# Jurnalul Oficial C 135/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 135 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6117 aprilie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 135

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6117 aprilie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 135/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var) (
  1
  ) | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 135/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 135/02 | Rata de schimb a monedei euro | 2 |
| 2018/C 135/03 | Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 20 noiembrie 2017 referitor la un proiect preliminar de decizie privind cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile – Raportor: Luxemburg | 3 |
| 2018/C 135/04 | Raportul final al consilierului-auditor – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile (Cazul AT.39881) | 4 |
| 2018/C 135/05 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 22 noiembrie 2017 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile) [notificată cu numărul C(2017) 7670] | 5 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 135/02

Rata de schimb a monedei euro

2

2018/C 135/03

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 20 noiembrie 2017 referitor la un proiect preliminar de decizie privind cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile – Raportor: Luxemburg

3

2018/C 135/04

Raportul final al consilierului-auditor – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile (Cazul AT.39881)

4

2018/C 135/05

Rezumatul Deciziei Comisiei din 22 noiembrie 2017 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE (Cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile) [notificată cu numărul C(2017) 7670]

[notificată cu numărul C(2017) 7670]

5

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 135/06 | Aviz pentru operatorii economici – Nouă rundă de cereri de suspendare a taxelor vamale autonome prevăzute de Tariful vamal comun pentru anumite produse industriale și agricole | 10 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 135/07 | Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare | 11 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2018/C 135/06

Aviz pentru operatorii economici – Nouă rundă de cereri de suspendare a taxelor vamale autonome prevăzute de Tariful vamal comun pentru anumite produse industriale și agricole

10

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2018/C 135/07

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 135/01)

La 10 aprilie 2018, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba franceză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8853. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32018M8853. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

16 aprilie 2018

(2018/C 135/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2370 |
| JPY | yen japonez | 132,77 |
| DKK | coroana daneză | 7,4473 |
| GBP | lira sterlină | 0,86465 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4045 |
| CHF | franc elvețian | 1,1878 |
| ISK | coroana islandeză | 122,00 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,5950 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,265 |
| HUF | forint maghiar | 310,30 |
| PLN | zlot polonez | 4,1627 |
| RON | leu românesc nou | 4,6508 |
| TRY | lira turcească | 5,0816 |
| AUD | dolar australian | 1,5928 |
| CAD | dolar canadian | 1,5596 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,7104 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6853 |
| SGD | dolar Singapore | 1,6221 |
| KRW | won sud-coreean | 1 328,33 |
| ZAR | rand sud-african | 14,9467 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7726 |
| HRK | kuna croată | 7,4128 |
| IDR | rupia indoneziană | 17 039,98 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8057 |
| PHP | peso Filipine | 64,387 |
| RUB | rubla rusească | 76,9420 |
| THB | baht thailandez | 38,644 |
| BRL | real brazilian | 4,2300 |
| MXN | peso mexican | 22,3399 |
| INR | rupie indiană | 81,0175 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2370

JPY

yen japonez

132,77

DKK

coroana daneză

7,4473

GBP

lira sterlină

0,86465

SEK

coroana suedeză

10,4045

CHF

franc elvețian

1,1878

ISK

coroana islandeză

122,00

NOK

coroana norvegiană

9,5950

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,265

HUF

forint maghiar

310,30

PLN

zlot polonez

4,1627

RON

leu românesc nou

4,6508

TRY

lira turcească

5,0816

AUD

dolar australian

1,5928

CAD

dolar canadian

1,5596

HKD

dolar Hong Kong

9,7104

NZD

dolar neozeelandez

1,6853

SGD

dolar Singapore

1,6221

KRW

won sud-coreean

1 328,33

ZAR

rand sud-african

14,9467

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7726

HRK

kuna croată

7,4128

IDR

rupia indoneziană

17 039,98

MYR

ringgit Malaiezia

4,8057

PHP

peso Filipine

64,387

RUB

rubla rusească

76,9420

THB

baht thailandez

38,644

BRL

real brazilian

4,2300

MXN

peso mexican

22,3399

INR

rupie indiană

81,0175

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/3

---

Avizul Comitetului consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante adoptat în cadrul reuniunii din 20 noiembrie 2017 referitor la un proiect preliminar de decizie privind cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile

