyvos (Direktyvos 89/391/EEB) taikymo sritį patenka oficialiai įdarbinti namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai, išskyrus tiesiogiai privačių namų ūkių įdarbintus darbuotojus; |
| --- | --- |

BF.

kadangi į dabartinės Darbuotojų saugos ir sveikatos direktyvos (Direktyvos 89/391/EEB) taikymo sritį patenka oficialiai įdarbinti namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai, išskyrus tiesiogiai privačių namų ūkių įdarbintus darbuotojus;

| 1. | mano, kad reikia bendrai ES pripažinti, jog namų ūkio darbuotojų darbas yra tikras darbas ir turi savo vertę, nes pripažinus šį profesinį sektorių turėtų sumažėti nedeklaruojamo darbo ir būtų skatinama socialinė integracija, todėl ragina ES ir valstybes nares parengti bendras namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų teikimo taisykles; |
| --- | --- |

1.

mano, kad reikia bendrai ES pripažinti, jog namų ūkio darbuotojų darbas yra tikras darbas ir turi savo vertę, nes pripažinus šį profesinį sektorių turėtų sumažėti nedeklaruojamo darbo ir būtų skatinama socialinė integracija, todėl ragina ES ir valstybes nares parengti bendras namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų teikimo taisykles;

| 2. | ragina Komisiją pateikti politikos priemones namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų srityje, kurias sudarytų iniciatyvos, kuriose būtų nustatytos abiem sektoriams taikomos kokybės gairės; mano, kad šiose iniciatyvose reikėtų atkreipti dėmesį į:






  a) | pagrindinių veiksmų siekiant namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas įvardyti kaip profesiją nustatymą, taip pripažįstant ir standartizuojant atitinkamas profesijas ir įgūdžių bei karjeros raidą, įskaitant teises, įgytas dirbant pagal konkrečios valstybės narės reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

2.

ragina Komisiją pateikti politikos priemones namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų srityje, kurias sudarytų iniciatyvos, kuriose būtų nustatytos abiem sektoriams taikomos kokybės gairės; mano, kad šiose iniciatyvose reikėtų atkreipti dėmesį į:

a)

pagrindinių veiksmų siekiant namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas įvardyti kaip profesiją nustatymą, taip pripažįstant ir standartizuojant atitinkamas profesijas ir įgūdžių bei karjeros raidą, įskaitant teises, įgytas dirbant pagal konkrečios valstybės narės reikalavimus;

| b) | nedelsiant pasiūlyti priežiūros paslaugų teikėjų direktyvą ir neprofesionalių priežiūros paslaugų teikėjų statuso pripažinimo sistemą, pagal kurią jiems priežiūros teikimo laikotarpiu būtų mokamas atlyginimas, taikomi būtiniausi socialinės apsaugos standartai ir teikiama parama: rengiami mokymai ir imamasi konkrečių veiksmų, siekiant padėti jiems gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

b)

nedelsiant pasiūlyti priežiūros paslaugų teikėjų direktyvą ir neprofesionalių priežiūros paslaugų teikėjų statuso pripažinimo sistemą, pagal kurią jiems priežiūros teikimo laikotarpiu būtų mokamas atlyginimas, taikomi būtiniausi socialinės apsaugos standartai ir teikiama parama: rengiami mokymai ir imamasi konkrečių veiksmų, siekiant padėti jiems gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas;

| 3. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą įgyvendinant iniciatyvą „Nauja pradžia dirbantiems tėvams ir priežiūros paslaugų teikėjams“; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą įgyvendinant iniciatyvą „Nauja pradžia dirbantiems tėvams ir priežiūros paslaugų teikėjams“;

| 4. | ragina valstybes nares reikalauti profesinių kvalifikacijų tam tikrų kategorijų darbui namų ūkyje (vyresnio amžiaus žmonių, vaikų, neįgaliųjų priežiūra), kuriam reikalinga speciali kompetencija ir kvalifikacija; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares reikalauti profesinių kvalifikacijų tam tikrų kategorijų darbui namų ūkyje (vyresnio amžiaus žmonių, vaikų, neįgaliųjų priežiūra), kuriam reikalinga speciali kompetencija ir kvalifikacija;

| 5. | mano, kad darbo namų ūkyje ir priežiūros paslaugų sektoriuje ir šiam sektoriui profesionalėjant gali būti sukurtos naujos darbo vietos ir augimas, todėl už jį reikia tinkamai atlyginti; mano, kad sprendimai turėtų būti socialinių inovacijų modelio dalis |
| --- | --- |

5.

mano, kad darbo namų ūkyje ir priežiūros paslaugų sektoriuje ir šiam sektoriui profesionalėjant gali būti sukurtos naujos darbo vietos ir augimas, todėl už jį reikia tinkamai atlyginti; mano, kad sprendimai turėtų būti socialinių inovacijų modelio dalis

| 6. | mano, kad dėl namų ūkio darbuotojų profesionalumo padidės sektoriaus patrauklumas, teikiamų paslaugų kokybė ir bus skatinamas padorus ir pripažįstamas darbas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad dėl namų ūkio darbuotojų profesionalumo padidės sektoriaus patrauklumas, teikiamų paslaugų kokybė ir bus skatinamas padorus ir pripažįstamas darbas;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu skatinti namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų įgūdžių ir kvalifikacijos pripažinimą, taip siekiant suteikti jiems daugiau profesinio vystymosi galimybių, taip pat pasiūlyti specialius mokymus darbuotojams, prižiūrintiems pagyvenusius asmenis bei vaikus, norint paskatinti kurti kokybiškas darbo vietas, kuriomis būtų užtikrinamas kokybiškas užimtumas ir geresnės darbo sąlygos, įskaitant oficialių sutarčių sudarymą, galimybę mokytis ir didesnį socialinį pripažinimą; pripažįsta, kad svarbu užtikrinti įgytos patirties, įgūdžių ir kvalifikacijos pripažinimą bei patvirtinimą, taip pat skatinti profesinį vystymąsi; mano, kad norint to pasiekti ypač svarbu parengti mokymo ir žinių atnaujinimo kursus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu skatinti namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų įgūdžių ir kvalifikacijos pripažinimą, taip siekiant suteikti jiems daugiau profesinio vystymosi galimybių, taip pat pasiūlyti specialius mokymus darbuotojams, prižiūrintiems pagyvenusius asmenis bei vaikus, norint paskatinti kurti kokybiškas darbo vietas, kuriomis būtų užtikrinamas kokybiškas užimtumas ir geresnės darbo sąlygos, įskaitant oficialių sutarčių sudarymą, galimybę mokytis ir didesnį socialinį pripažinimą; pripažįsta, kad svarbu užtikrinti įgytos patirties, įgūdžių ir kvalifikacijos pripažinimą bei patvirtinimą, taip pat skatinti profesinį vystymąsi; mano, kad norint to pasiekti ypač svarbu parengti mokymo ir žinių atnaujinimo kursus;

| 8. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares nustatyti sistemas, kurios palengvintų formalaus statuso suteikimą, mokymąsi, nuolatinį gebėjimų ir kvalifikacijos tobulinimą ir namų ūkio ir priežiūros paslaugų teikėjų (moterų) kvalifikacijos pripažinimą, prireikus įtraukiant raštingumo ugdymą, siekiant pagerinti jų asmeninio, profesinio ir darbo srities tobulėjimo galimybes; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares nustatyti sistemas, kurios palengvintų formalaus statuso suteikimą, mokymąsi, nuolatinį gebėjimų ir kvalifikacijos tobulinimą ir namų ūkio ir priežiūros paslaugų teikėjų (moterų) kvalifikacijos pripažinimą, prireikus įtraukiant raštingumo ugdymą, siekiant pagerinti jų asmeninio, profesinio ir darbo srities tobulėjimo galimybes;

| 9. | prašo valstybių narių kol kas reglamentuoti visus darbo santykius tarp namų ūkių turėtojų, kurie yra darbdaviai, ir darbuotojų, teikiančių mokamas paslaugas darbdavių namų ūkiuose; |
| --- | --- |

9.

prašo valstybių narių kol kas reglamentuoti visus darbo santykius tarp namų ūkių turėtojų, kurie yra darbdaviai, ir darbuotojų, teikiančių mokamas paslaugas darbdavių namų ūkiuose;

| 10. | ragina valstybes nares parengti specialią teisės sistemą, kad būtų galima nustatyti įvairių suinteresuotųjų šalių teises ir pareigas ir sudaryti sąlygas teisėtam ir organizuotam namų ūkio ir priežiūros paslaugų teikėjų užimtumui, siekiant suteikti teisinį tikrumą ir šio sektoriaus darbuotojams, ir jų potencialiems darbdaviams; dėl to prašo atsižvelgti į darbo sutarties ypatumus ir į tai, kad daugelis darbdavių yra privatūs asmenys, galbūt prastai išmanantys teisinius formalumus; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares parengti specialią teisės sistemą, kad būtų galima nustatyti įvairių suinteresuotųjų šalių teises ir pareigas ir sudaryti sąlygas teisėtam ir organizuotam namų ūkio ir priežiūros paslaugų teikėjų užimtumui, siekiant suteikti teisinį tikrumą ir šio sektoriaus darbuotojams, ir jų potencialiems darbdaviams; dėl to prašo atsižvelgti į darbo sutarties ypatumus ir į tai, kad daugelis darbdavių yra privatūs asmenys, galbūt prastai išmanantys teisinius formalumus;

| 11. | ragina valstybes nares imtis ryžtingų veiksmų dėl darbo namų ūkiuose ir priežiūros paslaugų sektorių, teikiančių didelę pridėtinę vertę ekonomikai, pripažįstant šį darbą kaip visateisę profesinę veiklą ir užtikrinant namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų realias darbuotojų teises ir socialinę apsaugą priimant darbo teisės aktus ar pasirašant kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares imtis ryžtingų veiksmų dėl darbo namų ūkiuose ir priežiūros paslaugų sektorių, teikiančių didelę pridėtinę vertę ekonomikai, pripažįstant šį darbą kaip visateisę profesinę veiklą ir užtikrinant namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų realias darbuotojų teises ir socialinę apsaugą priimant darbo teisės aktus ar pasirašant kolektyvines sutartis;

| 12. | remia TDO konvenciją 189 dėl tinkamo ir deramo namų ūkio darbuotojų darbo, papildytą Rekomendacija Nr. 201, nes ji bendrai nagrinėja poreikį, kad darbuotojai būtų įtraukti į darbo teisės įstatymų taikymo sritį, ir reikalauja, kad jiems būtų suteiktos socialinės teisės, užtikrintas jų nediskriminavimas ir vienodas elgesys su jais; |
| --- | --- |

12.

remia TDO konvenciją 189 dėl tinkamo ir deramo namų ūkio darbuotojų darbo, papildytą Rekomendacija Nr. 201, nes ji bendrai nagrinėja poreikį, kad darbuotojai būtų įtraukti į darbo teisės įstatymų taikymo sritį, ir reikalauja, kad jiems būtų suteiktos socialinės teisės, užtikrintas jų nediskriminavimas ir vienodas elgesys su jais;

| 13. | ragina valstybes nares skubiai ratifikuoti TDO konvenciją Nr. 189 ir užtikrinti, kad ji būtų griežtai taikoma siekiant pagerinti darbo sąlygas ir įgyvendinti joje išdėstytus straipsnius, taip pat 2011 m. TDO rekomendaciją Nr. 201; primena, kad pagal TDO Konstituciją vyriausybės privalo pateikti konvenciją ir rekomendaciją savo nacionalinės teisės aktų leidėjams, kad būtų skatinama įgyvendinti šias priemones, ir kad konvencijos atveju pateikimo procedūra taip pat būtų siekiama skatinti ratifikavimą; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares skubiai ratifikuoti TDO konvenciją Nr. 189 ir užtikrinti, kad ji būtų griežtai taikoma siekiant pagerinti darbo sąlygas ir įgyvendinti joje išdėstytus straipsnius, taip pat 2011 m. TDO rekomendaciją Nr. 201; primena, kad pagal TDO Konstituciją vyriausybės privalo pateikti konvenciją ir rekomendaciją savo nacionalinės teisės aktų leidėjams, kad būtų skatinama įgyvendinti šias priemones, ir kad konvencijos atveju pateikimo procedūra taip pat būtų siekiama skatinti ratifikavimą;

| 14. | mano, kad visoms valstybėms narėms ratifikavus konvenciją būtų gerokai pasistūmėta į priekį žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje, taip pat būtų pasiųstas stiprus politinis signalas dėl bet kokio smurto prieš darbuotojus, ypač namų ūkio darbuotojas moteris, išnaudojimo ir priekabiavimo panaikinimo; |
| --- | --- |

14.

mano, kad visoms valstybėms narėms ratifikavus konvenciją būtų gerokai pasistūmėta į priekį žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos srityje, taip pat būtų pasiųstas stiprus politinis signalas dėl bet kokio smurto prieš darbuotojus, ypač namų ūkio darbuotojas moteris, išnaudojimo ir priekabiavimo panaikinimo;

| 15. | ragina valstybes nares namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus įtraukti į visų nacionalinių darbo, sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos, draudimo ir nediskriminavimo teisės aktų taikymo sritį pripažįstant jį indėlį į ekonomiką ir visuomenę; atitinkamai ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti direktyvas, kuriose kalbant apie darbuotojams suteiktas teises neminimi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus įtraukti į visų nacionalinių darbo, sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos, draudimo ir nediskriminavimo teisės aktų taikymo sritį pripažįstant jį indėlį į ekonomiką ir visuomenę; atitinkamai ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti direktyvas, kuriose kalbant apie darbuotojams suteiktas teises neminimi namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai;

| 16. | pripažįsta kai kurių valstybių narių nenorą reglamentuoti privačią sritį; tačiau mano, kad veiksmų nesiėmimas brangiai kainuos visuomenei ir susijusiems darbuotojams; pabrėžia, kad dėl prognozuojamo priežiūros paslaugų teikėjų paklausos augimo, pirmiausia namų ūkiuose, šie teisės aktai yra būtini, siekiant visapusiškai apsaugoti minėtuosius darbuotojus; todėl ragina valstybes nares kartu su socialiniais partneriais imtis priemonių, kad būtų sukurta tinkama ir derama patikrinimų sistema, atitinkanti TDO konvencijos Nr. 189 17 straipsnį, ir skiriamos atitinkamos nuobaudos už darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų ir reglamentų pažeidimus; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta kai kurių valstybių narių nenorą reglamentuoti privačią sritį; tačiau mano, kad veiksmų nesiėmimas brangiai kainuos visuomenei ir susijusiems darbuotojams; pabrėžia, kad dėl prognozuojamo priežiūros paslaugų teikėjų paklausos augimo, pirmiausia namų ūkiuose, šie teisės aktai yra būtini, siekiant visapusiškai apsaugoti minėtuosius darbuotojus; todėl ragina valstybes nares kartu su socialiniais partneriais imtis priemonių, kad būtų sukurta tinkama ir derama patikrinimų sistema, atitinkanti TDO konvencijos Nr. 189 17 straipsnį, ir skiriamos atitinkamos nuobaudos už darbuotojų saugos ir sveikatos teisės aktų ir reglamentų pažeidimus;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti ir įgyvendinti atitinkamą darbuotojų sveikatos ir saugos lygį, pvz., motinystės apsaugą, ir imtis veiksmų, kad būtų vykdoma nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių sužalojimų ar ligų prevencija; pabrėžia, kad reikia pagerinti šiame sektoriuje jau dirbančių asmenų standartus rengiant į praktiką nukreiptus mokymus ir taikant perkvalifikavimo programas; laikosi nuomonės, kad tokiuose mokymuose turėtų būti aiškinama, kaip išvengti su laikysena ir judesiais susijusios rizikos, biologinės ir cheminės rizikos, taip pat kaip naudotis pagalbinėmis technologijomis; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti ir įgyvendinti atitinkamą darbuotojų sveikatos ir saugos lygį, pvz., motinystės apsaugą, ir imtis veiksmų, kad būtų vykdoma nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių sužalojimų ar ligų prevencija; pabrėžia, kad reikia pagerinti šiame sektoriuje jau dirbančių asmenų standartus rengiant į praktiką nukreiptus mokymus ir taikant perkvalifikavimo programas; laikosi nuomonės, kad tokiuose mokymuose turėtų būti aiškinama, kaip išvengti su laikysena ir judesiais susijusios rizikos, biologinės ir cheminės rizikos, taip pat kaip naudotis pagalbinėmis technologijomis;

| 18. | mano, kad itin svarbu kovoti su darbu be garantijų ir nedeklaruotu darbu, nes šis reiškinys labai neigiamai veikia namų ūkio darbuotojus, įskaitant migrantes darbuotojas, pablogindamas jų pažeidžiamą padėtį; pabrėžia, kad svarbu tokios praktikos, taip pat vaikų darbo netoleruoti ir griežtai patraukti baudžiamojon atsakomybėn bei nubausti darbdavius; atsižvelgdamas į tai palaiko idėją, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai būtų įtraukti į Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformą; primena, kad dirbdami nedeklaruotą darbą jie netenka socialinio draudimo ir kyla pavojus jų saugai bei sveikatai darbo vietoje; todėl tikisi, kad Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma užkirs kelią nedeklaruojamam darbui ir nuo jo atgrasys, nes šešėlinė ekonomika nesuteikia darbo vietos garantijų, turi neigiamą poveikį priežiūros kokybei ir daugelio nedeklaruojamas priežiūros paslaugas teikiančių asmenų darbo sąlygoms, kelia grėsmę socialinės apsaugos sistemos tvarumui ir sumažina įplaukas į valstybės biudžetą dėl nesumokamų mokesčių; |
| --- | --- |

18.

mano, kad itin svarbu kovoti su darbu be garantijų ir nedeklaruotu darbu, nes šis reiškinys labai neigiamai veikia namų ūkio darbuotojus, įskaitant migrantes darbuotojas, pablogindamas jų pažeidžiamą padėtį; pabrėžia, kad svarbu tokios praktikos, taip pat vaikų darbo netoleruoti ir griežtai patraukti baudžiamojon atsakomybėn bei nubausti darbdavius; atsižvelgdamas į tai palaiko idėją, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai būtų įtraukti į Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformą; primena, kad dirbdami nedeklaruotą darbą jie netenka socialinio draudimo ir kyla pavojus jų saugai bei sveikatai darbo vietoje; todėl tikisi, kad Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platforma užkirs kelią nedeklaruojamam darbui ir nuo jo atgrasys, nes šešėlinė ekonomika nesuteikia darbo vietos garantijų, turi neigiamą poveikį priežiūros kokybei ir daugelio nedeklaruojamas priežiūros paslaugas teikiančių asmenų darbo sąlygoms, kelia grėsmę socialinės apsaugos sistemos tvarumui ir sumažina įplaukas į valstybės biudžetą dėl nesumokamų mokesčių;

| 19. | ragina valstybes nares investuoti į daugiau ir geresnių priemonių, skirtų nelegalaus darbo prevencijai, nustatymui ir kovai su juo namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektoriuje, pirmiausia siekiant išvengti prekybos žmonėmis ir išnaudojimo darbe atvejų, taip pat siekiant nustatyti įmones, kurios teikia namų ūkio ir priežiūros paslaugas, naudodamosi nedeklaruojamu ir fiktyviu savarankišku darbu, taip siekiant apsaugoti darbuotojus ir paskatinti perėjimą nuo nedeklaruojamo prie deklaruojamo darbo suteikiant geresnę apsaugą ir taikant geresnius ir lankstesnius kontrolės bei tikrinimo mechanizmus; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares investuoti į daugiau ir geresnių priemonių, skirtų nelegalaus darbo prevencijai, nustatymui ir kovai su juo namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektoriuje, pirmiausia siekiant išvengti prekybos žmonėmis ir išnaudojimo darbe atvejų, taip pat siekiant nustatyti įmones, kurios teikia namų ūkio ir priežiūros paslaugas, naudodamosi nedeklaruojamu ir fiktyviu savarankišku darbu, taip siekiant apsaugoti darbuotojus ir paskatinti perėjimą nuo nedeklaruojamo prie deklaruojamo darbo suteikiant geresnę apsaugą ir taikant geresnius ir lankstesnius kontrolės bei tikrinimo mechanizmus;

| 20. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai teisėtų galimybių norint migruoti į ES ir parengti tikslines teisėtos migracijos programas; pabrėžia, kad valstybės narės turi sudaryti dvišalius susitarimus su tomis šalimis, iš kurių atvyksta statistiškai daugiausiai namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų, siekiant reglamentuoti siuntimo ir priėmimo srautus, taip padėti kovoti su prekybos žmonėmis ir priverstinio darbo tinklais taip pat atgrasant nuo socialinio dempingo; ragina valstybes nares ratifikuoti 1999 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų pakankamai teisėtų galimybių norint migruoti į ES ir parengti tikslines teisėtos migracijos programas; pabrėžia, kad valstybės narės turi sudaryti dvišalius susitarimus su tomis šalimis, iš kurių atvyksta statistiškai daugiausiai namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų, siekiant reglamentuoti siuntimo ir priėmimo srautus, taip padėti kovoti su prekybos žmonėmis ir priverstinio darbo tinklais taip pat atgrasant nuo socialinio dempingo; ragina valstybes nares ratifikuoti 1999 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Tarptautinę konvenciją dėl darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ankstesne patirtimi pagrįstų sistemų įteisinimą siekiant sumažinti galimybes nelegaliai dirbantiems imigrantams darbuotojams patirti išnaudojimą; prašo valstybių narių remti ir saugoti nedeklaruojamą darbą dirbančius namų ūkio darbuotojus ar priežiūros paslaugų darbuotus, jeigu jie nusprendė išeiti iš užburto nelegalaus darbo rato; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ankstesne patirtimi pagrįstų sistemų įteisinimą siekiant sumažinti galimybes nelegaliai dirbantiems imigrantams darbuotojams patirti išnaudojimą; prašo valstybių narių remti ir saugoti nedeklaruojamą darbą dirbančius namų ūkio darbuotojus ar priežiūros paslaugų darbuotus, jeigu jie nusprendė išeiti iš užburto nelegalaus darbo rato;

| 22. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti bylų dėl prekybos žmonėmis siekiant juos išnaudoti, tiksliau namų ūkio darbuose, tyrimus ir patobulinti šių aukų tapatybės nustatymo ir apsaugos priemones, taip pat NVO, profesines sąjungas, valstybės institucijas ir visus piliečius įtraukti į prekybos žmonėmis ir sunkaus išnaudojimo reiškinio nustatymo procesą; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skatinti bylų dėl prekybos žmonėmis siekiant juos išnaudoti, tiksliau namų ūkio darbuose, tyrimus ir patobulinti šių aukų tapatybės nustatymo ir apsaugos priemones, taip pat NVO, profesines sąjungas, valstybės institucijas ir visus piliečius įtraukti į prekybos žmonėmis ir sunkaus išnaudojimo reiškinio nustatymo procesą;

| 23. | prašo Europos Komisijos ir valstybių narių numatyti daugiau priemonių ir mechanizmų siekiant kovoti su prekyba žmonėmis, pavyzdžiui, nukreipimo mechanizmą arba laikiną leidimą gyventi šalyje, ir persvarstyti juos siekiant išplėsti jų taikymo sritį sunkaus išnaudojimo darbe atvejams, nesusijusiems su prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

23.

prašo Europos Komisijos ir valstybių narių numatyti daugiau priemonių ir mechanizmų siekiant kovoti su prekyba žmonėmis, pavyzdžiui, nukreipimo mechanizmą arba laikiną leidimą gyventi šalyje, ir persvarstyti juos siekiant išplėsti jų taikymo sritį sunkaus išnaudojimo darbe atvejams, nesusijusiems su prekyba žmonėmis;

| 24. | ragina valstybes nares pagal TDO konvencijos Nr. 189 17 straipsnį nustatyti veiksmingus ir prieinamus skundų teikimo mechanizmus ir priemones, užtikrinančias atitiktį nacionalinės teisės aktams ir namų ūkio darbuotojų apsaugos reglamentams; be to, ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti darbo inspekcijų, teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir nuobaudų priemones, deramai atsižvelgiant į darbo namų ūkyje ypatumus, laikantis nacionalinių teisės aktų ir reglamentų. prašo tokiose priemonėse nurodyti sąlygas, kurioms esant gali būti leista patekti į namų ūkio patalpas, deramai gerbiant teisę į privatumą, kiek tai suderinama su nacionalinės teisės aktais ir reglamentais; prašo valstybes nares laikantis nacionalinės teisės aktų nustatyti mechanizmus, kuriuos pasitelkus būtų veiksmingai galima spręsti piktnaudžiavimo problemas, pvz., surengti patikrinimą namuose, jei yra pagrįstų įtarimų dėl piktnaudžiavimo; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares pagal TDO konvencijos Nr. 189 17 straipsnį nustatyti veiksmingus ir prieinamus skundų teikimo mechanizmus ir priemones, užtikrinančias atitiktį nacionalinės teisės aktams ir namų ūkio darbuotojų apsaugos reglamentams; be to, ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti darbo inspekcijų, teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir nuobaudų priemones, deramai atsižvelgiant į darbo namų ūkyje ypatumus, laikantis nacionalinių teisės aktų ir reglamentų. prašo tokiose priemonėse nurodyti sąlygas, kurioms esant gali būti leista patekti į namų ūkio patalpas, deramai gerbiant teisę į privatumą, kiek tai suderinama su nacionalinės teisės aktais ir reglamentais; prašo valstybes nares laikantis nacionalinės teisės aktų nustatyti mechanizmus, kuriuos pasitelkus būtų veiksmingai galima spręsti piktnaudžiavimo problemas, pvz., surengti patikrinimą namuose, jei yra pagrįstų įtarimų dėl piktnaudžiavimo;

| 25. | reiškia susirūpinimą dėl nepakankamos namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų, už kurias atsakingos įmonės arba įdarbinimo agentūros, kontrolės, stebėsenos ir priežiūros, ir primena, kad reikia padidinti viešojo sektoriaus inspektorių ir inspekcijų skaičių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymų; |
| --- | --- |

25.

reiškia susirūpinimą dėl nepakankamos namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų, už kurias atsakingos įmonės arba įdarbinimo agentūros, kontrolės, stebėsenos ir priežiūros, ir primena, kad reikia padidinti viešojo sektoriaus inspektorių ir inspekcijų skaičių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įstatymų;

| 26. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir ieškant novatoriškų būdų, kad gerbiant privatumą, ypač privačius namus, į kuriuos inspektoriai negalėtų patekti be teismo orderio, ir tinkamai apmokant bei instruktuojant inspektorius, būtų tikrinama siekiant pašalinti netinkamą elgesį, išnaudojimą, įskaitant finansinį išnaudojimą, ir smurto bei seksualinio išnaudojimo, susijusio su namų ūkio darbuotojais, atvejus; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir ieškant novatoriškų būdų, kad gerbiant privatumą, ypač privačius namus, į kuriuos inspektoriai negalėtų patekti be teismo orderio, ir tinkamai apmokant bei instruktuojant inspektorius, būtų tikrinama siekiant pašalinti netinkamą elgesį, išnaudojimą, įskaitant finansinį išnaudojimą, ir smurto bei seksualinio išnaudojimo, susijusio su namų ūkio darbuotojais, atvejus;

| 27. | ragina valstybes nares rengti informavimo kampanijas siekiant padidinti visuomenės ir viešųjų bei privačių institucijų supratimą apie šio darbo naudą ir padidinti jų pagarbą šiai profesijai bei pripažinti svarbų namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų darbą ir indėlį užtikrinant visuomenės veikimą; tuo pačiu ragina valstybes nares rengti kampanijas, kurios geriau informuotų apie sunkų išnaudojimą privačiuose namų ūkiuose siekiant visiškai netoleruoti šių darbuotojų išnaudojimo; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares rengti informavimo kampanijas siekiant padidinti visuomenės ir viešųjų bei privačių institucijų supratimą apie šio darbo naudą ir padidinti jų pagarbą šiai profesijai bei pripažinti svarbų namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų darbą ir indėlį užtikrinant visuomenės veikimą; tuo pačiu ragina valstybes nares rengti kampanijas, kurios geriau informuotų apie sunkų išnaudojimą privačiuose namų ūkiuose siekiant visiškai netoleruoti šių darbuotojų išnaudojimo;

| 28. | ragina valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampaniją apie namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų bei jų darbdavių teises ir pareigas, apie išnaudojimo namų ūkio sektoriuje riziką bei poveikį ir remti namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų pripažinimą; siūlo valstybėms narėms parengti gaires; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares pradėti informuotumo didinimo kampaniją apie namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų bei jų darbdavių teises ir pareigas, apie išnaudojimo namų ūkio sektoriuje riziką bei poveikį ir remti namų ūkio darbo ir priežiūros paslaugų pripažinimą; siūlo valstybėms narėms parengti gaires;

| 29. | prašo valstybių narių, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kurti ir tobulinti informavimo apie namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų teises kanalus ir visiems darbuotojams užtikrinti didžiausią įmanomą prieigą prie informacijos; šiuo tikslu rekomenduoja pasinaudoti geriausia valstybių narių patirtimi ir įsteigti regioninius ir vietinius informavimo centrus, pagalbos linijas ir sukurti interneto svetaines, kurie teiktų pagalbą ir informaciją (taip pat rengtų informacines kampanijas) apie namų ūkio ir priežiūros darbuotojų teises kiekvienoje valstybėje narėje nacionaline tos valstybės kalba ir kitomis vartojamomis kalbomis; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės organizacijos, pvz., dirbančios moterų ir migrantų teisių užtikrinimo srityse, taip pat turėtų galėti teikti šią informaciją; pažymi, kad šios priemonės turi būti parengtos taip, kad potencialius darbdavius (įskaitant šeimas ir agentūras) būtų galima supažindinti su geriausios praktikos pavyzdžiais, teikti jiems patarimų ir rekomendacijų, taip pat pasiūlyti šablonines darbo sutartis, siekiant užtikrinti, kad darbdaviai laikytųsi įsipareigojimų; |
| --- | --- |

29.

prašo valstybių narių, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, kurti ir tobulinti informavimo apie namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų teises kanalus ir visiems darbuotojams užtikrinti didžiausią įmanomą prieigą prie informacijos; šiuo tikslu rekomenduoja pasinaudoti geriausia valstybių narių patirtimi ir įsteigti regioninius ir vietinius informavimo centrus, pagalbos linijas ir sukurti interneto svetaines, kurie teiktų pagalbą ir informaciją (taip pat rengtų informacines kampanijas) apie namų ūkio ir priežiūros darbuotojų teises kiekvienoje valstybėje narėje nacionaline tos valstybės kalba ir kitomis vartojamomis kalbomis; pabrėžia, kad pilietinės visuomenės organizacijos, pvz., dirbančios moterų ir migrantų teisių užtikrinimo srityse, taip pat turėtų galėti teikti šią informaciją; pažymi, kad šios priemonės turi būti parengtos taip, kad potencialius darbdavius (įskaitant šeimas ir agentūras) būtų galima supažindinti su geriausios praktikos pavyzdžiais, teikti jiems patarimų ir rekomendacijų, taip pat pasiūlyti šablonines darbo sutartis, siekiant užtikrinti, kad darbdaviai laikytųsi įsipareigojimų;

| 30. | ragina visuose sektoriuose imtis ryžtingų veiksmų prieš įmones, kurių verslo modelis pagrįstas nelegalių darbuotojų išnaudojimu siekiant kuo labiau sumažinti veiklos išlaidas, gauti kuo daugiau pelno ir iš konkurencijos išstumti įstatymų besilaikančias įmones; |
| --- | --- |

30.

ragina visuose sektoriuose imtis ryžtingų veiksmų prieš įmones, kurių verslo modelis pagrįstas nelegalių darbuotojų išnaudojimu siekiant kuo labiau sumažinti veiklos išlaidas, gauti kuo daugiau pelno ir iš konkurencijos išstumti įstatymų besilaikančias įmones;

| 31. | pabrėžia, kad profesinės sąjungos gali atlikti labai svarbų vaidmenį organizuodamos ir informuodamos darbuotojus apie jų teises ir pareigas; pažymi, jog namų ūkio darbuotojai turi būti atstovaujami vienu balsu, kad galėtų vykdyti kolektyvines derybas dėl savo sutarčių ir ginti savo teises bei interesus; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad profesinės sąjungos gali atlikti labai svarbų vaidmenį organizuodamos ir informuodamos darbuotojus apie jų teises ir pareigas; pažymi, jog namų ūkio darbuotojai turi būti atstovaujami vienu balsu, kad galėtų vykdyti kolektyvines derybas dėl savo sutarčių ir ginti savo teises bei interesus;

| 32. | ragina socialinius partnerius ir visų pirma profesines sąjungas tinkamai atstovauti Europos ir nacionaliniu lygmenimis, vykdyti intensyvesnes nacionalinę praktiką atitinkančias sektorių kolektyvines derybas, kad būtų veiksmingai gerinamos ir užtikrinamos deramos darbo sąlygos šiuose sektoriuose; taip pat ragina profesines organizacijas, namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų vardu veikiančias organizacijas ir kitas susijusias pilietinės visuomenės organizacijas tinkamai atstovauti ir užtikrinti, kad jos iki galo suprastų iššūkius, susijusius su moterų – namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų – darbo teisių užtikrinimu; |
| --- | --- |

32.

ragina socialinius partnerius ir visų pirma profesines sąjungas tinkamai atstovauti Europos ir nacionaliniu lygmenimis, vykdyti intensyvesnes nacionalinę praktiką atitinkančias sektorių kolektyvines derybas, kad būtų veiksmingai gerinamos ir užtikrinamos deramos darbo sąlygos šiuose sektoriuose; taip pat ragina profesines organizacijas, namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų vardu veikiančias organizacijas ir kitas susijusias pilietinės visuomenės organizacijas tinkamai atstovauti ir užtikrinti, kad jos iki galo suprastų iššūkius, susijusius su moterų – namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų – darbo teisių užtikrinimu;

| 33. | apgailestauja, kad įvairiose valstybėse narėse namų ūkio darbuotojoms priežiūros paslaugų teikėjoms vis dar nepakankamai atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijose ir ragina skatinti šias darbuotojas dalyvauti profesinėse sąjungose; |
| --- | --- |

33.

apgailestauja, kad įvairiose valstybėse narėse namų ūkio darbuotojoms priežiūros paslaugų teikėjoms vis dar nepakankamai atstovaujamos profesinių sąjungų organizacijose ir ragina skatinti šias darbuotojas dalyvauti profesinėse sąjungose;

| 34. | taip pat pabrėžia, kad labai svarbu darbdavius jungti į federacijas arba kitų formų organizacijas nacionaliniu lygmeniu, nes mano, kad nesukūrus tokių darbdavių organizacijų, pastangos įteisinti namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas, taip pat pagerinti šio darbo sąlygas ir patrauklumą bus bevaisės; |
| --- | --- |

34.

taip pat pabrėžia, kad labai svarbu darbdavius jungti į federacijas arba kitų formų organizacijas nacionaliniu lygmeniu, nes mano, kad nesukūrus tokių darbdavių organizacijų, pastangos įteisinti namų ūkio darbą ir priežiūros paslaugas, taip pat pagerinti šio darbo sąlygas ir patrauklumą bus bevaisės;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis namų ūkio darbdavių vaidmuo – nepažeisti teisingų darbo standartų ir teisių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai ir darbuotojai gautų atitinkamą informaciją; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis namų ūkio darbdavių vaidmuo – nepažeisti teisingų darbo standartų ir teisių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai ir darbuotojai gautų atitinkamą informaciją;

| 36. | ragina Komisiją imtis veiksmų, būtinų siekiant geriau stebėti ir registruoti pažeidžiamus ir nevertinamą profesiją turinčius namų ūkio darbuotojus bei priežiūros paslaugų teikėjus ir siūlyti veiksmus, siekiant kovoti su šiuo reiškiniu; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją imtis veiksmų, būtinų siekiant geriau stebėti ir registruoti pažeidžiamus ir nevertinamą profesiją turinčius namų ūkio darbuotojus bei priežiūros paslaugų teikėjus ir siūlyti veiksmus, siekiant kovoti su šiuo reiškiniu;

| 37. | prašo Komisijos ir kompetentingų Europos agentūrų atlikti tyrimą, kuriame būtų palygintos skirtingos reglamentuoto namų ūkio darbo sistemos ir renkami duomenys apie padėtį valstybėse narėse; mano, kad šie duomenys turėtų būti naudingi valstybėms narėms keičiantis gerąja patirtimi, kad visų pirma būtų užtikrinta veiksminga kova su namų ūkio darbuotojų išnaudojimu; taip pat ragina Komisiją pradėti tyrimą apie priežiūros paslaugų teikėjų ir namų ūkio darbuotojų indėlį į valstybių narių socialinės apsaugos sistemas ir ekonomiką; |
| --- | --- |

37.

prašo Komisijos ir kompetentingų Europos agentūrų atlikti tyrimą, kuriame būtų palygintos skirtingos reglamentuoto namų ūkio darbo sistemos ir renkami duomenys apie padėtį valstybėse narėse; mano, kad šie duomenys turėtų būti naudingi valstybėms narėms keičiantis gerąja patirtimi, kad visų pirma būtų užtikrinta veiksminga kova su namų ūkio darbuotojų išnaudojimu; taip pat ragina Komisiją pradėti tyrimą apie priežiūros paslaugų teikėjų ir namų ūkio darbuotojų indėlį į valstybių narių socialinės apsaugos sistemas ir ekonomiką;

| 38. | ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi, siekiant stiprinti veiksmus ir poveikį; |
| --- | --- |

38.

ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi, siekiant stiprinti veiksmus ir poveikį;

| 39. | mano, kad priėmus ir pritaikius tam tikrų valstybių narių gerąją patirtį būtų galima reglamentuoti namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbą; |
| --- | --- |

39.

mano, kad priėmus ir pritaikius tam tikrų valstybių narių gerąją patirtį būtų galima reglamentuoti namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų darbą;

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti, analizuoti ir skelbti patikimus statistinius duomenis, suskirstytus pagal amžių, lytį ir pilietybę, kad būtų galima rengti argumentuotas diskusijas ir kartu ieškoti geriausių sprendimų, kaip suteikti darbo namų ūkyje sektoriui oficialų statusą, ir prašo įpareigoti Eurofond ir OSHA parengti apsaugos, skundų teikimo ir informuotumo didinimo priemones; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją ir valstybes nares rinkti, analizuoti ir skelbti patikimus statistinius duomenis, suskirstytus pagal amžių, lytį ir pilietybę, kad būtų galima rengti argumentuotas diskusijas ir kartu ieškoti geriausių sprendimų, kaip suteikti darbo namų ūkyje sektoriui oficialų statusą, ir prašo įpareigoti Eurofond ir OSHA parengti apsaugos, skundų teikimo ir informuotumo didinimo priemones;

| 41. | ragina Komisiją įtraukti diskusijas dėl namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektorių darbuotojų padėties į Užimtumo komiteto (EMCO) darbotvarkę; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją įtraukti diskusijas dėl namų ūkio ir priežiūros paslaugų sektorių darbuotojų padėties į Užimtumo komiteto (EMCO) darbotvarkę;

| 42. | ragina Komisiją ir valstybes nares, kai jos persvarsto atitinkamus teisės (ar nacionalinės teisės) aktus ir siūlo naujus, užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į namų ūkio ir priežiūros darbuotojų interesus ir paisoma nacionalinės kompetencijos; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir valstybes nares, kai jos persvarsto atitinkamus teisės (ar nacionalinės teisės) aktus ir siūlo naujus, užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į namų ūkio ir priežiūros darbuotojų interesus ir paisoma nacionalinės kompetencijos;

| 43. | pripažįsta šeimos narių, kurie užsiima priežiūros paslaugų teikimu (neoficialios priežiūros paslaugos), didelį socialinį ir ekonominį indėlį ir tai, kad sumažėjus jų teikiamų paslaugų naštai arba išaugus kainai padidėtų jų atsakomybė; |
| --- | --- |

43.

pripažįsta šeimos narių, kurie užsiima priežiūros paslaugų teikimu (neoficialios priežiūros paslaugos), didelį socialinį ir ekonominį indėlį ir tai, kad sumažėjus jų teikiamų paslaugų naštai arba išaugus kainai padidėtų jų atsakomybė;

| 44. | pažymi, kad dėl to daugėja žmonių, kurie gyvena ilgalaikės priežiūros įstaigose, taip pat toliau gilėja socialinė neįgaliųjų atskirtis Europos Sąjungoje, ir taip tiesiogiai pažeidžiami ES įsipareigojimai pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad dėl to daugėja žmonių, kurie gyvena ilgalaikės priežiūros įstaigose, taip pat toliau gilėja socialinė neįgaliųjų atskirtis Europos Sąjungoje, ir taip tiesiogiai pažeidžiami ES įsipareigojimai pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios;

| 45. | mano, kad reikia skatinti netiesioginę pagalbą namuose ir remti savarankiško gyvenimo projektus, kuriais neįgaliesiems suteikiama galimybė pasirinkti ir kreiptis į kvalifikuotus profesionalus, kurie suteiktų priežiūrą namuose, visų pirma sunkesnės negalios atvejais; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikia skatinti netiesioginę pagalbą namuose ir remti savarankiško gyvenimo projektus, kuriais neįgaliesiems suteikiama galimybė pasirinkti ir kreiptis į kvalifikuotus profesionalus, kurie suteiktų priežiūrą namuose, visų pirma sunkesnės negalios atvejais;

| 46. | pabrėžia, kad valstybės narės, teikdamos tinkamą finansavimą, turi užtikrinti didesnes galimybes gauti lengvai prieinamų, įperkamų ir kokybiškų ir integracinių vaikų priežiūros, neįgaliųjų priežiūros ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugų, taip sumažindamos priežastis šias pareigas vykdyti neformaliai ar be garantijų ir pagerindamos profesionalių priežiūros paslaugų teikėjų vykdomo darbo vertės pripažinimą; pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti paslaugas, kurios remtų šeimą ir oficialiai bei neoficialiai dirbančius priežiūros paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad valstybės narės, teikdamos tinkamą finansavimą, turi užtikrinti didesnes galimybes gauti lengvai prieinamų, įperkamų ir kokybiškų ir integracinių vaikų priežiūros, neįgaliųjų priežiūros ir vyresnio amžiaus žmonių priežiūros paslaugų, taip sumažindamos priežastis šias pareigas vykdyti neformaliai ar be garantijų ir pagerindamos profesionalių priežiūros paslaugų teikėjų vykdomo darbo vertės pripažinimą; pabrėžia, kad valstybės narės turi parengti paslaugas, kurios remtų šeimą ir oficialiai bei neoficialiai dirbančius priežiūros paslaugų teikėjus;

| 47. | ragina valstybes nares skatinti įdarbinimą socialinės priežiūros paslaugų srityje ir dirbti siekiant padidinti šio sektoriaus patrauklumą, nes jis teikia perspektyvios karjeros galimybes; |
| --- | --- |

47.

ragina valstybes nares skatinti įdarbinimą socialinės priežiūros paslaugų srityje ir dirbti siekiant padidinti šio sektoriaus patrauklumą, nes jis teikia perspektyvios karjeros galimybes;

| 48. | ragina valstybes nares investuoti sukuriant stabilius ir kokybiškus darbus namų ūkio ir priežiūros paslaugų srityse, taip pat naudojantis ES fondais, pavyzdžiui, Europos socialiniu fondu (ESF) ir ES užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI); |
| --- | --- |

48.

ragina valstybes nares investuoti sukuriant stabilius ir kokybiškus darbus namų ūkio ir priežiūros paslaugų srityse, taip pat naudojantis ES fondais, pavyzdžiui, Europos socialiniu fondu (ESF) ir ES užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI);

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir skatinti novatoriškus sprendimus ir investicijas į socialines ir sveikatos apsaugos paslaugas; jos gali suskurti daug darbo vietų, yra itin svarbios reaguojant į mūsų senstančios visuomenės poreikius ir demografinius pokyčius bendrai, taip pat būtinos norint išvengti krizės neigiamų socialinių pasekmių; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti ir skatinti novatoriškus sprendimus ir investicijas į socialines ir sveikatos apsaugos paslaugas; jos gali suskurti daug darbo vietų, yra itin svarbios reaguojant į mūsų senstančios visuomenės poreikius ir demografinius pokyčius bendrai, taip pat būtinos norint išvengti krizės neigiamų socialinių pasekmių;

| 50. | prašo Komisijos keistis informacija ir gerąją patirtimi apie tai, kaip namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų asociacijos ir kooperatyvai integruojami į ES ekonomikos modelius; |
| --- | --- |

50.

prašo Komisijos keistis informacija ir gerąją patirtimi apie tai, kaip namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų asociacijos ir kooperatyvai integruojami į ES ekonomikos modelius;

| 51. | ragina valstybes nares skatinti kurti darbuotojų kooperatyvus priežiūros ir namų ūkio paslaugų sektoriuose, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, atsižvelgiant į teigiamą poveikį, kurį jie turės kokybiškų ir tvarių darbo vietų, pirmiausia skirtų integravimosi į darbo rinką sunkumų patiriantiems darbuotojams, kūrimui; |
| --- | --- |