Raportor: Luxemburg

(2018/C 135/03)

| 1. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia comportamentul anticoncurențial care face obiectul proiectului de decizie vizează patru înțelegeri și/sau practici concertate separate între întreprinderi în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia comportamentul anticoncurențial care face obiectul proiectului de decizie vizează patru înțelegeri și/sau practici concertate separate între întreprinderi în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 2. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a fiecăruia dintre cele patru acorduri și/sau practici concertate la care se referă proiectul de decizie. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea efectuată de Comisie cu privire la produs și la sfera geografică a fiecăruia dintre cele patru acorduri și/sau practici concertate la care se referă proiectul de decizie.

| 3. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la cele patru încălcări unice și în formă continuată prevăzute la articolul 101 din TFUE și la articolul 53 din Acordul privind SEE, astfel cum se precizează în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia întreprinderile vizate de proiectul de decizie au participat la cele patru încălcări unice și în formă continuată prevăzute la articolul 101 din TFUE și la articolul 53 din Acordul privind SEE, astfel cum se precizează în proiectul de decizie.

| 4. | Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia obiectul celor patru înțelegeri și/sau practici concertate a fost restricționarea concurenței în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ este de acord cu poziția Comisiei potrivit căreia obiectul celor patru înțelegeri și/sau practici concertate a fost restricționarea concurenței în sensul articolului 101 din TFUE și al articolului 53 din Acordul privind SEE.

| 5. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia cele patru acorduri și/sau practici concertate au putut afecta în mod semnificativ schimburile comerciale dintre statele membre ale UE. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia cele patru acorduri și/sau practici concertate au putut afecta în mod semnificativ schimburile comerciale dintre statele membre ale UE.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei în ceea ce privește durata celor patru încălcări. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei în ceea ce privește durata celor patru încălcări.

| 7. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii fiecăreia dintre cele patru încălcări. |
| --- | --- |

7.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește destinatarii fiecăreia dintre cele patru încălcări.

| 8. | Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește rolul Marutaka de facilitator al uneia dintre cele patru încălcări. |
| --- | --- |

8.

Comitetul consultativ este de acord cu proiectul de decizie al Comisiei în ceea ce privește rolul Marutaka de facilitator al uneia dintre cele patru încălcări.

| 9. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă pentru fiecare dintre cele patru încălcări la care au luat parte. |
| --- | --- |

9.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia destinatarilor proiectului de decizie ar trebui să li se aplice o amendă pentru fiecare dintre cele patru încălcări la care au luat parte.

| 10. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de stabilire a amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (1). |
| --- | --- |

10.

Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei în ceea ce privește aplicarea Orientărilor din 2006 privind metoda de stabilire a amenzilor aplicate în temeiul articolului 23 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (1).

| 11. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor. |
| --- | --- |

11.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumul de bază al amenzilor.

| 12. | Comitetul consultativ este de acord cu durata stabilită în vederea calculării amenzilor. |
| --- | --- |

12.

Comitetul consultativ este de acord cu durata stabilită în vederea calculării amenzilor.

| 13. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în cazul de față, nu există circumstanțe agravante sau atenuante aplicabile. |
| --- | --- |

13.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în cazul de față, nu există circumstanțe agravante sau atenuante aplicabile.

| 14. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor conform Comunicării din 2006 privind politica de clemență. |
| --- | --- |

14.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor conform Comunicării din 2006 privind politica de clemență.

| 15. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor conform Comunicării din 2008 privind desfășurarea procedurilor de tranzacție. |
| --- | --- |

15.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește reducerea amenzilor conform Comunicării din 2008 privind desfășurarea procedurilor de tranzacție.

| 16. | Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor. |
| --- | --- |

16.

Comitetul consultativ este de acord cu Comisia în ceea ce privește cuantumurile finale ale amenzilor.

| 17. | Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

17.

Comitetul consultativ recomandă publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

---

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/4

---

Raportul final al consilierului-auditor (1)

Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile

(Cazul AT.39881)

(2018/C 135/04)

La data de 4 aprilie 2016, Comisia a inițiat proceduri în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului (2) și al articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei (3) împotriva întreprinderilor Tokai Rika (4), Takata (5), Autoliv (6), Toyoda Gosei (7) și Marutaka (8) (denumite, împreună, „părțile”).

În urma discuțiilor privind tranzacția (9) și a propunerilor de tranzacție (10), în conformitate cu articolul 10a alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004, Comisia a adoptat, la 26 septembrie 2017, o comunicare privind obiecțiunile. În conformitate cu comunicarea privind obiecțiunile, părțile au participat la cel puțin una dintre cele patru încălcări unice și continue prevăzute la articolul 101 din TFUE și la articolul 53 din Acordul privind SEE în ceea ce privește livrarea, către producători japonezi de automobile, a anumitor produse aferente sistemelor de siguranță a ocupanților pentru autoturisme.