51.

ragina valstybes nares skatinti kurti darbuotojų kooperatyvus priežiūros ir namų ūkio paslaugų sektoriuose, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, atsižvelgiant į teigiamą poveikį, kurį jie turės kokybiškų ir tvarių darbo vietų, pirmiausia skirtų integravimosi į darbo rinką sunkumų patiriantiems darbuotojams, kūrimui;

| 52. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų namų ūkio darbuotojai anksti dėl darbo nepaliktų mokyklų; |
| --- | --- |

52.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų namų ūkio darbuotojai anksti dėl darbo nepaliktų mokyklų;

| 53. | ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo; taip pat ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti šią direktyvą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją persvarstyti Direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo; taip pat ragina valstybes nares nuosekliai įgyvendinti šią direktyvą;

| 54. | prašo valstybių narių apsvarstyti galimybes skatinti darbdavius, kad jie deklaruotų namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus ragina valstybes nares šeimoms ir namų ūkio darbuotojams bei priežiūros paslaugų teikėjams taikyti paprastas deklaravimo sistemas, siekiant atgrasyti nuo nelegalaus darbo ir su juo kovoti, kaip Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja savo nuomonėje „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (SOC/508); rekomenduoja Komisijai skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi, pasinaudoti sėkmingais pavyzdžiais, kurie sektoriui daro teigiamą poveikį socialiniu ir užimtumo aspektais, pavyzdžiui, „paslaugų kvitų sistema“ (paslaugų kuponai), kurią įgyvendina Belgija, arba „užimtumo universaliųjų paslaugų srityje čekiai“ Prancūzijoje; |
| --- | --- |

54.

prašo valstybių narių apsvarstyti galimybes skatinti darbdavius, kad jie deklaruotų namų ūkio darbuotojus ir priežiūros paslaugų teikėjus ragina valstybes nares šeimoms ir namų ūkio darbuotojams bei priežiūros paslaugų teikėjams taikyti paprastas deklaravimo sistemas, siekiant atgrasyti nuo nelegalaus darbo ir su juo kovoti, kaip Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas rekomenduoja savo nuomonėje „Paslaugų šeimai vystymas siekiant didinti užimtumo lygį ir skatinti lyčių lygybę darbe“ (SOC/508); rekomenduoja Komisijai skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi, pasinaudoti sėkmingais pavyzdžiais, kurie sektoriui daro teigiamą poveikį socialiniu ir užimtumo aspektais, pavyzdžiui, „paslaugų kvitų sistema“ (paslaugų kuponai), kurią įgyvendina Belgija, arba „užimtumo universaliųjų paslaugų srityje čekiai“ Prancūzijoje;

| 55. | mano, kad svarbu pritaikyti teisės aktus siekiant sukurti lanksčią sutarčių tarp namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų tvarką, siekiant padėti abiems šalims patogiausiu būdu naudotis namų ūkio paslaugomis ir (arba) jas teikti, tuo pačiu užtikrinant darbuotojų apsaugą; |
| --- | --- |

55.

mano, kad svarbu pritaikyti teisės aktus siekiant sukurti lanksčią sutarčių tarp namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų tvarką, siekiant padėti abiems šalims patogiausiu būdu naudotis namų ūkio paslaugomis ir (arba) jas teikti, tuo pačiu užtikrinant darbuotojų apsaugą;

| 56. | rekomenduoja valstybėms narėms aiškų namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų reglamentavimą skatinti teikiant paskatas namų ūkio darbuotojams ir galimiems jų darbdaviams rinktis teisėtą darbą; taip pat ragina valstybes nares panaikinti teisines kliūtis, šiuo metu labai varžančias deklaruojamą, tiesioginį įdarbinimą darbdavių šeimose; |
| --- | --- |

56.

rekomenduoja valstybėms narėms aiškų namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų reglamentavimą skatinti teikiant paskatas namų ūkio darbuotojams ir galimiems jų darbdaviams rinktis teisėtą darbą; taip pat ragina valstybes nares panaikinti teisines kliūtis, šiuo metu labai varžančias deklaruojamą, tiesioginį įdarbinimą darbdavių šeimose;

| 57. | pakartoja Parlamento raginimą pradėti struktūrinį sektorinį dialogą priežiūros paslaugų sektoriuje (17); |
| --- | --- |

57.

pakartoja Parlamento raginimą pradėti struktūrinį sektorinį dialogą priežiūros paslaugų sektoriuje (17);

| 58. | ragina valstybes nares taikyti vienodas sąlygas au pairs iš ES ir iš trečiųjų šalių, užtikrinant vienodas gyvenimo, darbo leidimų, kuriuose būtų nurodytos darbo valandos, sutarties pobūdis ir mokėjimo sąlygos, suteikimo sąlygas; ragina valstybes nares ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl au pair įdarbinimo; prašo valstybių narių patobulinti au pair įdarbinimo agentūrų akreditavimo sistemą ir kontrolės mechanizmus; |
| --- | --- |

58.

ragina valstybes nares taikyti vienodas sąlygas au pairs iš ES ir iš trečiųjų šalių, užtikrinant vienodas gyvenimo, darbo leidimų, kuriuose būtų nurodytos darbo valandos, sutarties pobūdis ir mokėjimo sąlygos, suteikimo sąlygas; ragina valstybes nares ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl au pair įdarbinimo; prašo valstybių narių patobulinti au pair įdarbinimo agentūrų akreditavimo sistemą ir kontrolės mechanizmus;

| 59. | primena, kad reikia oficialiai pripažinti pagal programą Au pair dirbančius asmenis laikantis Europos susitarimo dėl au pair įdarbinimo, ir padidinti tikrinimų ir kontrolės skaičių, kad šie asmenys netaptų nelegaliu ir pigiu namų ūkio darbuotojų ar priežiūros paslaugų teikėjų pakaitalu; |
| --- | --- |

59.

primena, kad reikia oficialiai pripažinti pagal programą Au pair dirbančius asmenis laikantis Europos susitarimo dėl au pair įdarbinimo, ir padidinti tikrinimų ir kontrolės skaičių, kad šie asmenys netaptų nelegaliu ir pigiu namų ūkio darbuotojų ar priežiūros paslaugų teikėjų pakaitalu;

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai Europoje būtų vertinami kaip žmonės ir galėtų siekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, taip pat kad jiems būtų taikoma Darbo laiko direktyva (2003/88/EB), siekiant darbuotojams užtikrinti svarbius poilsio laikotarpius ir kad jie nebūtų verčiami dirbti per daug valandų; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai Europoje būtų vertinami kaip žmonės ir galėtų siekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, taip pat kad jiems būtų taikoma Darbo laiko direktyva (2003/88/EB), siekiant darbuotojams užtikrinti svarbius poilsio laikotarpius ir kad jie nebūtų verčiami dirbti per daug valandų;

| 61. | prašo valstybių narių patvirtinti darbo ir šeimos gyvenimo derinimo priemones, nes taip būtų remiama moterų galimybė likti mokamame darbe ir sumažinti pensijų skirtumą ateityje; |
| --- | --- |

61.

prašo valstybių narių patvirtinti darbo ir šeimos gyvenimo derinimo priemones, nes taip būtų remiama moterų galimybė likti mokamame darbe ir sumažinti pensijų skirtumą ateityje;

| 62. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai gautų nacionalinės teisės aktuose nustatytas pensijų išmokas; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad namų ūkio darbuotojai ir priežiūros paslaugų teikėjai gautų nacionalinės teisės aktuose nustatytas pensijų išmokas;

| 63. | ragina valstybes nares, kuriose nustatytas nacionalinis minimalus darbo užmokestis, užtikrinti, kad visiems namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams būtų mokamas bent toks darbo užmokestis; |
| --- | --- |

63.

ragina valstybes nares, kuriose nustatytas nacionalinis minimalus darbo užmokestis, užtikrinti, kad visiems namų ūkio darbuotojams ir priežiūros paslaugų teikėjams būtų mokamas bent toks darbo užmokestis;

| 64. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir TDO. |
| --- | --- |

64.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir TDO.

---

(1)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 1.

(2)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 39.

(3)  OL C 77 E, 2002 3 28, p. 138.

(4)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321;

(5)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0218.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0050.

(8)  OL C 16 E, 2010 1 22, p. 21.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0068.

(10)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 9.

(11)  SOC/372 – CESE 336/2010 fin.

(12)  OL L 32, 2014 2 1, p. 32.

(13)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 128.

(14)  Namų ūkio darbuotojai visame pasaulyje: pasaulinė ir regioninė statistika teisinės apsaugos srityje, Tarptautinė darbo organizacija, Ženeva: ILO, 2013.

(15)  Ten pat.

(16)  Ten pat.

(17)  2013 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija (OL C 75, 2016 2 26, p. 130).

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/44

---

P8_TA(2016)0204

Lyčių lygybė ir moterų įgalinimas skaitmeniniame amžiuje

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir moterų įgalinimo skaitmeniniame amžiuje (2015/2007(INI))

(2018/C 066/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, taip pat į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ypač į susirūpinimą keliančią dalį „Moterys ir žiniasklaida“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ypač į susirūpinimą keliančią dalį „Moterys ir žiniasklaida“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. JT Generalinės Asamblėjos 23-osios specialiosios sesijos baigiamąjį dokumentą, kuriame informacinės ir ryšių technologijos (IRT) pripažįstamos laimėjimu, teikiančiu naujų galimybių moterų įgalinimo srityje, tačiau taip pat pripažįstama, kad jos gali kelti riziką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. JT Generalinės Asamblėjos 23-osios specialiosios sesijos baigiamąjį dokumentą, kuriame informacinės ir ryšių technologijos (IRT) pripažįstamos laimėjimu, teikiančiu naujų galimybių moterų įgalinimo srityje, tačiau taip pat pripažįstama, kad jos gali kelti riziką,

| — | atsižvelgdamas į Principų deklaraciją ir Ženevos veiksmų planą, priimtus per pirmą 2003 m. Ženevoje vykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) etapą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Principų deklaraciją ir Ženevos veiksmų planą, priimtus per pirmą 2003 m. Ženevoje vykusio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) etapą,

| — | atsižvelgdamas į Tuniso įsipareigojimą ir Tuniso informacinės visuomenės darbotvarkę, kurioje pateikta išsamesnė informacija apie WSIS darbotvarkių, priimtų per antrąjį WSIS etapą Tunise 2005 m. lapkričio 16–18 d., įgyvendinimo finansinius ir tarptautinius mechanizmus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tuniso įsipareigojimą ir Tuniso informacinės visuomenės darbotvarkę, kurioje pateikta išsamesnė informacija apie WSIS darbotvarkių, priimtų per antrąjį WSIS etapą Tunise 2005 m. lapkričio 16–18 d., įgyvendinimo finansinius ir tarptautinius mechanizmus,

| — | atsižvelgdamas į teiginius apie moterų teises ir lyčių lygybę pareiškime dėl WSIS rezultatų įgyvendinimo ir atitinkamą dešimtojo, jubiliejinio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS+10) dokumentą „Vizija WSIS po 2015 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į teiginius apie moterų teises ir lyčių lygybę pareiškime dėl WSIS rezultatų įgyvendinimo ir atitinkamą dešimtojo, jubiliejinio Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS+10) dokumentą „Vizija WSIS po 2015 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 25–29 d. Ženevoje vykusio WSIS forumo „Bendros inovacijos ir IRT naudojimas tvariam vystymuisi“ rezultatus, kuriame dalyvavo Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto delegacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 25–29 d. Ženevoje vykusio WSIS forumo „Bendros inovacijos ir IRT naudojimas tvariam vystymuisi“ rezultatus, kuriame dalyvavo Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto delegacija,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. WSIS veiksmų kryptis, kurios buvo suderintos su darnaus vystymosi tikslais siekiant iki 2030 m. sustiprinti šių visuotinių strategijų tarpusavio sąveiką, apimančią veiksmus, kuriais įgalinami visi asmenys ir skatinama jų socialinė, ekonominė ir politinė įtrauktis, neatsižvelgiant į jų amžių, negalią, genetinius bruožus, lytį, lytinę orientaciją, lytinę tapatybę, rasę, socialinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, ekonominį ar kitą statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. WSIS veiksmų kryptis, kurios buvo suderintos su darnaus vystymosi tikslais siekiant iki 2030 m. sustiprinti šių visuotinių strategijų tarpusavio sąveiką, apimančią veiksmus, kuriais įgalinami visi asmenys ir skatinama jų socialinė, ekonominė ir politinė įtrauktis, neatsižvelgiant į jų amžių, negalią, genetinius bruožus, lytį, lytinę orientaciją, lytinę tapatybę, rasę, socialinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, ekonominį ar kitą statusą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją (SEC(2010)1079), kurioje aptarti įvairūs veiksmai, susiję su moterimis ir internetu, ypač IRT srityje, taip pat šios strategijos laikotarpio vidurio peržiūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją (SEC(2010)1079), kurioje aptarti įvairūs veiksmai, susiję su moterimis ir internetu, ypač IRT srityje, taip pat šios strategijos laikotarpio vidurio peržiūra,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. savo rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. savo rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl galių mergaitėms suteikimo ES pasitelkiant švietimą (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) 2014 m. birželio mėn. išvadas „Moterys ir ekonomika. Ekonominė nepriklausomybė darbo ne visą darbo dieną ir savarankiško darbo požiūriu“, kuriose nurodoma, kad „strategijoje „Europa 2020“ nustatytos kelios prioritetinės ekonomikos augimo sritys, įskaitant vadinamąją „baltąją“ ekonomiką ir mokslo bei technologijų sektorius. Siekiant visiškai išnaudoti Europos augimo potencialią šiose srityse, svarbu panaikinti lyčių stereotipus ir kovoti su segregacija švietimo ir profesinėje srityse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) 2014 m. birželio mėn. išvadas „Moterys ir ekonomika. Ekonominė nepriklausomybė darbo ne visą darbo dieną ir savarankiško darbo požiūriu“, kuriose nurodoma, kad „strategijoje „Europa 2020“ nustatytos kelios prioritetinės ekonomikos augimo sritys, įskaitant vadinamąją „baltąją“ ekonomiką ir mokslo bei technologijų sektorius. Siekiant visiškai išnaudoti Europos augimo potencialią šiose srityse, svarbu panaikinti lyčių stereotipus ir kovoti su segregacija švietimo ir profesinėje srityse“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 8 d. savo rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 8 d. savo rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. savo rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gegužės 24 d. savo rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl principo už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams mokėti vienodą užmokestį taikymo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. savo rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. savo rezoliuciją „Skaitmeninė darbotvarkė. Augimas, judumas ir užimtumas“ (6), ypač į Didžiąją koaliciją skaitmeniniams įgūdžiams ir užimtumui skatinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 12 d. savo rezoliuciją „Skaitmeninė darbotvarkė. Augimas, judumas ir užimtumas“ (6), ypač į Didžiąją koaliciją skaitmeniniams įgūdžiams ir užimtumui skatinti,

| — | atsižvelgdamas į Skaitmeninės darbotvarkės veiksmą Nr. 60 dėl moterų skatinimo ryžtis su IRT susijusiai karjerai ir IRT sektoriuje dirbančių moterų dalies didinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Skaitmeninės darbotvarkės veiksmą Nr. 60 dėl moterų skatinimo ryžtis su IRT susijusiai karjerai ir IRT sektoriuje dirbančių moterų dalies didinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į antrąjį Komisijos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos ramstį, kuriuo siekiama sukurti tinkamas ir vienodas sąlygas ir aplinką skaitmeninių tinklų ir inovatyvių paslaugų kūrimo aplinkai, taip pat į trečiąjį ramstį, pagal kurį remiama įtrauki skaitmeninė visuomenė, kurioje piliečiai turi tinkamų įgūdžių naudotis interneto galimybėmis ir gerina savo galimybes gauti darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į antrąjį Komisijos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos ramstį, kuriuo siekiama sukurti tinkamas ir vienodas sąlygas ir aplinką skaitmeninių tinklų ir inovatyvių paslaugų kūrimo aplinkai, taip pat į trečiąjį ramstį, pagal kurį remiama įtrauki skaitmeninė visuomenė, kurioje piliečiai turi tinkamų įgūdžių naudotis interneto galimybėmis ir gerina savo galimybes gauti darbą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. paskelbtą Europos Parlamento C teminio skyriaus tyrimą „Moterų internete įgalinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. paskelbtą Europos Parlamento C teminio skyriaus tyrimą „Moterų internete įgalinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 7 straipsnį (7) dėl moterų ir vyrų lygybės ir nediskriminavimo skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 7 straipsnį (7) dėl moterų ir vyrų lygybės ir nediskriminavimo skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją),

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, o konkrečiai – į jos tikslus dėl moterų ir žiniasklaidos, kuriais raginama didinti moterų galimybes dalyvauti ir faktinį jų dalyvavimą saviraiškoje ir sprendimų priėmime pačioje žiniasklaidoje ir per ją, taip pat pasitelkiant naujas ryšių technologijas ir skatinant darniai ir nestereotipiškai vaizduoti moteris žiniasklaidoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, o konkrečiai – į jos tikslus dėl moterų ir žiniasklaidos, kuriais raginama didinti moterų galimybes dalyvauti ir faktinį jų dalyvavimą saviraiškoje ir sprendimų priėmime pačioje žiniasklaidoje ir per ją, taip pat pasitelkiant naujas ryšių technologijas ir skatinant darniai ir nestereotipiškai vaizduoti moteris žiniasklaidoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. Europos moterų geriausios patirties IRT srityje kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2013 m. Europos moterų geriausios patirties IRT srityje kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. savo išsamią analizę „Moterys IRT srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. savo išsamią analizę „Moterys IRT srityje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas. Pagrindiniai rezultatai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) pranešimą „Smurtas prieš moteris – ES masto tyrimas. Pagrindiniai rezultatai“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, ir pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, ir pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją 2012–2016 m. ir į jos įgyvendinimo laikotarpio vidurio ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją 2012–2016 m. ir į jos įgyvendinimo laikotarpio vidurio ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. pradėtą ES kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklą ir prioritetinę prekybos žmonėmis sritį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. pradėtą ES kovos su organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos ciklą ir prioritetinę prekybos žmonėmis sritį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0048/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0048/2016),

| A. | kadangi skaitmeninimas revoliucionizavo ir iš esmės pakeitė žmonių gaunamos ir teikiamos informacijos, bendravimo, socialinio gyvenimo, mokymosi ir darbo būdus, nes sukūrė naujų galimybių dalyvauti viešosiose ir politinėse diskusijose, švietimo sistemoje ir darbo rinkoje, atvėrė naujų perspektyvų pačiam asmeniui priimti sprendimus dėl savo gyvenimo ir teikia milžinišką ekonominį potencialą Europos Sąjungai ir ne tik; kadangi skaitmeninimas daro poveikį ne tik rinkoms, bet ir visai visuomenei; |
| --- | --- |

A.

kadangi skaitmeninimas revoliucionizavo ir iš esmės pakeitė žmonių gaunamos ir teikiamos informacijos, bendravimo, socialinio gyvenimo, mokymosi ir darbo būdus, nes sukūrė naujų galimybių dalyvauti viešosiose ir politinėse diskusijose, švietimo sistemoje ir darbo rinkoje, atvėrė naujų perspektyvų pačiam asmeniui priimti sprendimus dėl savo gyvenimo ir teikia milžinišką ekonominį potencialą Europos Sąjungai ir ne tik; kadangi skaitmeninimas daro poveikį ne tik rinkoms, bet ir visai visuomenei;

| B. | kadangi informacinė visuomenė, skatinama informacinių ir ryšių technologijų (IRT), atveria didžiules galimybes įgyti turto ir žinių ir juos paskirstyti, kaip matoma iš nemokamos atvirojo kodo programinės įrangos pramonės, pakeitusios programinės įrangos gamybos, platinimo, palaikymo ir naudojimo būdą, leidžiantį užtikrinti visapusiškesnę skaitmeninę įtrauktį; kadangi skaitmeninimas ir toliau teikia galimybių lanksčiau ir įvairiau išnaudoti laiką ir erdvę, siekiant teisingesnių visuomenės modelių; kadangi darbo rinkos skaitmeninimas gali sukurti naujų įtraukties lygmenų, pvz., ekonominės, socialinės, kultūrinės ir lytinės segregacijos riziką; |
| --- | --- |

B.

kadangi informacinė visuomenė, skatinama informacinių ir ryšių technologijų (IRT), atveria didžiules galimybes įgyti turto ir žinių ir juos paskirstyti, kaip matoma iš nemokamos atvirojo kodo programinės įrangos pramonės, pakeitusios programinės įrangos gamybos, platinimo, palaikymo ir naudojimo būdą, leidžiantį užtikrinti visapusiškesnę skaitmeninę įtrauktį; kadangi skaitmeninimas ir toliau teikia galimybių lanksčiau ir įvairiau išnaudoti laiką ir erdvę, siekiant teisingesnių visuomenės modelių; kadangi darbo rinkos skaitmeninimas gali sukurti naujų įtraukties lygmenų, pvz., ekonominės, socialinės, kultūrinės ir lytinės segregacijos riziką;

| C. | kadangi Europoje IRT sektoriuje dirbančių kūrėjų tik 9 proc. sudaro moterys ir jos sudaro tik 19 proc. vadovų ir ryšių sektoriuje dirbančių asmenų (palyginti su 45 proc. kituose paslaugų sektoriuose), taip pat moterys sudaro tik 19 proc. verslininkių (palyginti su 54 proc. kituose paslaugų sektoriuose) (9); |
| --- | --- |

C.

kadangi Europoje IRT sektoriuje dirbančių kūrėjų tik 9 proc. sudaro moterys ir jos sudaro tik 19 proc. vadovų ir ryšių sektoriuje dirbančių asmenų (palyginti su 45 proc. kituose paslaugų sektoriuose), taip pat moterys sudaro tik 19 proc. verslininkių (palyginti su 54 proc. kituose paslaugų sektoriuose) (9);

| D. | kadangi tokia padėtis teikia didelių galimybių moterų įgalinimui, nes ne tik įprastais būdais suteikia prieigą prie informacijos ir žinių ir yra saviraiškos platforma, galinti įkvėpti kitus asmenis imtis veiksmų, ir taip atveria naujų galimybių veikti tarpusavyje ir veikti siekiant ginti moterų, mergaičių ir LGBTI asmenų, taip pat specialiųjų poreikių turinčių asmenų, kaip antai neįgaliųjų, teises ir laisves; kadangi aktyvus moterų dalyvavimas informacinės visuomenės veikloje yra ne tik teisingumo ir lygybės klausimas, jis taip pat padeda gerinti socialines ir ekonomines visuomenės ir ES konkurencingumo sąlygas; |
| --- | --- |

D.

kadangi tokia padėtis teikia didelių galimybių moterų įgalinimui, nes ne tik įprastais būdais suteikia prieigą prie informacijos ir žinių ir yra saviraiškos platforma, galinti įkvėpti kitus asmenis imtis veiksmų, ir taip atveria naujų galimybių veikti tarpusavyje ir veikti siekiant ginti moterų, mergaičių ir LGBTI asmenų, taip pat specialiųjų poreikių turinčių asmenų, kaip antai neįgaliųjų, teises ir laisves; kadangi aktyvus moterų dalyvavimas informacinės visuomenės veikloje yra ne tik teisingumo ir lygybės klausimas, jis taip pat padeda gerinti socialines ir ekonomines visuomenės ir ES konkurencingumo sąlygas;

| E. | kadangi yra didelė lyčių nelygybė galimybių naudotis profesinėmis ir švietimo galimybėmis srityje, kurios susijusios su informacinėmis ir ryšių technologijomis ir darbo kompiuteriu įgūdžiais; kadangi skaitmeninimas daro didelį poveikį naudojimuisi žiniasklaida ir jos pasiskirstymui, ypač jaunų vartotojų atveju, suteikia naujų galimybių kurti ne tokia griežta hierarchija pagrįstą žiniasklaidos struktūrą ir jai plėtotis; kadangi skaitmeninimas gali padėti, tačiau taip pat apsunkinti moterų įgalinimą, nes moteris gali būti vaizduojama neigiamai, žeminančiai ir pasitelkiant stereotipus; |
| --- | --- |

E.

kadangi yra didelė lyčių nelygybė galimybių naudotis profesinėmis ir švietimo galimybėmis srityje, kurios susijusios su informacinėmis ir ryšių technologijomis ir darbo kompiuteriu įgūdžiais; kadangi skaitmeninimas daro didelį poveikį naudojimuisi žiniasklaida ir jos pasiskirstymui, ypač jaunų vartotojų atveju, suteikia naujų galimybių kurti ne tokia griežta hierarchija pagrįstą žiniasklaidos struktūrą ir jai plėtotis; kadangi skaitmeninimas gali padėti, tačiau taip pat apsunkinti moterų įgalinimą, nes moteris gali būti vaizduojama neigiamai, žeminančiai ir pasitelkiant stereotipus;

| F. | kadangi skaitmeniniai ryšių kanalai ir socialiniai tinklai labai svarbūs vaiko priežiūros atostogose esantiems motinoms ir tėvams ir žmonėms, dirbantiems namuose; |
| --- | --- |

F.

kadangi skaitmeniniai ryšių kanalai ir socialiniai tinklai labai svarbūs vaiko priežiūros atostogose esantiems motinoms ir tėvams ir žmonėms, dirbantiems namuose;

| G. | kadangi skaitmeninimas daro itin didelį poveikį darbo rinkai, nes keičia vertės grandines ir teikia naujų darbo vietų galimybių, taip pat lankstesnių darbo metodų; kadangi skaitmeninimo nulemta lanksti nuotolinė darbo tvarka gali būti veiksminga priemonė užtikrinant, kad moterys ir vyrai galėtų geriau suderinti darbo ir asmeninį gyvenimą; kadangi tokia lanksti darbo tvarka gali atlikti teigiamą vaidmenį padedant į darbo rinką įtraukti palankių sąlygų neturinčių grupių moteris; kadangi, vis dėlto, skaitmeninimas taip pat gali turėti neigiamų pasekmių, ypač moterims, pvz., sukelti darbuotojų teisių eroziją, lemti darbo laiko apribojimus ir profesinės ir neprofesinės atsakomybės apribojimus, o dėl to daugėja menkai apmokamų ir ne tokių saugių darbo vietų; |
| --- | --- |

G.

kadangi skaitmeninimas daro itin didelį poveikį darbo rinkai, nes keičia vertės grandines ir teikia naujų darbo vietų galimybių, taip pat lankstesnių darbo metodų; kadangi skaitmeninimo nulemta lanksti nuotolinė darbo tvarka gali būti veiksminga priemonė užtikrinant, kad moterys ir vyrai galėtų geriau suderinti darbo ir asmeninį gyvenimą; kadangi tokia lanksti darbo tvarka gali atlikti teigiamą vaidmenį padedant į darbo rinką įtraukti palankių sąlygų neturinčių grupių moteris; kadangi, vis dėlto, skaitmeninimas taip pat gali turėti neigiamų pasekmių, ypač moterims, pvz., sukelti darbuotojų teisių eroziją, lemti darbo laiko apribojimus ir profesinės ir neprofesinės atsakomybės apribojimus, o dėl to daugėja menkai apmokamų ir ne tokių saugių darbo vietų;

| H. | kadangi skaitmeninių įgūdžių ir informacinių technologijų raštingumo gerinimas yra unikali moterų ir mergaičių, taip pat specialiųjų poreikių turinčių asmenų, pvz., neįgaliųjų, įtraukimo į darbo rinką padidinimo galimybė; kadangi IRT sektoriuje (viename iš didžiausią darbo užmokestį mokančių sektorių) dirbančių moterų skaičiaus padidėjimas galėtų padėti užtikrinti jų finansinį įgalinimą ir nepriklausomumą, taigi, mažėtų bendras vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas; |
| --- | --- |

H.

kadangi skaitmeninių įgūdžių ir informacinių technologijų raštingumo gerinimas yra unikali moterų ir mergaičių, taip pat specialiųjų poreikių turinčių asmenų, pvz., neįgaliųjų, įtraukimo į darbo rinką padidinimo galimybė; kadangi IRT sektoriuje (viename iš didžiausią darbo užmokestį mokančių sektorių) dirbančių moterų skaičiaus padidėjimas galėtų padėti užtikrinti jų finansinį įgalinimą ir nepriklausomumą, taigi, mažėtų bendras vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas;

| I. | kadangi skaitmeninėje darbo rinkoje atsakomybė vis dažniau nuo bendrovės perkeliama asmeniui, keičiasi savarankiškai dirbančių ir laisvai samdomų asmenų dalyvavimo socialiniame draudime sąlygos; kadangi politiniai sprendimai aiškiai lemia šių pokyčių rezultatus; |
| --- | --- |

I.

kadangi skaitmeninėje darbo rinkoje atsakomybė vis dažniau nuo bendrovės perkeliama asmeniui, keičiasi savarankiškai dirbančių ir laisvai samdomų asmenų dalyvavimo socialiniame draudime sąlygos; kadangi politiniai sprendimai aiškiai lemia šių pokyčių rezultatus;

| J. | kadangi, kai įvairiose bendrovėse ir institucijose sudaroma įvairių individualių sutarčių, gali būti sudėtinga stebėti, kaip laikomasi vienodo užmokesčio už tą patį darbą toje pačioje darbo vietoje principo, kuris itin svarbus visuomenei, kurioje tikrai užtikrinta lygybė; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kai įvairiose bendrovėse ir institucijose sudaroma įvairių individualių sutarčių, gali būti sudėtinga stebėti, kaip laikomasi vienodo užmokesčio už tą patį darbą toje pačioje darbo vietoje principo, kuris itin svarbus visuomenei, kurioje tikrai užtikrinta lygybė;

| K. | kadangi IRT sektoriuje dirbančių moterų skaičiaus padidėjimas paskatins rinką, kurioje numatytas darbo jėgos trūkumas ir vienodas dirbančių moterų skaičius padėtų gauti apie 9 mlrd. EUR ES BVP kasmet; kadangi vis dar labai mažai moterų studijuoja IRT srities mokslinį laipsnį suteikiančiose programose, kuriose moterys sudaro tik apie 20 proc. studijas baigusių asmenų, o tik 3 proc. visų studijas baigusių moterų turi mokslinį IRT srities laipsnį; kadangi moterys, integruodamosi į IRT sektorių ir jame likdamos, patiria daug sunkumų; kadangi dėl vyrų dominuojamos darbo aplinkos, kur tik 30 proc. darbuotojų sudaro moterys, susidaro tendencija, kai daug moterų per kelerius metus nuo universiteto baigimo liaujasi dirbusios IRT sektoriuje; |
| --- | --- |

K.

kadangi IRT sektoriuje dirbančių moterų skaičiaus padidėjimas paskatins rinką, kurioje numatytas darbo jėgos trūkumas ir vienodas dirbančių moterų skaičius padėtų gauti apie 9 mlrd. EUR ES BVP kasmet; kadangi vis dar labai mažai moterų studijuoja IRT srities mokslinį laipsnį suteikiančiose programose, kuriose moterys sudaro tik apie 20 proc. studijas baigusių asmenų, o tik 3 proc. visų studijas baigusių moterų turi mokslinį IRT srities laipsnį; kadangi moterys, integruodamosi į IRT sektorių ir jame likdamos, patiria daug sunkumų; kadangi dėl vyrų dominuojamos darbo aplinkos, kur tik 30 proc. darbuotojų sudaro moterys, susidaro tendencija, kai daug moterų per kelerius metus nuo universiteto baigimo liaujasi dirbusios IRT sektoriuje;

| L. | kadangi tyrime „Moterų aktyvumas IRT sektoriuje“ nurodyta, kad Europos IRT sektoriuje iki 2020 m. bus 900 000 tuščių darbo vietų; kadangi IRT sektorius sparčiai auga ir kasmet jame sukuriama apie 120 000 naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

L.

kadangi tyrime „Moterų aktyvumas IRT sektoriuje“ nurodyta, kad Europos IRT sektoriuje iki 2020 m. bus 900 000 tuščių darbo vietų; kadangi IRT sektorius sparčiai auga ir kasmet jame sukuriama apie 120 000 naujų darbo vietų;

| M. | kadangi IRT sektoriui būdinga labai didelė vertikali ir horizontali segregacija ir moterų išsilavinimo ir kvalifikacijos atotrūkis nuo jų padėties IRT sektoriuje; kadangi moterys sudaro mažiau nei 20 proc. IRT srityje dirbančių verslininkų; kadangi dauguma (54 proc.) IRT srityje dirbančių moterų užima mažiau apmokamas ir žemesnės kvalifikacijos reikalaujančias pareigas ir tik nedidelė jų mažuma (8 proc.) užima aukštos kvalifikacijos programinės įrangos inžinierių pareigas; kadangi moterims šiame sektoriuje taip pat yra per menkai atstovaujama priimant sprendimus ir tik 19,2 proc. IRT sektoriaus darbuotojų vadovų sudaro moterys, palyginti su 45,2 proc. kitų sektorių darbuotojų, kurių vadovai yra moterys; |
| --- | --- |

M.

kadangi IRT sektoriui būdinga labai didelė vertikali ir horizontali segregacija ir moterų išsilavinimo ir kvalifikacijos atotrūkis nuo jų padėties IRT sektoriuje; kadangi moterys sudaro mažiau nei 20 proc. IRT srityje dirbančių verslininkų; kadangi dauguma (54 proc.) IRT srityje dirbančių moterų užima mažiau apmokamas ir žemesnės kvalifikacijos reikalaujančias pareigas ir tik nedidelė jų mažuma (8 proc.) užima aukštos kvalifikacijos programinės įrangos inžinierių pareigas; kadangi moterims šiame sektoriuje taip pat yra per menkai atstovaujama priimant sprendimus ir tik 19,2 proc. IRT sektoriaus darbuotojų vadovų sudaro moterys, palyginti su 45,2 proc. kitų sektorių darbuotojų, kurių vadovai yra moterys;

| N. | kadangi 55 m. amžiaus ir vyresnės moterys patiria ypatingą nedarbo ir neaktyvumo darbo rinkoje riziką – vidutinis 55–64 m. moterų užimtumas ES sudaro tik 42 proc., o vyrų – 58 proc.; kadangi šią riziką dar labiau didina mažas IT raštingumas ir menki e. įgūdžiai; kadangi pagerinus 55 m. amžiaus ir vyresnių moterų skaitmeninius gebėjimus ir į juos investavus būtų padidintos jų galimybės įsidarbinti ir būtų suteikta tam tikra apsauga nuo atskirties darbo rinkoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi 55 m. amžiaus ir vyresnės moterys patiria ypatingą nedarbo ir neaktyvumo darbo rinkoje riziką – vidutinis 55–64 m. moterų užimtumas ES sudaro tik 42 proc., o vyrų – 58 proc.; kadangi šią riziką dar labiau didina mažas IT raštingumas ir menki e. įgūdžiai; kadangi pagerinus 55 m. amžiaus ir vyresnių moterų skaitmeninius gebėjimus ir į juos investavus būtų padidintos jų galimybės įsidarbinti ir būtų suteikta tam tikra apsauga nuo atskirties darbo rinkoje;

| O. | kadangi seksizmas ir stereotipų klijavimas lytims sudaro kliūčių moterų ir vyrų lygybei bei ES ekonomikos vystymuisi ir konkurencingumui, taip pat toliau gilėja šiuo metu ir taip didelis skaitmeninis atotrūkis tarp lyčių IRT, žiniasklaidos ir susijusiuose sektoriuose; kadangi dabartiniai lyčių stereotipai trukdo moterims visapusiškai ugdyti savo kaip naudotojų, inovatorių ir kūrėjų pajėgumus; kadangi, norint pakeisti tokią padėtį, reikia aiškios politinės valios, konkrečių veiksmų ir pilietinės visuomenės veiksmų; |
| --- | --- |

O.

kadangi seksizmas ir stereotipų klijavimas lytims sudaro kliūčių moterų ir vyrų lygybei bei ES ekonomikos vystymuisi ir konkurencingumui, taip pat toliau gilėja šiuo metu ir taip didelis skaitmeninis atotrūkis tarp lyčių IRT, žiniasklaidos ir susijusiuose sektoriuose; kadangi dabartiniai lyčių stereotipai trukdo moterims visapusiškai ugdyti savo kaip naudotojų, inovatorių ir kūrėjų pajėgumus; kadangi, norint pakeisti tokią padėtį, reikia aiškios politinės valios, konkrečių veiksmų ir pilietinės visuomenės veiksmų;

| P. | kadangi švietimas ir mokymas yra labai svarbūs įgalinant moteris skaitmeniniame amžiuje, taigi, ir kuriant ateityje gyvybingą visuomenę; kadangi 60 proc. mokyklų mokinių ES savo klasėje niekada nenaudoja skaitmeninės įrangos; kadangi mažėja ir taip maža IRT srityje studijas baigiančių moterų dalis; kadangi labai mažai moterų mokosi mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, o apie pusė absolvenčių nesirenka su šiomis sritimis susijusių darbų; kadangi tokiose iniciatyvose, kaip ES programuotojų savaitė „EU Code Week“, iniciatyvos „IRT geresniam švietimui“ (angl. ICT for Better Education), „Europos startuolių lyderių klubas“ (angl. Startup Europe Leaders Club) ir „Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti“ (angl. Grand Coalition for Digital Jobs), kuriomis siekiama toliau gerinti e. švietimo ir e. įgūdžius, ir toliau dalyvauja labai mažai moterų; |
| --- | --- |

P.

kadangi švietimas ir mokymas yra labai svarbūs įgalinant moteris skaitmeniniame amžiuje, taigi, ir kuriant ateityje gyvybingą visuomenę; kadangi 60 proc. mokyklų mokinių ES savo klasėje niekada nenaudoja skaitmeninės įrangos; kadangi mažėja ir taip maža IRT srityje studijas baigiančių moterų dalis; kadangi labai mažai moterų mokosi mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų, o apie pusė absolvenčių nesirenka su šiomis sritimis susijusių darbų; kadangi tokiose iniciatyvose, kaip ES programuotojų savaitė „EU Code Week“, iniciatyvos „IRT geresniam švietimui“ (angl. ICT for Better Education), „Europos startuolių lyderių klubas“ (angl. Startup Europe Leaders Club) ir „Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti“ (angl. Grand Coalition for Digital Jobs), kuriomis siekiama toliau gerinti e. švietimo ir e. įgūdžius, ir toliau dalyvauja labai mažai moterų;

| Q. | kadangi skaitmeninių technologijų ir IRT skatinimas, vadovaujantis darnaus vystymosi tikslais, atlieka svarbų vaidmenį ES vystomojo bendradarbiavimo politikoje, ypač socialiniais ir ekonominiais klausimais įgalinant moteris ir mergaites ir ištraukiant jas iš skurdo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi skaitmeninių technologijų ir IRT skatinimas, vadovaujantis darnaus vystymosi tikslais, atlieka svarbų vaidmenį ES vystomojo bendradarbiavimo politikoje, ypač socialiniais ir ekonominiais klausimais įgalinant moteris ir mergaites ir ištraukiant jas iš skurdo;

| R. | kadangi skaitmeninimas sudaro palankias sąlygas tiesioginės demokratijos skatinimui internetu ir taip suteikia moterims galimybę aktyviau dalyvauti politikoje bei lengviau gauti informaciją; |
| --- | --- |

R.

kadangi skaitmeninimas sudaro palankias sąlygas tiesioginės demokratijos skatinimui internetu ir taip suteikia moterims galimybę aktyviau dalyvauti politikoje bei lengviau gauti informaciją;

| S. | kadangi skaitmeninimo ir tiesioginės demokratijos derinys moterims teikia daugiau galimybių, nepaisant nusistovėjusių politinių tradicijų, tiesiogiai įsitraukti į politinę veiklą ir visapusiškai bei aktyviai joje dalyvauti; |
| --- | --- |

S.

kadangi skaitmeninimo ir tiesioginės demokratijos derinys moterims teikia daugiau galimybių, nepaisant nusistovėjusių politinių tradicijų, tiesiogiai įsitraukti į politinę veiklą ir visapusiškai bei aktyviai joje dalyvauti;

| T. | kadangi IRT, kaip ir kitas technologijas, galima naudoti ir jomis piktnaudžiauti siekiant grasinti moterims, kelti grėsmę jų teisėms ir laisvėms ir, galiausiai, jų įgalinimui, kaip yra patyčių elektroninėje erdvėje, kibernetinio persekiojimo, prekybos žmonėmis, neapykantą kurstančių kalbų, neapykantos kurstymo, diskriminacijos ir pagrindinių teisių pažeidimo atvejais; kadangi interneto anonimiškumas prisideda prie šių formų smurto prieš moteris plitimo; kadangi politiką formuojantys asmenys, taip pat įmonės, bendrovės ir pilietinės visuomenės organizacijos turi deramai nustatyti ir šalinti tokias naujas problemas ir grėsmes ir sukurti erdvės informacijos mainams internetu; |
| --- | --- |

T.

kadangi IRT, kaip ir kitas technologijas, galima naudoti ir jomis piktnaudžiauti siekiant grasinti moterims, kelti grėsmę jų teisėms ir laisvėms ir, galiausiai, jų įgalinimui, kaip yra patyčių elektroninėje erdvėje, kibernetinio persekiojimo, prekybos žmonėmis, neapykantą kurstančių kalbų, neapykantos kurstymo, diskriminacijos ir pagrindinių teisių pažeidimo atvejais; kadangi interneto anonimiškumas prisideda prie šių formų smurto prieš moteris plitimo; kadangi politiką formuojantys asmenys, taip pat įmonės, bendrovės ir pilietinės visuomenės organizacijos turi deramai nustatyti ir šalinti tokias naujas problemas ir grėsmes ir sukurti erdvės informacijos mainams internetu;

| U. | kadangi naujos informacinės ir ryšių technologijos naudojamos kanalams ir platformoms kurti, kurie padeda plisti tam tikrų formų seksualiniam moterų, taip pat nepilnamečių, išnaudojimui; kadangi skaitmeninėmis platformomis taip pat naudojamasi siekiant komercializuoti moterų kūnus; kadangi reikia atitinkamų teisėsaugos specialistų, kurie atpažintų keičiamąjį poveikį, kurį skaitmeninimas turi šiems nusikaltimams; kadangi taip pat reikia didinti informuotumą tarp atitinkamų švietimo specialistų, juos informuojant apie šių naujų formų skaitmenines grėsmes, taip pat skirti ES ir valstybių narių lėšas siekiant skatinti informuoti apie saugų ir pagarbų naudojimąsi internetu, apie lytimi pagrįsto internetinio smurto prieš mergaites ir berniukus riziką ir vyrus ir berniukus įtraukti į kovą su smurtu prieš moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

U.

kadangi naujos informacinės ir ryšių technologijos naudojamos kanalams ir platformoms kurti, kurie padeda plisti tam tikrų formų seksualiniam moterų, taip pat nepilnamečių, išnaudojimui; kadangi skaitmeninėmis platformomis taip pat naudojamasi siekiant komercializuoti moterų kūnus; kadangi reikia atitinkamų teisėsaugos specialistų, kurie atpažintų keičiamąjį poveikį, kurį skaitmeninimas turi šiems nusikaltimams; kadangi taip pat reikia didinti informuotumą tarp atitinkamų švietimo specialistų, juos informuojant apie šių naujų formų skaitmenines grėsmes, taip pat skirti ES ir valstybių narių lėšas siekiant skatinti informuoti apie saugų ir pagarbų naudojimąsi internetu, apie lytimi pagrįsto internetinio smurto prieš mergaites ir berniukus riziką ir vyrus ir berniukus įtraukti į kovą su smurtu prieš moteris ir mergaites;

| V. | kadangi skaitmeniniai ryšių palaikymo būdai padėjo plisti prieš moteris nukreiptoms neapykantą kurstančioms kalboms ir grėsmėms ir 18 proc. moterų Europoje dar paauglystėje yra patyrusios tam tikrų formų priekabiavimą po to, kai užmezgė pažintį internetu, o 9 milijonai moterų Europoje nukentėjo nuo prievartos internete; kadangi padaugėjo grasinimų moterims, taip pat grasinimų mirtimi; kadangi visuomenės ir atitinkamų specialistų, pvz., teisėsaugos pareigūnų ir mokytojų, socialinis informuotumas apie skaitmeninių formų smurtą tebėra nepakankamas, kad būtų galima užtikrinti deramą prevenciją, stebėjimą ir pagalbą nukentėjusiesiems; kadangi dar ne visų valstybių narių baudžiamojoje teisėje ir baudžiamojo persekiojimo metoduose ir procedūrose visapusiškai atsižvelgiama į įvairias internetinio smurto formas; kadangi trūksta teisingumo sistemos reakcijos; kadangi apie prievartos kaltininkus ir neapykantos kurstytojus labai retai pranešama, jų atžvilgiu labai retai atliekami tyrimai, vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir jie teisiami; kadangi reikia ES lygmeniu pripažinti galimą tarpvalstybinį internetu vykdomos prievartos ir smurto pobūdį; |
| --- | --- |