În răspunsurile lor la comunicarea privind obiecțiunile, părțile au confirmat, în temeiul articolului 10a alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 773/2004, că respectiva comunicare privind obiecțiunile reflectă conținutul propunerilor lor de tranzacție.

Proiectul de decizie al Comisiei constată că părțile au încălcat articolul 101 din TFUE și articolul 53 din Acordul privind SEE prin faptul că au participat la cel puțin una dintre cele patru încălcări unice și continue constând în coordonarea prețurilor și în împărțirea pieței în ceea ce privește livrarea, către o serie de producători japonezi de automobile care își desfășoară activitatea în SEE, a anumitor tipuri de produse aferente sistemelor de siguranță a ocupanților (și anume, centuri de siguranță, airbaguri și/sau volane) pentru autoturisme în perioada iulie 2004-iulie 2010.

În temeiul articolului 16 din Decizia 2011/695/UE, am examinat dacă proiectul de decizie se referă exclusiv la obiecțiunile cu privire la care părțile au avut posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere. Am ajuns la o concluzie afirmativă.

Având în vedere cele de mai sus și dat fiind că părțile nu mi-au adresat nicio cerere sau reclamație (11), consider că, în acest caz, s-a respectat exercitarea efectivă a drepturilor procedurale ale părților implicate în procedură.

Bruxelles, 21 noiembrie 2017.

Joos STRAGIER

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE (JO L 123, 27.4.2004, p. 18).

3

(4)  Tokai Rika Co., Ltd.

4

(5)  Takata Corporation.

5

(6)  Autoliv Inc. și Autoliv Japan Ltd.

6

(7)  Toyoda Gosei Co., Ltd.

7

(8)  Marutaka Co., Ltd.

8

(9)  Reuniunile privind tranzacția au avut loc în perioada iulie 2016-mai 2017.

9

(10)  Solicitările părților de a încheia tranzacția au fost transmise [...].

10

(11)  În temeiul articolului 15 alineatul (2) din Decizia 2011/695/UE, părțile la procedurile în cazurile privind cartelurile care se angajează în discuții privind tranzacția în temeiul articolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 773/2004 pot sesiza consilierul-auditor în orice etapă a procedurii de tranzacție pentru a garanta exercitarea efectivă a drepturilor lor procedurale. A se vedea și punctul 18 din Comunicarea 2008/C 167/01 a Comisiei privind desfășurarea procedurilor de tranzacție în vederea adoptării de decizii în temeiul articolelor 7 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului în cazurile privind cartelurile (JO C 167, 2.7.2008, p. 1).

11

---

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/5

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 22 noiembrie 2017

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE

(Cazul AT.39881 – Sisteme de siguranță a ocupanților furnizate producătorilor japonezi de automobile)

[notificată cu numărul C(2017) 7670]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(2018/C 135/05)

La data de 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat o decizie referitoare la o procedură inițiată în temeiul articolului 101 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 53 din Acordul privind SEE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1)
  , prin prezenta, Comisia publică numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv sancțiunile impuse, ținând seama de interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri.

1.   INTRODUCERE

| (1) | La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat o decizie referitoare la patru încălcări unice și continue ale articolului 101 din tratat și ale articolului 53 din Acordul privind SEE. Încălcările au constat în coordonarea prețurilor și în împărțirea pieței în ceea ce privește vânzările, către mai mulți producători japonezi de automobile din SEE, de sisteme de siguranță a ocupanților pentru autoturisme. |
| --- | --- |

(1)

La 22 noiembrie 2017, Comisia a adoptat o decizie referitoare la patru încălcări unice și continue ale articolului 101 din tratat și ale articolului 53 din Acordul privind SEE. Încălcările au constat în coordonarea prețurilor și în împărțirea pieței în ceea ce privește vânzările, către mai mulți producători japonezi de automobile din SEE, de sisteme de siguranță a ocupanților pentru autoturisme.

| (2) | Produsele vizate de aceste încălcări sunt sistemele de siguranță pasivă, cum ar fi centurile de siguranță, airbagurile și volanele. Acestea constituie dispozitive esențiale menite să sporească protecția ocupanților unui vehicul în caz de coliziune. |
| --- | --- |

(2)

Produsele vizate de aceste încălcări sunt sistemele de siguranță pasivă, cum ar fi centurile de siguranță, airbagurile și volanele. Acestea constituie dispozitive esențiale menite să sporească protecția ocupanților unui vehicul în caz de coliziune.

| (3) | Prezenta decizie se adresează întreprinderilor Tokai Rika (2), Takata (3), Autoliv (4), Toyoda Gosei (5) și Marutaka (6) (denumite în continuare „părțile”). |
| --- | --- |

(3)

Prezenta decizie se adresează întreprinderilor Tokai Rika (2), Takata (3), Autoliv (4), Toyoda Gosei (5) și Marutaka (6) (denumite în continuare „părțile”).