V.

kadangi skaitmeniniai ryšių palaikymo būdai padėjo plisti prieš moteris nukreiptoms neapykantą kurstančioms kalboms ir grėsmėms ir 18 proc. moterų Europoje dar paauglystėje yra patyrusios tam tikrų formų priekabiavimą po to, kai užmezgė pažintį internetu, o 9 milijonai moterų Europoje nukentėjo nuo prievartos internete; kadangi padaugėjo grasinimų moterims, taip pat grasinimų mirtimi; kadangi visuomenės ir atitinkamų specialistų, pvz., teisėsaugos pareigūnų ir mokytojų, socialinis informuotumas apie skaitmeninių formų smurtą tebėra nepakankamas, kad būtų galima užtikrinti deramą prevenciją, stebėjimą ir pagalbą nukentėjusiesiems; kadangi dar ne visų valstybių narių baudžiamojoje teisėje ir baudžiamojo persekiojimo metoduose ir procedūrose visapusiškai atsižvelgiama į įvairias internetinio smurto formas; kadangi trūksta teisingumo sistemos reakcijos; kadangi apie prievartos kaltininkus ir neapykantos kurstytojus labai retai pranešama, jų atžvilgiu labai retai atliekami tyrimai, vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir jie teisiami; kadangi reikia ES lygmeniu pripažinti galimą tarpvalstybinį internetu vykdomos prievartos ir smurto pobūdį;

| W. | kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir lyčių aspekto integravimas gali būti naudojami kaip lyčių lygybės stiprinimo priemonės; kadangi, siekiant užtikrinti, kad moterys būtų ne tik įtraukiamos, bet ir būtų skaitmeninių tendencijų priešakyje, visais Komisijos atliekamo Europos skaitmeninimo darbo etapais turėtų būti atsižvelgiama į lytimi grindžiamas perspektyvas; |
| --- | --- |

W.

kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir lyčių aspekto integravimas gali būti naudojami kaip lyčių lygybės stiprinimo priemonės; kadangi, siekiant užtikrinti, kad moterys būtų ne tik įtraukiamos, bet ir būtų skaitmeninių tendencijų priešakyje, visais Komisijos atliekamo Europos skaitmeninimo darbo etapais turėtų būti atsižvelgiama į lytimi grindžiamas perspektyvas;

| X. | kadangi menkas moterų ir mergaičių dalyvavimas su IRT susijusio švietimo programose, o vėliau – mažas užimtumas yra lyčių stereotipų taikymo nuo ankstyvųjų gyvenimo etapų, mokymosi iki profesinės karjeros sudėtingos sąveikos rezultatas; kadangi moterų ir mergaičių dalyvavimą IRT srities švietimo programose ir šios srities darbo rinkoje taip pat riboja šie veiksniai: visą gyvenimą taikomi stereotipai, skirstymas į „moterims ir vyrams būdingą“ veiklą, pomėgiai ir žaislai, pradedant nuo pačių pirmųjų ugdymo etapų, pakankamai didelis pavyzdinių moterų vaidmenų pavyzdžių trūkumas IRT sektoriuje ir mažas šiame sektoriuje dirbančių, ypač užimančių lyderių pareigas, moterų pastebimumas; |
| --- | --- |

X.

kadangi menkas moterų ir mergaičių dalyvavimas su IRT susijusio švietimo programose, o vėliau – mažas užimtumas yra lyčių stereotipų taikymo nuo ankstyvųjų gyvenimo etapų, mokymosi iki profesinės karjeros sudėtingos sąveikos rezultatas; kadangi moterų ir mergaičių dalyvavimą IRT srities švietimo programose ir šios srities darbo rinkoje taip pat riboja šie veiksniai: visą gyvenimą taikomi stereotipai, skirstymas į „moterims ir vyrams būdingą“ veiklą, pomėgiai ir žaislai, pradedant nuo pačių pirmųjų ugdymo etapų, pakankamai didelis pavyzdinių moterų vaidmenų pavyzdžių trūkumas IRT sektoriuje ir mažas šiame sektoriuje dirbančių, ypač užimančių lyderių pareigas, moterų pastebimumas;

Bendrosios rekomendacijos

| 1. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą išnaudoti visas informacinės visuomenės, IRT ir interneto teikiamas galimybes, siekiant skatinti moterų įgalinimą, moterų teises ir laisves ir lyčių lygybę, neatsižvelgiant į amžių, negalią, genetinius bruožus, lytį, lytinę orientaciją, lytinę tapatybę, rasę, socialinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, arba ekonominį statusą; |
| --- | --- |

1.

primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą išnaudoti visas informacinės visuomenės, IRT ir interneto teikiamas galimybes, siekiant skatinti moterų įgalinimą, moterų teises ir laisves ir lyčių lygybę, neatsižvelgiant į amžių, negalią, genetinius bruožus, lytį, lytinę orientaciją, lytinę tapatybę, rasę, socialinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, arba ekonominį statusą;

| 2. | pabrėžia, kad prieiga prie interneto yra visiems – vyrams, moterims, berniukams ir mergaitėms – reikalinga nauja esminė paslauga, nes internetas dabar yra svarbi kiekvieno žmogaus kasdienio gyvenimo priemonė šeimoje, darbe, studijose ir moksluose, valdymui bendrovėse, viešojo sektoriaus įstaigose, institucijose ir organizacijose, taip pat socialinių tinklų darbo metodams ir lygių galimybių skatinimui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad prieiga prie interneto yra visiems – vyrams, moterims, berniukams ir mergaitėms – reikalinga nauja esminė paslauga, nes internetas dabar yra svarbi kiekvieno žmogaus kasdienio gyvenimo priemonė šeimoje, darbe, studijose ir moksluose, valdymui bendrovėse, viešojo sektoriaus įstaigose, institucijose ir organizacijose, taip pat socialinių tinklų darbo metodams ir lygių galimybių skatinimui;

| 3. | ragina Komisiją išnaudoti Skaitmeninės darbotvarkės ir Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos teikiamas galimybes ir tikslingiau jas rengti, siekiant spręsti didelio atotrūkio tarp lyčių IRT sektoriuje problemą, didinti visapusišką moterų integraciją į šį sektorių, ypač techninėse ir telekomunikacijų profesijose, gerinti moterų ir mergaičių švietimą ir mokymą IRT ir kitų mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų srityje, didinti moterų matomumą skaitmeninėje aplinkoje, didinti lyčių lygybę ir moterų dalyvavimą sudarant geresnę prieigą prie finansavimo, rengiant Skaitmeninę darbotvarkę ir Bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, sistemingai diegti poveikio lytims vertinimus, o biudžetą sudaryti atsižvelgiant į lyčių aspektą, siekiant tinkamai integruoti pagrindinį Europos moterų ir vyrų lygybės principą, taip pat remti pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas, įtraukų internetą paverčiant realybe; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją išnaudoti Skaitmeninės darbotvarkės ir Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos teikiamas galimybes ir tikslingiau jas rengti, siekiant spręsti didelio atotrūkio tarp lyčių IRT sektoriuje problemą, didinti visapusišką moterų integraciją į šį sektorių, ypač techninėse ir telekomunikacijų profesijose, gerinti moterų ir mergaičių švietimą ir mokymą IRT ir kitų mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų srityje, didinti moterų matomumą skaitmeninėje aplinkoje, didinti lyčių lygybę ir moterų dalyvavimą sudarant geresnę prieigą prie finansavimo, rengiant Skaitmeninę darbotvarkę ir Bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją, sistemingai diegti poveikio lytims vertinimus, o biudžetą sudaryti atsižvelgiant į lyčių aspektą, siekiant tinkamai integruoti pagrindinį Europos moterų ir vyrų lygybės principą, taip pat remti pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas, įtraukų internetą paverčiant realybe;

| 4. | ragina ES institucijas ir valstybes nares į visas skaitmenines iniciatyvas įtraukti lyčių perspektyvą ir pripažinti, kad skaitmeninio sektoriaus įtaka skatina naują, aktyvesnį sąmoningumą lyčių aspektų ir lyčių lygybės klausimų atvejais; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad internetas yra veiksmingas būdas kampanijoms, forumams ir suteikia moterų vaidmens pavyzdžiams matomumo, o visa tai padeda greičiau siekti lyčių lygybės; todėl prašo Komisijos apsvarstyti galimybę, ar nereikėtų savo Skaitmeninėje darbotvarkėje daug dėmesio skirti moterims, kad naujasis skaitmeninis amžius galėtų būti varomoji jėga toliau skatinant lyčių lygybę; |
| --- | --- |

4.

ragina ES institucijas ir valstybes nares į visas skaitmenines iniciatyvas įtraukti lyčių perspektyvą ir pripažinti, kad skaitmeninio sektoriaus įtaka skatina naują, aktyvesnį sąmoningumą lyčių aspektų ir lyčių lygybės klausimų atvejais; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad internetas yra veiksmingas būdas kampanijoms, forumams ir suteikia moterų vaidmens pavyzdžiams matomumo, o visa tai padeda greičiau siekti lyčių lygybės; todėl prašo Komisijos apsvarstyti galimybę, ar nereikėtų savo Skaitmeninėje darbotvarkėje daug dėmesio skirti moterims, kad naujasis skaitmeninis amžius galėtų būti varomoji jėga toliau skatinant lyčių lygybę;

| 5. | primygtinai ragina Komisiją į būsimą 2016–2020 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją įtraukti specialiuosius veiksmus, kuriais remiami moterų integracija į informacinę visuomenę ir dalyvavimas joje ir aktyviai populiarinami moterų tinklai internete, nes jie yra savarankiško požiūrio, požiūrio „iš apačios į viršų“ į moterų įgalinimą išraiška ir jiems reikėtų teikti visą reikalingą paramą, kad galėtų veikti ilgą laiką; |
| --- | --- |

5.

primygtinai ragina Komisiją į būsimą 2016–2020 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją įtraukti specialiuosius veiksmus, kuriais remiami moterų integracija į informacinę visuomenę ir dalyvavimas joje ir aktyviai populiarinami moterų tinklai internete, nes jie yra savarankiško požiūrio, požiūrio „iš apačios į viršų“ į moterų įgalinimą išraiška ir jiems reikėtų teikti visą reikalingą paramą, kad galėtų veikti ilgą laiką;

| 6. | atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, tačiau apgailestauja dėl siauro požiūrio jame, nes dokumente nepakankamai įvertinamas didelis potencialas, kurį skaitmeninimas gali suteikti įtraukiai, lygiai ir dalyvauti linkusiai visuomenei, taip pat nepakankamai pripažįstamos galimybės, kurias tikslinė parama ir finansavimo infrastruktūra gali suteikti moterų įgalinimo srityje; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“, tačiau apgailestauja dėl siauro požiūrio jame, nes dokumente nepakankamai įvertinamas didelis potencialas, kurį skaitmeninimas gali suteikti įtraukiai, lygiai ir dalyvauti linkusiai visuomenei, taip pat nepakankamai pripažįstamos galimybės, kurias tikslinė parama ir finansavimo infrastruktūra gali suteikti moterų įgalinimo srityje;

| 7. | ragina atkreipti daugiau dėmesio į nemokamą atvirojo kodo programinę įrangą IRT sektoriuje ir skaitmeninėje rinkoje; mano, kad nemokama atvirojo kodo programinė įranga yra labai svarbi lyčių lygybės ir demokratizacijos skatinimo skaitmeninėje rinkoje ir IRT sektoriuje priemonė; pabrėžia, kad sąmoningumo lyčių klausimais reikia ir atvirojo kodo programinės įrangos sektoriuje; |
| --- | --- |

7.

ragina atkreipti daugiau dėmesio į nemokamą atvirojo kodo programinę įrangą IRT sektoriuje ir skaitmeninėje rinkoje; mano, kad nemokama atvirojo kodo programinė įranga yra labai svarbi lyčių lygybės ir demokratizacijos skatinimo skaitmeninėje rinkoje ir IRT sektoriuje priemonė; pabrėžia, kad sąmoningumo lyčių klausimais reikia ir atvirojo kodo programinės įrangos sektoriuje;

| 8. | ragina ES ir valstybes nares kurti, remti ir įgyvendinti veiksmus, kurių imtis ragina JT ir jų organai, visų pirma pagal Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, taip pat WSIS, siekiant įgalinti moteris skaitmeniniame amžiuje ES ir pasauliniu lygmeniu; ragina valstybes nares viena kitai pranešti apie geriausią patirtį ir ja keistis, kad būtų skatinamas vienodas moterų dalyvavimas visos Europos skaitmeninio sektoriaus raidoje; |
| --- | --- |

8.

ragina ES ir valstybes nares kurti, remti ir įgyvendinti veiksmus, kurių imtis ragina JT ir jų organai, visų pirma pagal Pekino deklaraciją ir Veiksmų platformą, taip pat WSIS, siekiant įgalinti moteris skaitmeniniame amžiuje ES ir pasauliniu lygmeniu; ragina valstybes nares viena kitai pranešti apie geriausią patirtį ir ja keistis, kad būtų skatinamas vienodas moterų dalyvavimas visos Europos skaitmeninio sektoriaus raidoje;

| 9. | ragina valstybes nares, siekiant užtikrinti lyčių lygybę informacinėje visuomenėje ir IRT sektoriuose, parengti daugiamečius veiksmų planus, kuriais būtų siekiama didinti moterų prieigą prie informacinės visuomenės, gerinti ir plėsti moterų naudojimosi IRT mastą, suteikti moterims svarbesnį vaidmenį IRT sektoriuose, gilinti moterų žinias apie IRT rengiant švietimo ir mokymo programas, skatinti užimtumą ir verslumo dvasią tarp moterų reguliariai naudojantis internetu ir skaitmeninėmis paslaugomis, kurti internetinį lyčių lygybę skatinantį turinį, gerinti nuolatinį keitimąsi lygybės vertybėmis, jų sklaidą ir perdavimą, skatinti prieigą prie IRT ir naudojimąsi jomis, kaip įrankiais kovojant su lyčių diskriminacija tokiose srityse, kaip smurtas dėl lyties, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat kurti, diegti, skleisti ir vertinti lygybės politiką ir planus; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares, siekiant užtikrinti lyčių lygybę informacinėje visuomenėje ir IRT sektoriuose, parengti daugiamečius veiksmų planus, kuriais būtų siekiama didinti moterų prieigą prie informacinės visuomenės, gerinti ir plėsti moterų naudojimosi IRT mastą, suteikti moterims svarbesnį vaidmenį IRT sektoriuose, gilinti moterų žinias apie IRT rengiant švietimo ir mokymo programas, skatinti užimtumą ir verslumo dvasią tarp moterų reguliariai naudojantis internetu ir skaitmeninėmis paslaugomis, kurti internetinį lyčių lygybę skatinantį turinį, gerinti nuolatinį keitimąsi lygybės vertybėmis, jų sklaidą ir perdavimą, skatinti prieigą prie IRT ir naudojimąsi jomis, kaip įrankiais kovojant su lyčių diskriminacija tokiose srityse, kaip smurtas dėl lyties, skatinti tarptautinį bendradarbiavimą, užtikrinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat kurti, diegti, skleisti ir vertinti lygybės politiką ir planus;

Dalyvavimas

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares geriau išnaudoti didelį potencialą, kurį skaitmeninimas turi visais politinio dalyvavimo lygmenimis ir moterų įtraukčiai sprendimų priėmimo procese, pvz., pasitelkiant elektroninį balsavimą; atkreipia dėmesį į dideles galimybes, kurias skaitmeninimas ir e. valdžios iniciatyvos teikia prieigos prie informacijos, sprendimų priėmimo procesų, skaidrumo ir didesnės atskaitomybės atžvilgiu; taip pat pabrėžia, kad IRT gali smarkiai padidinti moterų galimybes dalyvauti apklausose ir diskusijų forumuose, taip pat teikti anoniminius skundus ir pranešimus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares geriau išnaudoti didelį potencialą, kurį skaitmeninimas turi visais politinio dalyvavimo lygmenimis ir moterų įtraukčiai sprendimų priėmimo procese, pvz., pasitelkiant elektroninį balsavimą; atkreipia dėmesį į dideles galimybes, kurias skaitmeninimas ir e. valdžios iniciatyvos teikia prieigos prie informacijos, sprendimų priėmimo procesų, skaidrumo ir didesnės atskaitomybės atžvilgiu; taip pat pabrėžia, kad IRT gali smarkiai padidinti moterų galimybes dalyvauti apklausose ir diskusijų forumuose, taip pat teikti anoniminius skundus ir pranešimus;

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti skaitmeninimą politikos srityje, siekiant populiarinti tiesioginę demokratiją, taip suteikiant galimybių aktyviau dalyvauti visiems piliečiams ir panaikinti pasenusias sistemas ir pašalinti kliūtis, dėl kurių moterims ir nepakankamai atstovaujamoms grupėms sudėtinga įsitvirtinti rinkimų ir institucijų sistemose; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę ir toliau plėtoti internetinius balsavimo metodus, taikomus teikiant konsultacijas rinkimų metu, taip pašalinant kliūtis, su kuriomis dažnai susiduria ypač moterys; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti skaitmeninimą politikos srityje, siekiant populiarinti tiesioginę demokratiją, taip suteikiant galimybių aktyviau dalyvauti visiems piliečiams ir panaikinti pasenusias sistemas ir pašalinti kliūtis, dėl kurių moterims ir nepakankamai atstovaujamoms grupėms sudėtinga įsitvirtinti rinkimų ir institucijų sistemose; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę ir toliau plėtoti internetinius balsavimo metodus, taikomus teikiant konsultacijas rinkimų metu, taip pašalinant kliūtis, su kuriomis dažnai susiduria ypač moterys;

| 12. | ragina Komisiją visapusiškai naudotis programa „Europa piliečiams“ siekiant specialiai dirbti su pilietine visuomene ir moterų organizacijomis, dirbančiomis skaitmeninimo ir IRT srityje, kad būtų galima pagerinti sąlygas pilietiniam ir demokratiniam moterų dalyvavimui ir skirti ypatingą dėmesį su lytimi susijusiems tikslams ateityje vertinant įgyvendinimą; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją visapusiškai naudotis programa „Europa piliečiams“ siekiant specialiai dirbti su pilietine visuomene ir moterų organizacijomis, dirbančiomis skaitmeninimo ir IRT srityje, kad būtų galima pagerinti sąlygas pilietiniam ir demokratiniam moterų dalyvavimui ir skirti ypatingą dėmesį su lytimi susijusiems tikslams ateityje vertinant įgyvendinimą;

| 13. | pabrėžia, kokia svarbi naujoji žiniasklaida gali būti didinant moterų dalyvavimą demokratiniuose procesuose; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti visapusišką moterų dalyvavimą žiniasklaidoje, taip pat valdymo lygmeniu, ir reguliavimo ir stebėjimo organuose, siekiant užtikrinti daugiau lyčių lygybės žiniasklaidoje, kovojant su stereotipais apie lytis ir nepakankamu atstovavimu moterims; be to, primygtinai ragina Komisiją skatinti kurti pilietinės visuomenės organizacijų ir profesionalių žiniasklaidos organizacijų tinklus, norint įgalinti moteris aktyviai dalyvauti ir pripažinti specialiuosius moterų poreikius žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kokia svarbi naujoji žiniasklaida gali būti didinant moterų dalyvavimą demokratiniuose procesuose; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti visapusišką moterų dalyvavimą žiniasklaidoje, taip pat valdymo lygmeniu, ir reguliavimo ir stebėjimo organuose, siekiant užtikrinti daugiau lyčių lygybės žiniasklaidoje, kovojant su stereotipais apie lytis ir nepakankamu atstovavimu moterims; be to, primygtinai ragina Komisiją skatinti kurti pilietinės visuomenės organizacijų ir profesionalių žiniasklaidos organizacijų tinklus, norint įgalinti moteris aktyviai dalyvauti ir pripažinti specialiuosius moterų poreikius žiniasklaidoje;

| 14. | pabrėžia itin svarbų tarptautinės pilietinės visuomenės vaidmenį interneto valdyme, pvz., per tokius forumus, kaip Pasaulinis interneto forumas; ragina Komisiją ir valstybes nares pačiu žemiausiu ir tarptautiniu lygmenimis įsitraukti į skaitmeninės pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir jas remti, taip pat sudaryti palankias sąlygas moterims ir mergaitėms dalyvauti ir atstovauti joms visuose šiuose forumuose ir tinkluose; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia itin svarbų tarptautinės pilietinės visuomenės vaidmenį interneto valdyme, pvz., per tokius forumus, kaip Pasaulinis interneto forumas; ragina Komisiją ir valstybes nares pačiu žemiausiu ir tarptautiniu lygmenimis įsitraukti į skaitmeninės pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir jas remti, taip pat sudaryti palankias sąlygas moterims ir mergaitėms dalyvauti ir atstovauti joms visuose šiuose forumuose ir tinkluose;

| 15. | mano, kad prieiga visiems prie plačiajuosčio ryšio, bent jau viešosiose erdvėse, pagerintų moterų galimybes naudotis skaitmeninėmis galimybėmis ir padidintų jų galimybes integruotis į darbo rinką, o tai taip pat padėtų padidinti socialinę įtrauktį ir užtikrintų teigiamus pokyčius sprendžiant su aplinkos apsauga ir ekonomika susijusius reikalus; ragina Komisiją pripažinti, kaip svarbu išplėsti Skaitmeninę darbotvarkę ir ją taikyti kaimo vietovėms, kad nė vienas pilietis, ypač moterys, nebūtų atskirtas bei izoliuotas, o skaitmeninės galimybės būtų prieinamos visiems; |
| --- | --- |

15.

mano, kad prieiga visiems prie plačiajuosčio ryšio, bent jau viešosiose erdvėse, pagerintų moterų galimybes naudotis skaitmeninėmis galimybėmis ir padidintų jų galimybes integruotis į darbo rinką, o tai taip pat padėtų padidinti socialinę įtrauktį ir užtikrintų teigiamus pokyčius sprendžiant su aplinkos apsauga ir ekonomika susijusius reikalus; ragina Komisiją pripažinti, kaip svarbu išplėsti Skaitmeninę darbotvarkę ir ją taikyti kaimo vietovėms, kad nė vienas pilietis, ypač moterys, nebūtų atskirtas bei izoliuotas, o skaitmeninės galimybės būtų prieinamos visiems;

Darbo rinka

| 16. | ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius skatinti lyčių lygybę IRT bendrovėse ir kituose atitinkamuose sektoriuose, atstovaujamuosiuose organuose ir mokymo institucijose, įskaitant atsakingų pareigų darbo vietose, taip pat atidžiai stebėti daromą pažangą, imtis tolesnių susijusių priemonių ir keistis geriausia šios srities patirtimi; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius skatinti lyčių lygybę IRT bendrovėse ir kituose atitinkamuose sektoriuose, atstovaujamuosiuose organuose ir mokymo institucijose, įskaitant atsakingų pareigų darbo vietose, taip pat atidžiai stebėti daromą pažangą, imtis tolesnių susijusių priemonių ir keistis geriausia šios srities patirtimi;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti didelę nepakankamo moterų atstovavimo IRT sektoriuje problemą, kuri itin aktuali aukštesniųjų pareigų atveju ir valdybose; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad direktyvos projektas dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių yra gera galimybė pakeisti bendrovių vidaus kultūrą ir tai turėtų poveikį visais hierarchijos lygmenimis, todėl ragina liautis blokuoti šią direktyvą Taryboje; primygtinai primena Komisijai apie jos atsakomybę imtis veiksmų, kuriais būtų galima padėti Tarybai išeiti iš aklavietės dėl ES teisės aktų, kuriuose reguliuojamas skaidrumo ir didesnės pusiausvyros užtikrinimo priimant dirbti į su sprendimų priėmimu susijusias pareigas klausimas; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti didelę nepakankamo moterų atstovavimo IRT sektoriuje problemą, kuri itin aktuali aukštesniųjų pareigų atveju ir valdybose; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti, kad direktyvos projektas dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių yra gera galimybė pakeisti bendrovių vidaus kultūrą ir tai turėtų poveikį visais hierarchijos lygmenimis, todėl ragina liautis blokuoti šią direktyvą Taryboje; primygtinai primena Komisijai apie jos atsakomybę imtis veiksmų, kuriais būtų galima padėti Tarybai išeiti iš aklavietės dėl ES teisės aktų, kuriuose reguliuojamas skaidrumo ir didesnės pusiausvyros užtikrinimo priimant dirbti į su sprendimų priėmimu susijusias pareigas klausimas;

| 18. | ragina valstybes nares spręsti lyčių nelygybės IRT sektoriuje klausimą atkreipiant dėmesį į įvairovės verslo planą ir užtikrinant daugiau ir didesnių paskatų bendrovėms ir moterims, pvz., sektino pavyzdžio ir karjeros kelio, kad moterų matomumas būtų didesnis; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares spręsti lyčių nelygybės IRT sektoriuje klausimą atkreipiant dėmesį į įvairovės verslo planą ir užtikrinant daugiau ir didesnių paskatų bendrovėms ir moterims, pvz., sektino pavyzdžio ir karjeros kelio, kad moterų matomumas būtų didesnis;

| 19. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pagrindines darbuotojų teises ir darbuotojų socialinę apsaugą, taip pat kovoti su mažų garantijų darbo sąlygomis; primygtinai ragina Komisiją pateikti (o valstybes nares – toliau išplėtoti) pasiūlymą dėl naujų apsaugos mechanizmų, pritaikytų prie darbo ir karjeros modelių, formuojamų skaitmeninimo, ypatingą dėmesį skiriant moterų padėčiai; pabrėžia kolektyvinių derybų svarbą visais lygmenimis, visų pirma srityse, kurioms skaitmeninimas turi didelį poveikį, siekiant užtikrinti, kad skaitmeninimo amžiuje būtų taikomas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas, išlaikoma darbo erdvės kokybė ir užtikrinamas darbo erdvės saugumas; pažymi, jog reikia rasti galimybių sudaryti reikalingas bendras sistemines sąlygas, kad būtų užtikrinta darbuotojų asmens duomenų apsauga; |
| --- | --- |

19.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pagrindines darbuotojų teises ir darbuotojų socialinę apsaugą, taip pat kovoti su mažų garantijų darbo sąlygomis; primygtinai ragina Komisiją pateikti (o valstybes nares – toliau išplėtoti) pasiūlymą dėl naujų apsaugos mechanizmų, pritaikytų prie darbo ir karjeros modelių, formuojamų skaitmeninimo, ypatingą dėmesį skiriant moterų padėčiai; pabrėžia kolektyvinių derybų svarbą visais lygmenimis, visų pirma srityse, kurioms skaitmeninimas turi didelį poveikį, siekiant užtikrinti, kad skaitmeninimo amžiuje būtų taikomas vienodo užmokesčio už vienodą darbą principas, išlaikoma darbo erdvės kokybė ir užtikrinamas darbo erdvės saugumas; pažymi, jog reikia rasti galimybių sudaryti reikalingas bendras sistemines sąlygas, kad būtų užtikrinta darbuotojų asmens duomenų apsauga;

| 20. | ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti visapusišką skaitmeninimo teikiamą lankstumą užtikrinant darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sykiu atkreipiant dėmesį į tai, kad skaitmeninant darbo rinką reikia atitinkamai pritaikyti darbo rinkos politiką ir pagrindines socialinės apsaugos sistemas; ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“, nustatyti skaitmeninimo galimybes ir iššūkius, atsižvelgiant į darbo sąlygas ir būtinybę pritaikyti darbo vietą, užtikrinti įgūdžių ugdymą ir mokymosi visą gyvenimą galimybes, ypač darbuotojams, dirbantiems priežiūros srityje; ragina valstybes nares ir Komisiją taip pat tikslingai investuoti į skaitmeninių darbo metodų praktiką, siekiant visiems pagerinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti visapusišką skaitmeninimo teikiamą lankstumą užtikrinant darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, sykiu atkreipiant dėmesį į tai, kad skaitmeninant darbo rinką reikia atitinkamai pritaikyti darbo rinkos politiką ir pagrindines socialinės apsaugos sistemas; ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į Komisijos veiksmų planą dėl iniciatyvos „Nauja pradžia sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą“, nustatyti skaitmeninimo galimybes ir iššūkius, atsižvelgiant į darbo sąlygas ir būtinybę pritaikyti darbo vietą, užtikrinti įgūdžių ugdymą ir mokymosi visą gyvenimą galimybes, ypač darbuotojams, dirbantiems priežiūros srityje; ragina valstybes nares ir Komisiją taip pat tikslingai investuoti į skaitmeninių darbo metodų praktiką, siekiant visiems pagerinti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokymąsi visą gyvenimą, mokymą ir programas, kuriomis padedama pasirengti geriau prisitaikyti arba galimai pakeisti karjerą atsižvelgiant į didėjančią e. įgūdžių paklausą daugelyje įvairių sektorių, ypatingą dėmesį skiriant 55 metų amžiaus ir vyresnėms moterims siekiant jas apsaugoti nuo išstūmimo iš darbo rinkos; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares remti mokymąsi visą gyvenimą, mokymą ir programas, kuriomis padedama pasirengti geriau prisitaikyti arba galimai pakeisti karjerą atsižvelgiant į didėjančią e. įgūdžių paklausą daugelyje įvairių sektorių, ypatingą dėmesį skiriant 55 metų amžiaus ir vyresnėms moterims siekiant jas apsaugoti nuo išstūmimo iš darbo rinkos;

| 22. | ragina, įgyvendinant bet kokias priemones šioje srityje, stengtis, kad administracinė našta įmonėms būtų kuo mažesnė; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl neproporcingai didelės biurokratinės naštos gali kilti pavojus, jog sumažės priimtinumas ir bus prarastos arba perkeltos darbo vietos; palankiai vertina realius ir susitarimu pagrįstus abiejų sektoriaus šalių kompromisus valstybėse narėse, kuriose yra stipri aktyvaus darbuotojų dalyvavimo tradicija; mano, kad darbuotojų dalyvavimas yra geriausios patirties modelis ES šalių nacionalinei ekonomikai; |
| --- | --- |

22.

ragina, įgyvendinant bet kokias priemones šioje srityje, stengtis, kad administracinė našta įmonėms būtų kuo mažesnė; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl neproporcingai didelės biurokratinės naštos gali kilti pavojus, jog sumažės priimtinumas ir bus prarastos arba perkeltos darbo vietos; palankiai vertina realius ir susitarimu pagrįstus abiejų sektoriaus šalių kompromisus valstybėse narėse, kuriose yra stipri aktyvaus darbuotojų dalyvavimo tradicija; mano, kad darbuotojų dalyvavimas yra geriausios patirties modelis ES šalių nacionalinei ekonomikai;

| 23. | pažymi, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas išlieka viena iš didžiausių problemų lyčių nelygybės klausimu IRT sektoriuje, todėl ragina valstybes nares galiausiai pradėti aktyviai įgyvendinti Komisijos rekomendacijas dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą ir nuolat imtis teigiamų veiksmų, pageidautina – teisės aktais, taip pat nustatyti darbo užmokesčio skaidrumo priemones ir lyties požiūriu neutralius darbo vertinimus; ragina Komisiją 2016 m. darbo programos iniciatyvoje „Nauja pradžia dirbantiems tėvams“ kelti klausimą dėl vienodo darbo užmokesčio, nes darbo užmokesčio skirtumas dar labiau didėja tapus tėvais; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas išlieka viena iš didžiausių problemų lyčių nelygybės klausimu IRT sektoriuje, todėl ragina valstybes nares galiausiai pradėti aktyviai įgyvendinti Komisijos rekomendacijas dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą ir nuolat imtis teigiamų veiksmų, pageidautina – teisės aktais, taip pat nustatyti darbo užmokesčio skaidrumo priemones ir lyties požiūriu neutralius darbo vertinimus; ragina Komisiją 2016 m. darbo programos iniciatyvoje „Nauja pradžia dirbantiems tėvams“ kelti klausimą dėl vienodo darbo užmokesčio, nes darbo užmokesčio skirtumas dar labiau didėja tapus tėvais;

| 24. | pažymi, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas lemia dar didesnį pensijų skirtumą; pabrėžia, kad, kaip pažymėjo Komisijos pirmininkas J.-C. Juncker, turi būti garantuojamas vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principas, pagal kurį užtikrinamas sąžiningas ir teisingas darbo užmokestis; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas lemia dar didesnį pensijų skirtumą; pabrėžia, kad, kaip pažymėjo Komisijos pirmininkas J.-C. Juncker, turi būti garantuojamas vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principas, pagal kurį užtikrinamas sąžiningas ir teisingas darbo užmokestis;

| 25. | ragina valstybes nares taikyti mokesčių ir lengvatų sistemas, kuriomis antrieji šeimoje dirbantys asmenys nebūtų neskatinami dirbti arba dirbti daugiau, nes moterys dažniausiai yra antrieji šeimoje dirbantys asmenys, o tai itin būdinga darbo vietoms IRT sektoriuje; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares taikyti mokesčių ir lengvatų sistemas, kuriomis antrieji šeimoje dirbantys asmenys nebūtų neskatinami dirbti arba dirbti daugiau, nes moterys dažniausiai yra antrieji šeimoje dirbantys asmenys, o tai itin būdinga darbo vietoms IRT sektoriuje;

| 26. | nurodo, kad IRT sektoriuje dirbančios moterys vis dar susiduria su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir karjeros raidos skirtumais; pabrėžia, kad vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principui, pagal kurį užtikrinamas sąžiningas ir teisingas darbo užmokestis, gresia pavojus, nes tai yra vienas iš pagrindinių socialinio teisingumo darbo rinkoje ramsčių ir visų pirma turi būti apsaugotas; primena, kad negalima leisti skaitmeninėje ekonomikoje įsitvirtinti nevienodai padėčiai, susijusiai su vienodu vyrų ir moterų darbo užmokesčiu ir vienoda jų karjeros raida; pabrėžia, kad didesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir susijusios investicijos į socialinės įtraukties politiką padės sumažinti šį vyrų ir moterų užmokesčio skirtumą; pabrėžia, kad kolektyvinės derybos yra svarbios ir skaitmeninės rinkos ekonomikoje, kad vykstant skaitmeninimui būtų užtikrinta darbo vietų kokybė ir saugumas; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad IRT sektoriuje dirbančios moterys vis dar susiduria su vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir karjeros raidos skirtumais; pabrėžia, kad vienodo užmokesčio už vienodą darbą toje pačioje darbo vietoje principui, pagal kurį užtikrinamas sąžiningas ir teisingas darbo užmokestis, gresia pavojus, nes tai yra vienas iš pagrindinių socialinio teisingumo darbo rinkoje ramsčių ir visų pirma turi būti apsaugotas; primena, kad negalima leisti skaitmeninėje ekonomikoje įsitvirtinti nevienodai padėčiai, susijusiai su vienodu vyrų ir moterų darbo užmokesčiu ir vienoda jų karjeros raida; pabrėžia, kad didesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir susijusios investicijos į socialinės įtraukties politiką padės sumažinti šį vyrų ir moterų užmokesčio skirtumą; pabrėžia, kad kolektyvinės derybos yra svarbios ir skaitmeninės rinkos ekonomikoje, kad vykstant skaitmeninimui būtų užtikrinta darbo vietų kokybė ir saugumas;

| 27. | palankiai vertina daugelį galimybių ir didelį lankstumą, kuris šiame skaitmeniniame amžiuje siūlomas darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant galimybes užtikrinti geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, visų pirma dėl mažų vaikų turinčių tėvų ir neįgaliųjų padėties darbo rinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares reaguoti į lankstaus darbo ir darbo vietų saugumo padėtį, vyraujančią IRT sektoriuje, tačiau taip pat pabrėžia, jog yra naujų problemų, susijusių su šiais pokyčiais, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikomos tinkamos socialinės apsaugos nuostatos; palaiko darbuotojų teisę liautis dirbti pasibaigus sutartoms darbo valandoms; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina daugelį galimybių ir didelį lankstumą, kuris šiame skaitmeniniame amžiuje siūlomas darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant galimybes užtikrinti geresnę darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, visų pirma dėl mažų vaikų turinčių tėvų ir neįgaliųjų padėties darbo rinkoje; ragina Komisiją ir valstybes nares reaguoti į lankstaus darbo ir darbo vietų saugumo padėtį, vyraujančią IRT sektoriuje, tačiau taip pat pabrėžia, jog yra naujų problemų, susijusių su šiais pokyčiais, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikomos tinkamos socialinės apsaugos nuostatos; palaiko darbuotojų teisę liautis dirbti pasibaigus sutartoms darbo valandoms;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninimu pagrįstos tendencijos taikyti lankstesnę darbo praktiką taip pat gali paskatinti rastis nestabilias darbo formas; pabrėžia, kad dėl su darbu susijusių psichinės sveikatos problemų, pvz., pervargimo, kuris atsiranda dėl nuolatinio pasiekiamumo, kyla rimtas pavojus; todėl pritaria tam, kad būtų visapusiškai laikomasi nustatyto darbuotojų poilsio laiko režimo, ir pabrėžia, kad siekiant išlaikyti atskirų valstybių narių darbo teisės aktuose nustatytas darbo laiko ribas reikia laikytis darbo laiko tvarkos, nustatytos lanksčių darbo valandų darbo sutartyse; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninimu pagrįstos tendencijos taikyti lankstesnę darbo praktiką taip pat gali paskatinti rastis nestabilias darbo formas; pabrėžia, kad dėl su darbu susijusių psichinės sveikatos problemų, pvz., pervargimo, kuris atsiranda dėl nuolatinio pasiekiamumo, kyla rimtas pavojus; todėl pritaria tam, kad būtų visapusiškai laikomasi nustatyto darbuotojų poilsio laiko režimo, ir pabrėžia, kad siekiant išlaikyti atskirų valstybių narių darbo teisės aktuose nustatytas darbo laiko ribas reikia laikytis darbo laiko tvarkos, nustatytos lanksčių darbo valandų darbo sutartyse;

Švietimas ir mokymas

| 29. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti lyčių aspekto integravimą švietimo sektoriuje skatinant skaitmeninį raštingumą ir moterų ir mergaičių dalyvavimą IRT švietimo ir mokymo programose, integruojant programavimą, naujas žiniasklaidos ir technologijų priemones į švietimo programas visais lygmenimis, taip pat į nepamokinį, neformalųjį švietimą ir savišvietą, ir į visų tipų švietimo ir mokymo sistemas (įskaitant skirtus mokytojams (dėstytojams)), siekiant sumažinti ir šalinti skaitmeninių įgūdžių atotrūkį ir skatinti mergaites ir merginas siekti karjeros mokslo ir IRT srityse; šiuo atveju pabrėžia atvirųjų švietimo išteklių, kurie visiems užtikrina geresnę prieigą prie švietimo, ir keitimosi geriausia patirtimi svarbą lyčių aspektą integruojant į IRT sritį; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti lyčių aspekto integravimą švietimo sektoriuje skatinant skaitmeninį raštingumą ir moterų ir mergaičių dalyvavimą IRT švietimo ir mokymo programose, integruojant programavimą, naujas žiniasklaidos ir technologijų priemones į švietimo programas visais lygmenimis, taip pat į nepamokinį, neformalųjį švietimą ir savišvietą, ir į visų tipų švietimo ir mokymo sistemas (įskaitant skirtus mokytojams (dėstytojams)), siekiant sumažinti ir šalinti skaitmeninių įgūdžių atotrūkį ir skatinti mergaites ir merginas siekti karjeros mokslo ir IRT srityse; šiuo atveju pabrėžia atvirųjų švietimo išteklių, kurie visiems užtikrina geresnę prieigą prie švietimo, ir keitimosi geriausia patirtimi svarbą lyčių aspektą integruojant į IRT sritį;

| 30. | ragina valstybes nares sukurti amžiui priderintas švietimo IRT klausimais programas ankstyvaisiais mokymosi mokykloje etapais, ypač daug dėmesio skiriant siekiui įkvėpti mergaites pradėti domėtis skaitmeniniu pasauliu ir ugdyti talentus šioje srityje, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares populiarinti mergaitėms skirtą mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymą nuo ankstyvo amžiaus, nes mergaitės dėl su lytimis susijusių stereotipų apie šiuos dalykus anksti pradeda rinktis ne mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, trūksta vaidmenų pavyzdžių, o dėl to moterims šių dalykų programose universitete nepakankamai atstovaujama ir tokia padėtis persikelia ir į darbo rinką; todėl pabrėžia, kad reikėtų imtis spręsti stereotipų apie lytis ir skaitmeninio mokymo problemą jau pradinio lavinimo sistemoje, šie veiksmai turėtų apimti visus švietimo sistemos etapus iki suaugusiųjų mokymo ir iš darbo rinkos išstumtų asmenų mokymo; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares sukurti amžiui priderintas švietimo IRT klausimais programas ankstyvaisiais mokymosi mokykloje etapais, ypač daug dėmesio skiriant siekiui įkvėpti mergaites pradėti domėtis skaitmeniniu pasauliu ir ugdyti talentus šioje srityje, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares populiarinti mergaitėms skirtą mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokymą nuo ankstyvo amžiaus, nes mergaitės dėl su lytimis susijusių stereotipų apie šiuos dalykus anksti pradeda rinktis ne mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, trūksta vaidmenų pavyzdžių, o dėl to moterims šių dalykų programose universitete nepakankamai atstovaujama ir tokia padėtis persikelia ir į darbo rinką; todėl pabrėžia, kad reikėtų imtis spręsti stereotipų apie lytis ir skaitmeninio mokymo problemą jau pradinio lavinimo sistemoje, šie veiksmai turėtų apimti visus švietimo sistemos etapus iki suaugusiųjų mokymo ir iš darbo rinkos išstumtų asmenų mokymo;

| 31. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti geresnes sąlygas švietimui ir mokymuisi visą gyvenimą, konkrečiai skirtų vyresnio amžiaus moterims visą jų profesinį gyvenimą ir jam pasibaigus, ypač su priežiūra susijusius darbus dirbančioms ir karjeros pertrauką padariusioms arba iš naujo į darbo vietą grįžtančioms moterims, taip siekiant užtikrinti, kad jos neatsiliktų nuo vis spartesnio perėjimo prie skaitmeninimo; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti geresnes sąlygas švietimui ir mokymuisi visą gyvenimą, konkrečiai skirtų vyresnio amžiaus moterims visą jų profesinį gyvenimą ir jam pasibaigus, ypač su priežiūra susijusius darbus dirbančioms ir karjeros pertrauką padariusioms arba iš naujo į darbo vietą grįžtančioms moterims, taip siekiant užtikrinti, kad jos neatsiliktų nuo vis spartesnio perėjimo prie skaitmeninimo;

| 32. | pažymi, kad skaitmeninių technologijų, IRT ir programavimo srities lavinimas ankstyvajame amžiuje yra itin svarbus mergaičių įgalinimui ir skatina jas imtis šios srities ir įveikti lyčių stereotipus; pabrėžia, jog norint, kad skaitmeniniame sektoriuje dirbtų daugiau moterų, itin svarbu aukštojo mokslo srityje daugiau moterų įtraukti į mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad skaitmeninių technologijų, IRT ir programavimo srities lavinimas ankstyvajame amžiuje yra itin svarbus mergaičių įgalinimui ir skatina jas imtis šios srities ir įveikti lyčių stereotipus; pabrėžia, jog norint, kad skaitmeniniame sektoriuje dirbtų daugiau moterų, itin svarbu aukštojo mokslo srityje daugiau moterų įtraukti į mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus;

| 33. | ragina valstybes nares naikinti lyčių nelygybę IRT sektoriuje sukuriant daugiau paskatų ir paramos struktūrų moterims, pvz., vaidmenų pavyzdžių, orientavimo programų ir karjeros modelių, kad būtų didinamas moterų matomumas; todėl ragina valstybes nares prireikus pritaikyti švietimo sistemas, siekiant skatinti apskritai mokyti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų ir domėtis jais, ypač studentes; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares naikinti lyčių nelygybę IRT sektoriuje sukuriant daugiau paskatų ir paramos struktūrų moterims, pvz., vaidmenų pavyzdžių, orientavimo programų ir karjeros modelių, kad būtų didinamas moterų matomumas; todėl ragina valstybes nares prireikus pritaikyti švietimo sistemas, siekiant skatinti apskritai mokyti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų ir domėtis jais, ypač studentes;

| 34. | atkreipia dėmesį į IRT, o konkrečiau – internetinių mokymo kursų, naudingumą mergaitėms ir moterims, taip pat specialiųjų poreikių turintiems asmenims, pvz., neįgaliesiems, kaimo vietovių ir atokių teritorijų gyventojams, taip pat atkreipia dėmesį į galimybes dirbti nuotoliniu būdu, taip siekiant pagerinti švietimą tarp šių grupių ir padidinti jų galimybes užsitikrinti finansinį nepriklausomumą; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į IRT, o konkrečiau – internetinių mokymo kursų, naudingumą mergaitėms ir moterims, taip pat specialiųjų poreikių turintiems asmenims, pvz., neįgaliesiems, kaimo vietovių ir atokių teritorijų gyventojams, taip pat atkreipia dėmesį į galimybes dirbti nuotoliniu būdu, taip siekiant pagerinti švietimą tarp šių grupių ir padidinti jų galimybes užsitikrinti finansinį nepriklausomumą;

| 35. | atkreipia dėmesį į svarbų menų ir dizaino srities formaliojo švietimo, savišvietos ir neformaliojo švietimo, kūrybinio sektoriaus ir kultūros sektoriaus vaidmenį, kurį jie atlieka įgalinant moteris ir mergaites ir skatinant jas domėtis skaitmeniniu sektoriumi; todėl pabrėžia, kad svarbu mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus pasitelkiant švietimą ir menus susieti su ūkio sektoriais, mokslą, technologijas, inžineriją ir matematiką pakeičiant mokslo, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos sritimi; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į svarbų menų ir dizaino srities formaliojo švietimo, savišvietos ir neformaliojo švietimo, kūrybinio sektoriaus ir kultūros sektoriaus vaidmenį, kurį jie atlieka įgalinant moteris ir mergaites ir skatinant jas domėtis skaitmeniniu sektoriumi; todėl pabrėžia, kad svarbu mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus pasitelkiant švietimą ir menus susieti su ūkio sektoriais, mokslą, technologijas, inžineriją ir matematiką pakeičiant mokslo, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos sritimi;

| 36. | ragina Komisiją populiarinti skaitmenines technologijas kaip kliūčių patekti į darbo rinką sumažinimo priemonę, naudojant mokymosi visą gyvenimą sistemą, ir kaip procentinę BVP dalį nustatyti ES gaires dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų į įgūdžius; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją populiarinti skaitmenines technologijas kaip kliūčių patekti į darbo rinką sumažinimo priemonę, naudojant mokymosi visą gyvenimą sistemą, ir kaip procentinę BVP dalį nustatyti ES gaires dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų į įgūdžius;

| 37. | ragina valstybes nares ir Komisiją pirmiausia informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijomis skatinti moteris dalyvauti verslo sektoriuose, kurie stereotipiškai laikomi „vyriškais“, pvz., skaitmeninimo sektoriuje; pabrėžia, kad visiems su skaitmeninimo politika susijusiems dalyviams reikia rengti sąmoningumo ugdymo, mokymo ir lyčių aspekto integravimo kampanijas; |
| --- | --- |

37.

ragina valstybes nares ir Komisiją pirmiausia informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijomis skatinti moteris dalyvauti verslo sektoriuose, kurie stereotipiškai laikomi „vyriškais“, pvz., skaitmeninimo sektoriuje; pabrėžia, kad visiems su skaitmeninimo politika susijusiems dalyviams reikia rengti sąmoningumo ugdymo, mokymo ir lyčių aspekto integravimo kampanijas;

| 38. | teigiamai vertina „Europos moterų gerosios patirties IRT srityje kodeksą“ ir ragina jį plačiai ir aktyviai įgyvendinti; teigiamai vertina tai, kad sukurta ES lygmens Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, ir ragina atitinkamas bendroves ypatingą dėmesį skirti moterų įdarbinimui ir vienodoms jų galimybėms daryti karjerą; |
| --- | --- |

38.

teigiamai vertina „Europos moterų gerosios patirties IRT srityje kodeksą“ ir ragina jį plačiai ir aktyviai įgyvendinti; teigiamai vertina tai, kad sukurta ES lygmens Didžioji koalicija užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, ir ragina atitinkamas bendroves ypatingą dėmesį skirti moterų įdarbinimui ir vienodoms jų galimybėms daryti karjerą;

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti tėvams skirtas programas, siekiant juos artimiau supažindinti su jų vaikų naudojamomis IRT, kad suaugusieji daugiau žinotų apie galimus kontaktus ir santykius internete ir kad būtų sumažintas atotrūkis tarp kartų IRT sektoriaus atžvilgiu; |
| --- | --- |

39.

ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti tėvams skirtas programas, siekiant juos artimiau supažindinti su jų vaikų naudojamomis IRT, kad suaugusieji daugiau žinotų apie galimus kontaktus ir santykius internete ir kad būtų sumažintas atotrūkis tarp kartų IRT sektoriaus atžvilgiu;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu tobulinti skaitmeninius gebėjimus ir raštingumą siekiant sudaryti geresnes sąlygas IRT bendrovėse dirbti moterims, kurios dėl įvairių priežasčių neturi šių konkrečių įgūdžių; pažymi, kad jeigu šioje srityje nebus imtasi veiksmų, moterys ir toliau neturės palankių sąlygų įsitvirtinti šiame sektoriuje; primena, kad Europos socialinis fondas gali dalyvauti finansuojant tokius mokymo kursus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu tobulinti skaitmeninius gebėjimus ir raštingumą siekiant sudaryti geresnes sąlygas IRT bendrovėse dirbti moterims, kurios dėl įvairių priežasčių neturi šių konkrečių įgūdžių; pažymi, kad jeigu šioje srityje nebus imtasi veiksmų, moterys ir toliau neturės palankių sąlygų įsitvirtinti šiame sektoriuje; primena, kad Europos socialinis fondas gali dalyvauti finansuojant tokius mokymo kursus;

| 41. | pabrėžia, kad į švietimo programas visais lygmenimis svarbu integruoti programavimą, naujas žiniasklaidos priemones ir technologijas, ir pabrėžia, kad skaitmeniniai gebėjimai gali sumažinti kliūtis patekti į darbo rinką; pabrėžia, kad siekiant panaikinti lyčių nelygybę šioje srityje svarbu nuolat palaikyti dialogą su socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad į švietimo programas visais lygmenimis svarbu integruoti programavimą, naujas žiniasklaidos priemones ir technologijas, ir pabrėžia, kad skaitmeniniai gebėjimai gali sumažinti kliūtis patekti į darbo rinką; pabrėžia, kad siekiant panaikinti lyčių nelygybę šioje srityje svarbu nuolat palaikyti dialogą su socialiniais partneriais;

| 42. | primygtinai ragina Komisiją, atsižvelgiant į Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos taikymo sritį ir konkrečiau atsižvelgiant į siekį kurti įtraukią e. visuomenę, didinti moterų matomumą sukuriant bandomąjį projektą dėl Europos internetinio universiteto, visų pirma skirto IRT ir techninei inžinerijai, ir nustatant specialiąsias moterims skirtas programas IRT ir naujosios žiniasklaidos srityje; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina Komisiją, atsižvelgiant į Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos taikymo sritį ir konkrečiau atsižvelgiant į siekį kurti įtraukią e. visuomenę, didinti moterų matomumą sukuriant bandomąjį projektą dėl Europos internetinio universiteto, visų pirma skirto IRT ir techninei inžinerijai, ir nustatant specialiąsias moterims skirtas programas IRT ir naujosios žiniasklaidos srityje;

| 43. | ragina Komisiją, valstybes nares ir verslo subjektus skatinti lyčių lygybę IRT sektoriuje, t. y. rinkti pagal lytis suskirstytus duomenis apie IRT naudojimą, suformuluoti tikslus, rodiklius ir gaires, pagal kuriuos būtų sekama, kaip gerėja IRT prieinamumas moterims, ir populiarinti IRT bendrovių geriausios patirties pavyzdžius; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją, valstybes nares ir verslo subjektus skatinti lyčių lygybę IRT sektoriuje, t. y. rinkti pagal lytis suskirstytus duomenis apie IRT naudojimą, suformuluoti tikslus, rodiklius ir gaires, pagal kuriuos būtų sekama, kaip gerėja IRT prieinamumas moterims, ir populiarinti IRT bendrovių geriausios patirties pavyzdžius;

| 44. | ragina Komisiją ir valstybes nares plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą ir ES išorės santykius daugiau paramos skirti moterų įgalinimui skaitmeniniuose sektoriuose ir IRT, skatinant skaitmeninių įgūdžių lavinimą ir įvairiomis priemonėmis, įskaitant mikrofinansavimo sistemas ir paramos tinklus, sudarant sąlygas moterų verslumui; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją ir valstybes nares plėtojant vystomąjį bendradarbiavimą ir ES išorės santykius daugiau paramos skirti moterų įgalinimui skaitmeniniuose sektoriuose ir IRT, skatinant skaitmeninių įgūdžių lavinimą ir įvairiomis priemonėmis, įskaitant mikrofinansavimo sistemas ir paramos tinklus, sudarant sąlygas moterų verslumui;

Investicijos ir verslumo finansavimas

| 45. | ragina valstybes nares ir Komisiją skirti lėšų ir pagerinti prieigą prie esamų finansavimo šaltinių ir, prireikus, finansavimo verslu užsiimančioms moterims, kurį naudodamos jos kurtų su IRT susijusį verslą ir skaitmeninius startuolius, taip pat moterų mentorių veiklai ir tarpusavio keitimosi informacija tinklams, stiprinant inovacijas ir investicijas ES; ragina valstybes nares moterims, ketinančioms pradėti karjerą skaitmeninimo srityje, teikti deramą finansinę paramą ir rengti mokymus, siekiant skatinti moterų verslumą šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

45.

ragina valstybes nares ir Komisiją skirti lėšų ir pagerinti prieigą prie esamų finansavimo šaltinių ir, prireikus, finansavimo verslu užsiimančioms moterims, kurį naudodamos jos kurtų su IRT susijusį verslą ir skaitmeninius startuolius, taip pat moterų mentorių veiklai ir tarpusavio keitimosi informacija tinklams, stiprinant inovacijas ir investicijas ES; ragina valstybes nares moterims, ketinančioms pradėti karjerą skaitmeninimo srityje, teikti deramą finansinę paramą ir rengti mokymus, siekiant skatinti moterų verslumą šiame sektoriuje;

| 46. | mano, kad kalbant ypač apie Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslą sudaryti tinkamas sąlygas inovatyviai ir konkurencingai IRT aplinkai ir finansavimo galimybių MVĮ ir startuoliams pagerinimui, reikia apsvarstyti ypač moterų prieigą prie finansavimo ir finansinių paslaugų; pažymi, kad moterų verslumui svarbu, jog moterims būtų prieinamas mikrofinansavimas; |
| --- | --- |

46.

mano, kad kalbant ypač apie Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslą sudaryti tinkamas sąlygas inovatyviai ir konkurencingai IRT aplinkai ir finansavimo galimybių MVĮ ir startuoliams pagerinimui, reikia apsvarstyti ypač moterų prieigą prie finansavimo ir finansinių paslaugų; pažymi, kad moterų verslumui svarbu, jog moterims būtų prieinamas mikrofinansavimas;

| 47. | ragina Komisiją, įgyvendinant Skaitmeninę darbotvarkę, kruopščiai stebėti ir vertinti lyčių aspekto taikymą ir biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą pagal ES fondų sistemą, laikantis ES fondams taikytino Bendrųjų nuostatų reglamento (2013 m. gruodžio 17 d. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013) 7 straipsnį, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti moterų organizacijų dalyvavimą finansavimo programų stebėjimo komitetuose, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinami tikslingi veiksmai, kuriais stiprinamas moterų vaidmuo IRT; primena Komisijai apie įsipareigojimą užtikrinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, įgyvendinant Skaitmeninę darbotvarkę, kruopščiai stebėti ir vertinti lyčių aspekto taikymą ir biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą pagal ES fondų sistemą, laikantis ES fondams taikytino Bendrųjų nuostatų reglamento (2013 m. gruodžio 17 d. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013) 7 straipsnį, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti moterų organizacijų dalyvavimą finansavimo programų stebėjimo komitetuose, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinami tikslingi veiksmai, kuriais stiprinamas moterų vaidmuo IRT; primena Komisijai apie įsipareigojimą užtikrinti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą;

| 48. | ragina Komisiją atsižvelgti į lyčių aspektą analizuojant ir teikiant ataskaitas apie partnerystės įtraukimą, taip pat su Skaitmenine darbotvarke susijusiais atvejais; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją atsižvelgti į lyčių aspektą analizuojant ir teikiant ataskaitas apie partnerystės įtraukimą, taip pat su Skaitmenine darbotvarke susijusiais atvejais;

| 49. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos investicijų banku, sukurti paramos programas IRT skirtoms investicijoms, pasitelkiant Europos struktūrinius ir investicijų fondus, taip pat sudarant palankias sąlygas gauti kreditą ir paskolas įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir startuoliams IRT sektoriuje, kuriame mažiausiai 40 proc. darbuotojų yra moterys; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos investicijų banku, sukurti paramos programas IRT skirtoms investicijoms, pasitelkiant Europos struktūrinius ir investicijų fondus, taip pat sudarant palankias sąlygas gauti kreditą ir paskolas įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir startuoliams IRT sektoriuje, kuriame mažiausiai 40 proc. darbuotojų yra moterys;

| 50. | ragina Komisiją remti ir populiarinti moterų skaitmeninio verslumo kultūrą, populiarinti ir finansiškai remti moterims skirtą Europos tinklų kūrimo ir koordinavimo platformą ir toliau stiprinti moterų vaidmenį dabartinėse programose; ragina valstybes nares ir bendroves kurti įvairovės politiką, apimančią gerokai daugiau nei moterų įdarbinimą, kad būtų skatinamas darnus ekonomikos vystymasis ir lyderystė; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją remti ir populiarinti moterų skaitmeninio verslumo kultūrą, populiarinti ir finansiškai remti moterims skirtą Europos tinklų kūrimo ir koordinavimo platformą ir toliau stiprinti moterų vaidmenį dabartinėse programose; ragina valstybes nares ir bendroves kurti įvairovės politiką, apimančią gerokai daugiau nei moterų įdarbinimą, kad būtų skatinamas darnus ekonomikos vystymasis ir lyderystė;

| 51. | pabrėžia socialinių įmonių ir alternatyviųjų verslo modelių, pvz., savitarpio organizacijų ir kooperatyvų, vaidmenį įgalinant moteris skaitmeninio verslumo srityje ir didinant moterų atstovavimą skaitmeniniuose sektoriuose; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti socialinių įmonių iniciatyvas, skirtas moterų ir mergaičių įgalinimui IRT srityje; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia socialinių įmonių ir alternatyviųjų verslo modelių, pvz., savitarpio organizacijų ir kooperatyvų, vaidmenį įgalinant moteris skaitmeninio verslumo srityje ir didinant moterų atstovavimą skaitmeniniuose sektoriuose; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti socialinių įmonių iniciatyvas, skirtas moterų ir mergaičių įgalinimui IRT srityje;

| 52. | primygtinai ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir visus suinteresuotuosius subjektus plačiau naudoti Didžiąją koaliciją užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, kad būtų remiamos priemonės, kuriomis gerinami moterų ir mergaičių skaitmeniniai įgūdžiai, skatinamas moterų užimtumas IRT sektoriuje ir didinama įvairių galimų švietimo ir profesinio rengimo galimybių sklaida; |
| --- | --- |

52.

primygtinai ragina Europos Komisiją, valstybes nares ir visus suinteresuotuosius subjektus plačiau naudoti Didžiąją koaliciją užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, kad būtų remiamos priemonės, kuriomis gerinami moterų ir mergaičių skaitmeniniai įgūdžiai, skatinamas moterų užimtumas IRT sektoriuje ir didinama įvairių galimų švietimo ir profesinio rengimo galimybių sklaida;

Kova su smurtu prieš moteris skaitmeniniame pasaulyje

| 53. | ragina nustatyti, kokios problemos kyla, kai IRT ir internetu naudojamasi nusikaltimams vykdyti, grasinti, priekabiauti ar smurtauti prieš moteris dėl mizoginijos, homofobijos, transfobijos ar kitų formų diskriminacijos; primygtinai ragina politikos formuotojus tinkamai spręsti šiuos klausimus, atsižvelgiant į tam tikras moterų, kurios pažeidžiamos įvairiais aspektais, grupes, ir užtikrinti, kad bus sukurta sistema, garantuojanti, kad teisėsaugos institucijos turėtų galimybių veiksmingai išaiškinti skaitmeninius nusikaltimus, atsižvelgdamos į su internetiniu anonimiškumu susijusius aspektus ir galimą tarpvalstybinį tokių nusikaltimų ir piktnaudžiavimo atvejų pobūdį; ragina valstybes nares skirti reikiamų išteklių teisėsaugai, t. y. dabartinių kibernetinį smurtą, patyčias elektroninėje erdvėje, priekabiavimą ir persekiojimą, taip pat neapykantos kurstymą reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

53.

ragina nustatyti, kokios problemos kyla, kai IRT ir internetu naudojamasi nusikaltimams vykdyti, grasinti, priekabiauti ar smurtauti prieš moteris dėl mizoginijos, homofobijos, transfobijos ar kitų formų diskriminacijos; primygtinai ragina politikos formuotojus tinkamai spręsti šiuos klausimus, atsižvelgiant į tam tikras moterų, kurios pažeidžiamos įvairiais aspektais, grupes, ir užtikrinti, kad bus sukurta sistema, garantuojanti, kad teisėsaugos institucijos turėtų galimybių veiksmingai išaiškinti skaitmeninius nusikaltimus, atsižvelgdamos į su internetiniu anonimiškumu susijusius aspektus ir galimą tarpvalstybinį tokių nusikaltimų ir piktnaudžiavimo atvejų pobūdį; ragina valstybes nares skirti reikiamų išteklių teisėsaugai, t. y. dabartinių kibernetinį smurtą, patyčias elektroninėje erdvėje, priekabiavimą ir persekiojimą, taip pat neapykantos kurstymą reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimui;

| 54. | ragina Komisiją iš valstybių narių reikalauti daugiau pastangų baudžiamojon atsakomybėn traukiant už internete atliekamus homofobinius ir transfobinius nusikaltimus, taip pat tinkamai taikyti galiojančius šios srities ir su aukų teisėmis susijusius ES teisės aktus; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją iš valstybių narių reikalauti daugiau pastangų baudžiamojon atsakomybėn traukiant už internete atliekamus homofobinius ir transfobinius nusikaltimus, taip pat tinkamai taikyti galiojančius šios srities ir su aukų teisėmis susijusius ES teisės aktus;

| 55. | ragina Komisiją, Direktyvą dėl vienodo požiūrio išdėstant nauja redakcija, kuria būtų sprendžiama seksizmo ir lyčių stereotipų švietimo ir žiniasklaidos srityje problema; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją, Direktyvą dėl vienodo požiūrio išdėstant nauja redakcija, kuria būtų sprendžiama seksizmo ir lyčių stereotipų švietimo ir žiniasklaidos srityje problema;

| 56. | ragina Komisiją parengti elgesio kodeksą savo pačios bendravimui, taip pat ES agentūrų bendravimui, kad būtų skatinamas moterų įgalinimas ir kovojama su stereotipais ir seksizmu, taip pat nepakankamu ir netinkamu atstovavimu moterims; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją parengti elgesio kodeksą savo pačios bendravimui, taip pat ES agentūrų bendravimui, kad būtų skatinamas moterų įgalinimas ir kovojama su stereotipais ir seksizmu, taip pat nepakankamu ir netinkamu atstovavimu moterims;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares, įgyvendinant būsimus ES duomenų apsaugos teisės aktus, atsižvelgti į dėl skaitmeninimo pasikeitusią moterų ir mergaičių padėtį; pabrėžia, kad duomenų valdytojai jautrius duomenis gali naudoti tik ribotiems tikslams ir jokiomis aplinkybėmis negali jais dalytis; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares, įgyvendinant būsimus ES duomenų apsaugos teisės aktus, atsižvelgti į dėl skaitmeninimo pasikeitusią moterų ir mergaičių padėtį; pabrėžia, kad duomenų valdytojai jautrius duomenis gali naudoti tik ribotiems tikslams ir jokiomis aplinkybėmis negali jais dalytis;

| 58. | ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti reikalingų išteklių, siekiant užtikrinti, jog būtų laikomasi internetinio bendravimo pranešimuose esančių jautrių duomenų apsaugą reglamentuojančių taisyklių; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti reikalingų išteklių, siekiant užtikrinti, jog būtų laikomasi internetinio bendravimo pranešimuose esančių jautrių duomenų apsaugą reglamentuojančių taisyklių;

| 59. | ragina Komisiją padidinti finansinę paramą saugesnių interneto skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, finansuojamai pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, taip pat ragina valstybes nares padidinti paramą pagalbos linijoms, skirtoms nuo patyčių elektroninėje erdvėje nukentėjusiems asmenims; pabrėžia, kad dukart labiau tikėtina, jog nukentės mergaitės, o ne berniukai; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją padidinti finansinę paramą saugesnių interneto skaitmeninių paslaugų infrastruktūrai, finansuojamai pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, taip pat ragina valstybes nares padidinti paramą pagalbos linijoms, skirtoms nuo patyčių elektroninėje erdvėje nukentėjusiems asmenims; pabrėžia, kad dukart labiau tikėtina, jog nukentės mergaitės, o ne berniukai;

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares priimti priemones, kuriomis mergaitės būtų apsaugotos nuo reklamos skaitmeninėje aplinkoje, kuri galėtų skatinti jų fizinei ir psichologinei sveikatai žalingą elgesį; ragina Komisiją atnaujinti ir išplėsti Saugesnio interneto programos taikymo sritį, ypatingą dėmesį skiriant lyčių klausimui, kaip vieną iš būtinų priemonių siekiant padidinti mergaičių saugumą internete; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją ir valstybes nares priimti priemones, kuriomis mergaitės būtų apsaugotos nuo reklamos skaitmeninėje aplinkoje, kuri galėtų skatinti jų fizinei ir psichologinei sveikatai žalingą elgesį; ragina Komisiją atnaujinti ir išplėsti Saugesnio interneto programos taikymo sritį, ypatingą dėmesį skiriant lyčių klausimui, kaip vieną iš būtinų priemonių siekiant padidinti mergaičių saugumą internete;

| 61. | ragina Komisiją pradėti e. raštingumo ir mokymo programas ir jas remti, taip pat pradėti ir remti informuotumo didinimo kampanijas, tokiu būdu didinant atitinkamų susijusių šalių, pvz., visų švietimo lygmenų moksleivių ir studentų, mokytojų, švietimo ir teisėsaugos specialistų informuotumą apie galimą skaitmeninio pasaulio riziką ir kovos su ja būdus; ragina Komisiją populiarinti prieš seksizmą ir lyčių stereotipus socialinėje ir skaitmeninėje žiniasklaidoje nukreiptas kampanijas ir naudotis skaitmeninės žiniasklaidos teikiamomis galimybėmis stereotipams naikinti; |
| --- | --- |

61.

ragina Komisiją pradėti e. raštingumo ir mokymo programas ir jas remti, taip pat pradėti ir remti informuotumo didinimo kampanijas, tokiu būdu didinant atitinkamų susijusių šalių, pvz., visų švietimo lygmenų moksleivių ir studentų, mokytojų, švietimo ir teisėsaugos specialistų informuotumą apie galimą skaitmeninio pasaulio riziką ir kovos su ja būdus; ragina Komisiją populiarinti prieš seksizmą ir lyčių stereotipus socialinėje ir skaitmeninėje žiniasklaidoje nukreiptas kampanijas ir naudotis skaitmeninės žiniasklaidos teikiamomis galimybėmis stereotipams naikinti;

| 62. | teigiamai vertina Komisijos siūlymą į jos Kovos su prekyba žmonėmis po 2016 m. strategiją įtraukti nuostatas dėl prevencijos, pagalbos nukentėjusiesiems, saugaus grąžinimo ir reintegracijos, taip pat interneto vaidmens; pabrėžia, kad taip pat turėtų būti sprendžiama kibernetinio priekabiavimo ir persekiojimo reiškinio problema; |
| --- | --- |

62.

teigiamai vertina Komisijos siūlymą į jos Kovos su prekyba žmonėmis po 2016 m. strategiją įtraukti nuostatas dėl prevencijos, pagalbos nukentėjusiesiems, saugaus grąžinimo ir reintegracijos, taip pat interneto vaidmens; pabrėžia, kad taip pat turėtų būti sprendžiama kibernetinio priekabiavimo ir persekiojimo reiškinio problema;

| 63. | ragina ES ir valstybes nares suteikti pakankamai išteklių ir finansavimo Europos lyčių lygybės institutui (EIGE), kad institutas galėtų atlikti mokslinius tyrimus ir rinkti duomenis, kaip moterų ir lyčių lygybės labui geriau panaudoti ir išnaudoti skaitmenines paslaugas; |
| --- | --- |

63.

ragina ES ir valstybes nares suteikti pakankamai išteklių ir finansavimo Europos lyčių lygybės institutui (EIGE), kad institutas galėtų atlikti mokslinius tyrimus ir rinkti duomenis, kaip moterų ir lyčių lygybės labui geriau panaudoti ir išnaudoti skaitmenines paslaugas;

| 64. | ragina ES institucijas, agentūras ir organus, taip pat valstybes nares ir jų teisėsaugos institucijas, bendradarbiauti ir konkrečiai koordinuoti savo veiksmus siekiant kovoti su IRT naudojimu nusikaltimams, susijusiems su prekyba žmonėmis, kibernetiniu priekabiavimu ir kibernetiniu persekiojimu, vykdyti, nes šie nusikaltimai dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio ir ES lygmens koordinavimas yra labai svarbus, kad būtų galima vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už šiuos nusikaltimus; ragina valstybes nares persvarstyti ir galbūt pakeisti savo baudžiamąją teisę siekiant užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtos ir pripažintos naujos skaitmeninio smurto formos ir kad būtų taikomi tinkami baudžiamojo persekiojimo būdai; ragina valstybes nares sukurti pranešimo portalus, kad piliečiai internete turėtų saugią ir konfidencialią vietą, kur galėtų pranešti apie priekabiaujančius interneto vartotojus; ragina parengti ES kibernetinio saugumo strategiją ir Europolo kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą aptarti šiuos klausimus; ragina Komisiją skatinti rengti mokymus ir stiprinti pajėgumus, siekiant nukentėjusiesiems teikti paramą skaitmeniniais klausimais policijos ir teisminėse institucijose, be to, skatinti teikti psichologinę pagalbą teismuose nagrinėjant su šia tema susijusias bylas; |
| --- | --- |

64.

ragina ES institucijas, agentūras ir organus, taip pat valstybes nares ir jų teisėsaugos institucijas, bendradarbiauti ir konkrečiai koordinuoti savo veiksmus siekiant kovoti su IRT naudojimu nusikaltimams, susijusiems su prekyba žmonėmis, kibernetiniu priekabiavimu ir kibernetiniu persekiojimu, vykdyti, nes šie nusikaltimai dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio ir ES lygmens koordinavimas yra labai svarbus, kad būtų galima vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už šiuos nusikaltimus; ragina valstybes nares persvarstyti ir galbūt pakeisti savo baudžiamąją teisę siekiant užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtos ir pripažintos naujos skaitmeninio smurto formos ir kad būtų taikomi tinkami baudžiamojo persekiojimo būdai; ragina valstybes nares sukurti pranešimo portalus, kad piliečiai internete turėtų saugią ir konfidencialią vietą, kur galėtų pranešti apie priekabiaujančius interneto vartotojus; ragina parengti ES kibernetinio saugumo strategiją ir Europolo kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą aptarti šiuos klausimus; ragina Komisiją skatinti rengti mokymus ir stiprinti pajėgumus, siekiant nukentėjusiesiems teikti paramą skaitmeniniais klausimais policijos ir teisminėse institucijose, be to, skatinti teikti psichologinę pagalbą teismuose nagrinėjant su šia tema susijusias bylas;

| 65. | ragina Komisiją kuo skubiau pasirengti reikalingiems veiksmams, kad ES galėtų ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, nedarant poveikio ES atsakomybei apsvarstyti visus reikalingus veiksmus, kuriais būtų stabdomas smurtas prieš moteris visose valstybėse narėse ir užkertamas kelias jam, taip pat ragina valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją, kuri yra itin svarbi smurto prieš moteris, įskaitant skaitmeninių formų smurtą, išnaikinimui, nes joje pateikiamos suderintos teisinės apibrėžtys ir aptariami traukimo baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, kuriuos paprasčiau vykdyti dėl naujų ryšių technologijų, pvz., prekybą žmonėmis ir persekiojimą, būdai; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją kuo skubiau pasirengti reikalingiems veiksmams, kad ES galėtų ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo, nedarant poveikio ES atsakomybei apsvarstyti visus reikalingus veiksmus, kuriais būtų stabdomas smurtas prieš moteris visose valstybėse narėse ir užkertamas kelias jam, taip pat ragina valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją, kuri yra itin svarbi smurto prieš moteris, įskaitant skaitmeninių formų smurtą, išnaikinimui, nes joje pateikiamos suderintos teisinės apibrėžtys ir aptariami traukimo baudžiamojon atsakomybėn už nusikaltimus, kuriuos paprasčiau vykdyti dėl naujų ryšių technologijų, pvz., prekybą žmonėmis ir persekiojimą, būdai;

| 66. | ragina Komisiją kuo anksčiau pristatyti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją, kuri apimtų teisėkūros priemonę ir kurioje būtų nagrinėjamos naujos smurto prieš moteris ir mergaites formos, kaip antai patyčios elektroninėje erdvėje, žeminančių vaizdų naudojimas internete, privačių nuotraukų ir vaizdo įrašų platinimas socialinės žiniasklaidos tinkluose negavus su jais susijusių asmenų leidimo, ir t. t.; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją kuo anksčiau pristatyti Europos kovos su smurtu dėl lyties strategiją, kuri apimtų teisėkūros priemonę ir kurioje būtų nagrinėjamos naujos smurto prieš moteris ir mergaites formos, kaip antai patyčios elektroninėje erdvėje, žeminančių vaizdų naudojimas internete, privačių nuotraukų ir vaizdo įrašų platinimas socialinės žiniasklaidos tinkluose negavus su jais susijusių asmenų leidimo, ir t. t.;

| 67. | ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiau stebėti teroristinių grupuočių vykdomą jaunų moterų viliojimą internetu, kai jos priverčiamos tekėti ar užsiimti prostitucija trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiau stebėti teroristinių grupuočių vykdomą jaunų moterų viliojimą internetu, kai jos priverčiamos tekėti ar užsiimti prostitucija trečiosiose šalyse;

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

68.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0218.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0312.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(4)  OL C 264 E, 2013 9 13, p. 75.

(5)  OL C 36, 2016 1 29, p. 18.

(6)  OL C 93, 2016 3 9, p. 120.

(7)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(8)  OL L 101, 2011 4 15, p. 1.

(9)  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/women-active-ict-sector.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/57

---

P8_TA(2016)0141

Prašymas atšaukti Bolesławo G. Piechos (Bolesław G. Piecha) imunitetą

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento sprendimas dėl prašymo atšaukti Bolesławo G. Piechos (Bolesław G. Piecha) imunitetą (2015/2339(IMM))

(2018/C 066/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro 2015 m. spalio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą, kuris susijęs su Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus nagrinėjama byla (Nr. CAN-PST-SCW.7421.653220.2014.13.A.0475) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. lapkričio 23 d. plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos generalinio prokuroro 2015 m. spalio 29 d. perduotą prašymą atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą, kuris susijęs su Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus nagrinėjama byla (Nr. CAN-PST-SCW.7421.653220.2014.13.A.0475) ir kuris buvo paskelbtas 2015 m. lapkričio 23 d. plenariniame posėdyje,

| — | išklausęs Bolesławo G. Piechos paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje, |
| --- | --- |

—

išklausęs Bolesławo G. Piechos paaiškinimų, kaip nurodyta Darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio 5 dalyje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnį bei 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 1964 m. gegužės 12 d., 1986 m. liepos 10 d., 2008 m. spalio 15 ir 21 d., 2010 m. kovo 19 d., 2011 m. rugsėjo 6 d. ir 2013 m. sausio 17 d. sprendimus (1),

| — | atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir 108 straipsnį bei į 1996 m. gegužės 9 d. Įstatymo dėl Seimo ir Senato narių mandatų vykdymo 7b straipsnio 1 dalį ir 7c straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir 108 straipsnį bei į 1996 m. gegužės 9 d. Įstatymo dėl Seimo ir Senato narių mandatų vykdymo 7b straipsnio 1 dalį ir 7c straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 1 dalį ir 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0152/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0152/2016),

| A. | kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras perdavė Lenkijos Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus prašymą atšaukti Europos Parlamento nario iš Lenkijos Bolesławo G. Piechos imunitetą dėl 1971 m. gegužės 20 d. Administracinės teisės pažeidimų kodekso 92a straipsnyje ir Kelių eismo taisyklių (1997 m. birželio 20 d. įstatymo) 20 straipsnio 1 dalyje apibrėžto teisės pažeidimo; kadangi įtariama veika – tai gyvenvietėje leistino greičio viršijimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Lenkijos Respublikos generalinis prokuroras perdavė Lenkijos Vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus prašymą atšaukti Europos Parlamento nario iš Lenkijos Bolesławo G. Piechos imunitetą dėl 1971 m. gegužės 20 d. Administracinės teisės pažeidimų kodekso 92a straipsnyje ir Kelių eismo taisyklių (1997 m. birželio 20 d. įstatymo) 20 straipsnio 1 dalyje apibrėžto teisės pažeidimo; kadangi įtariama veika – tai gyvenvietėje leistino greičio viršijimas;

| B. | kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

B.

kadangi Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje nustatyta, kad Europos Parlamento nariai savo valstybės narės teritorijoje naudojasi imunitetais, kurie toje valstybėje narėje suteikiami parlamento nariams;

| C. | kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir 108 straipsnį be Seimo ar atitinkamai Senato sutikimo Seimo ar Senato narys negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Lenkijos Respublikos Konstitucijos 105 straipsnio 2 dalį ir 108 straipsnį be Seimo ar atitinkamai Senato sutikimo Seimo ar Senato narys negali būti traukiamas baudžiamojon atsakomybėn;

| D. | kadangi dabar Europos Parlamentas turi nuspręsti atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą, ar ne; |
| --- | --- |

D.

kadangi dabar Europos Parlamentas turi nuspręsti atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą, ar ne;

| E. | kadangi įtariamas teisės pažeidimas buvo padarytas prieš Bolesławui G. Piechai tampant Europos Parlamento nariu; kadangi įtariamas teisės pažeidimas buvo padarytas tuomet, kai Bolesław G. Piecha ėjo Lenkijos Respublikos Senato nario pareigas; kadangi dėl to pažeidimas nėra tiesiogiai ar akivaizdžiai susijęs su Bolesławo G. Piechos einamų Europos Parlamento nario pareigų vykdymu; |
| --- | --- |

E.

kadangi įtariamas teisės pažeidimas buvo padarytas prieš Bolesławui G. Piechai tampant Europos Parlamento nariu; kadangi įtariamas teisės pažeidimas buvo padarytas tuomet, kai Bolesław G. Piecha ėjo Lenkijos Respublikos Senato nario pareigas; kadangi dėl to pažeidimas nėra tiesiogiai ar akivaizdžiai susijęs su Bolesławo G. Piechos einamų Europos Parlamento nario pareigų vykdymu;

| F. | kadangi Bolesław G. Piecha, atsakydamas į Lenkijos vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus šaukimą, nusiuntė Lenkijos Vyriausiajai kelių transporto inspekcijai pareiškimą, kuriame sutiko sumokėti piniginę baudą už Administracinės teisės pažeidimų kodekso 92a straipsnyje apibrėžtą teisės pažeidimą; kadangi šiuo metu sudėtinga nustatyti fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai rimtų ir tikslių įtarimų, kad procedūra buvo pradėta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai; |
| --- | --- |

F.

kadangi Bolesław G. Piecha, atsakydamas į Lenkijos vyriausiojo kelių transporto inspektoriaus šaukimą, nusiuntė Lenkijos Vyriausiajai kelių transporto inspekcijai pareiškimą, kuriame sutiko sumokėti piniginę baudą už Administracinės teisės pažeidimų kodekso 92a straipsnyje apibrėžtą teisės pažeidimą; kadangi šiuo metu sudėtinga nustatyti fumus persecutionis prielaidos įrodymų, t. y. pakankamai rimtų ir tikslių įtarimų, kad procedūra buvo pradėta siekiant pakenkti atitinkamo Parlamento nario politinei reputacijai;

| 1. | nusprendžia atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia atšaukti Bolesławo G. Piechos imunitetą;

| 2. | paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos institucijai ir Bolesławui G. Piechai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šį sprendimą ir atsakingo komiteto pranešimą kompetentingai Lenkijos Respublikos institucijai ir Bolesławui G. Piechai.

---

(1)  1964 m. gegužės 12 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wagner / Fohrmann ir Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; 1986 m. liepos 10 d. Teisingumo Teismo sprendimas Wybot / Faure ir kt., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; 2008 m. spalio 15 d. Bendrojo Teismo sprendimas Mote / Parlamentas, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; 2008 m. spalio 21 d. Teisingumo Teismo sprendimas Marra / De Gregorio ir Clemente, C-200/07 ir C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; 2010 m. kovo 19 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; 2011 m. rugsėjo 6 d. Teisingumo Teismo sprendimas Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; 2013 m. sausio 17 d. Bendrojo Teismo sprendimas Gollnisch / Parlamentas, T-346/11 ir T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2016 m. balandžio 28 d., ketvirtadienis

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/59

---

P8_TA(2016)0138

ES ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas (Kroatijos įstojimas į ES) ***

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Gruzijos bendrosios aviacijos erdvės susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu projekto (12227/2014 – C8-0035/2015 – 2014/0134(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 066/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12227/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12227/2014),

| — | atsižvelgdamas į protokolo projektą (12226/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolo projektą (12226/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0035/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0035/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0128/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0128/2016),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Gruzijos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Gruzijos vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/60 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/60

---

P8_TA(2016)0139

ES ir Izraelio Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (Kroatijos įstojimas į ES) ***

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Izraelio Valstybės Vyriausybės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu, projekto (12265/2014 – C8-0102/2015 – 2014/0187(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 066/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12265/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12265/2014),

| — | atsižvelgdamas į protokolo projektą (12264/2014), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolo projektą (12264/2014),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0102/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0102/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 dalies pirmą ir trečią pastraipas ir 2 dalį, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0129/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0129/2016),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria protokolo sudarymui;

| 2. | paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Izraelio vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir Izraelio vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/61

---

P8_TA(2016)0140

Konvencija dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo (Kroatijos įstojimas į ES) *

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo prie 1997 m. gruodžio 18 d. Konvencijos dėl muitinės administracijų tarpusavio pagalbos ir bendradarbiavimo, parengtos vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu (COM(2015)0556 – C8-0376/2015 – 2015/0261(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 066/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją Tarybai (COM(2015)0556), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją Tarybai (COM(2015)0556),

| — | atsižvelgdamas į Kroatijos Respublikos stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalis, pagal kurias Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0376/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kroatijos Respublikos stojimo akto 3 straipsnio 4 ir 5 dalis, pagal kurias Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0376/2015),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8–0054/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8–0054/2016),

| 1. | pritaria Komisijos rekomendacijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos rekomendacijai;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/62

---

P8_TA(2016)0143

ES geležinkelių agentūra ***II

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (10578/1/2015 – C8-0415/2015 – 2013/0014(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 066/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10578/1/2015 – C8-0415/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10578/1/2015 – C8-0415/2015),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0027) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0027) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0073/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A8-0073/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | siūlo aktą nurodyti taip: „R. Zīlės ir A. Matīsso Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004“ (4); |
| --- | --- |

4.

siūlo aktą nurodyti taip: „R. Zīlės ir A. Matīsso Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004“ (4);

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  2014 m. vasario 26 d. priimti tekstai, P7_TA(2014)0151.

(4)  Deryboms dėl akto atitinkamai Parlamento ir Tarybos vardu vadovavo Roberts Zīle ir Anrijs Matīss.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl EGA valdybos ir vykdomojo direktoriaus atrankos bei atleidimo procedūros

Komisija apgailestauja dėl to, kad, palyginti su Komisijos pateiktu pirminiu pasiūlymu, naujuoju EGA reglamento tekstu, dėl kurio susitarta, nukrypstama nuo pagrindinių Bendro požiūrio dėl ES decentralizuotų agentūrų, dėl kurio 2012 m. susitarė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, nuostatų. Tai susiję su Komisijos atstovų valdyboje skaičiumi ir vykdomojo direktoriaus atrankos bei atleidimo procedūra. Komisija visų pirma pabrėžia, kad, paskyrus stebėtoją iš valdybos narių stebėti, kaip Komisija taiko vykdomojo direktoriaus atrankos procedūrą, vaidmenys vykdant atrankos bei atleidimo procedūras (51 straipsnio 1 dalis) neturėtų būti dubliuojami.

Komisijos pareiškimas dėl reikiamų biudžeto išteklių

4-uoju geležinkelių dokumentų rinkiniu EGA suteikiami nauji įgaliojimai, visų pirma įgaliojimas tiesiogiai sektoriaus subjektams išduoti leidimus dėl transporto priemonių ir saugos sertifikatus. Negalima atmesti galimybės, kad pereinamuoju laikotarpiu EGA dar nebus gavusi mokesčių ir rinkliavų, o reikės įdarbinti ir mokyti darbuotojus. Siekdama išvengti geležinkelių rinkos sutrikdymo, Komisija stengsis skirti reikiamų biudžeto išteklių, kad būtų padengtos atitinkamų darbuotojų išlaidos.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/64

---

P8_TA(2016)0144

Geležinkelių sistemos sąveika Europos Sąjungoje ***II

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (10579/1/2015 – C8-0416/2015 – 2013/0015(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 066/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10579/1/2015 – C8-0416/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10579/1/2015 – C8-0416/2015),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 7 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0030) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0030) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0071/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0071/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | cituojant aktą siūlo jį vadinti I. Bilbao Barandicos ir A. Matīsso direktyva dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (4); |
| --- | --- |

4.

cituojant aktą siūlo jį vadinti I. Bilbao Barandicos ir A. Matīsso direktyva dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija) (4);

| 5. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 6. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai atliktos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai atliktos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  Priimti tekstai 2014 2 26, P7_TA(2014)0149.

(4)  Deryboms dėl akto Parlamento ir Tarybos vardu vadovavo atitinkamai Izaskun Bilbao Barandica ir Anrijs Matīss.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl aiškinamųjų dokumentų

Komisija primena, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija savo 2011 m. spalio 27 d. bendrame politiniame pareiškime dėl aiškinamųjų dokumentų pripažino, jog informacija apie direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę, kurią Komisijai teikia valstybės narės, turi būti aiški ir tiksli, kad Komisijai būtų lengviau atlikti savo užduotį stebėti, kaip taikoma Sąjungos teisė. Esamu atveju aiškinamieji dokumentai šiuo tikslu būtų buvę naudingi. Komisija apgailestauja, kad galutiniame tekste nepateikta atitinkamų reikiamų nuostatų.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/66

---

P8_TA(2016)0145

Geležinkelių sauga ***II

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija) (10580/1/2015 – C8-0417/2015 – 2013/0016(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 066/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10580/1/2015 – C8-0417/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10580/1/2015 – C8-0417/2015),

| — | atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lietuvos Respublikos Seimo, Rumunijos Senato ir Švedijos Karalystės Riksdago pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 8 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0031) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0031) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 76 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0056/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0056/2016),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai;

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija;

| 4. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį;

| 5. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

5.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas kartu su susijusiu Komisijos pareiškimu būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 327, 2013 11 12, p. 122.

(2)  OL C 356, 2013 12 5, p. 92.

(3)  Priimti tekstai 2014 2 26, P7_TA(2014)0150.

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimas dėl aiškinamųjų dokumentų

Komisija primena, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija savo 2011 m. spalio 27 d. bendrame politiniame pareiškime dėl aiškinamųjų dokumentų pripažino, jog informacija apie direktyvų perkėlimą į nacionalinę teisę, kurią Komisijai teikia valstybės narės, turi būti aiški ir tiksli, kad Komisijai būtų lengviau atlikti savo užduotį stebėti, kaip taikoma Sąjungos teisė. Esamu atveju aiškinamieji dokumentai šiuo tikslu būtų buvę naudingi. Komisija apgailestauja, kad galutiniame tekste nepateikta atitinkamų reikiamų nuostatų.

---

| 21.2.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 66/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 66/68

---

P8_TA(2016)0146

Indeksai, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse ***I

2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse (COM(2013)0641 – C7-0301/2013 – 2013/0314(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 066/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0641), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0641),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2013), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0301/2013),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktą pagrįstą nuomonę, kurioje tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 7 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0131/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A8-0131/2015),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3); |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (3);

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 113, 2014 4 15, p. 1.

(2)  OL C 177, 2014 6 11, p. 42.

(3)  Ši pozicija pakeičia 2015 m. gegužės 19 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0195).

---

P8_TC1-COD(2013)0314

Europos Parlamento pozicija, priimta 2016 m. balandžio 28 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/... dėl indeksų, kurie kaip lyginamieji indeksai naudojami finansinėse priemonėse ir finansinėse sutartyse arba siekiant įvertinti investicinių fondų veiklos rezultatus, kuriuo iš dalies keičiami direktyvos 2008/48/EB ir 2014/17/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 596/2014

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2016/1011.)

---