2.   DESCRIEREA CAZULUI

2.1.   Procedura

| (4) | În urma cererilor de imunitate formulate în februarie 2011 de către întreprinderea Tokai Rika, în temeiul Comunicării din 2006 privind politica de clemență, referitoare la un cartel legat de furnizarea către întreprinderea Toyota de centuri de siguranță și a cererilor de imunitate formulate în martie 2011 de către întreprinderea Takata în ceea ce privește încălcările referitoare la furnizarea de centuri de siguranță, airbaguri și volane către diverși producători de automobile, inclusiv Toyota și Suzuki, Comisia a efectuat, în iunie 2011, în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, inspecții neanunțate la sediul întreprinderii Autoliv din Germania. La 4 iulie 2011, Autoliv a depus o cerere de clemență. La 12 noiembrie 2013, Toyoda Gosei a depus o cerere de clemență. |
| --- | --- |

(4)

În urma cererilor de imunitate formulate în februarie 2011 de către întreprinderea Tokai Rika, în temeiul Comunicării din 2006 privind politica de clemență, referitoare la un cartel legat de furnizarea către întreprinderea Toyota de centuri de siguranță și a cererilor de imunitate formulate în martie 2011 de către întreprinderea Takata în ceea ce privește încălcările referitoare la furnizarea de centuri de siguranță, airbaguri și volane către diverși producători de automobile, inclusiv Toyota și Suzuki, Comisia a efectuat, în iunie 2011, în temeiul articolului 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, inspecții neanunțate la sediul întreprinderii Autoliv din Germania. La 4 iulie 2011, Autoliv a depus o cerere de clemență. La 12 noiembrie 2013, Toyoda Gosei a depus o cerere de clemență.

| (5) | La 4 aprilie 2016, Comisia a inițiat, în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, o procedură împotriva părților, cu scopul de a purta cu acestea discuții referitoare la tranzacție. |
| --- | --- |

(5)

La 4 aprilie 2016, Comisia a inițiat, în temeiul articolului 11 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, o procedură împotriva părților, cu scopul de a purta cu acestea discuții referitoare la tranzacție.

| (6) | La 26 septembrie 2017, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile adresată părților. Toate părțile au răspuns la comunicarea privind obiecțiunile, confirmând că aceasta reflectă conținutul propunerilor lor de tranzacție și că își mențin angajamentul de a urma procedura de tranzacție. |
| --- | --- |

(6)

La 26 septembrie 2017, Comisia a adoptat o comunicare privind obiecțiunile adresată părților. Toate părțile au răspuns la comunicarea privind obiecțiunile, confirmând că aceasta reflectă conținutul propunerilor lor de tranzacție și că își mențin angajamentul de a urma procedura de tranzacție.

| (7) | Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 20 noiembrie 2017. |
| --- | --- |

(7)

Comitetul consultativ privind înțelegerile și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 20 noiembrie 2017.

| (8) | Comisia a adoptat prezenta decizie la 22 noiembrie 2017. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a adoptat prezenta decizie la 22 noiembrie 2017.

2.2.   Rezumatul încălcărilor

| (9) | Toate cele patru încălcări privesc livrarea în SEE de componente ale sistemelor de siguranță a ocupanților pentru autoturisme. Încălcările constau în următoarele:







  Încălcarea I | : | coordonarea dintre Tokai Rika, Takata, Autoliv și Marutaka privind anumite livrări de centuri de siguranță către Toyota. |
| --- | --- | --- | --- |
| Încălcarea II | : | coordonarea dintre Takata, Toyoda Gosei și Autoliv privind anumite livrări de airbaguri către Toyota. |
| Încălcarea III | : | coordonarea dintre Takata și Tokai Rika privind anumite livrări de centuri de siguranță către Suzuki. |
| Încălcarea IV | : | coordonarea dintre Takata și Autoliv privind anumite livrări de centuri de siguranță, airbaguri și volane către Honda. |

(9)

Toate cele patru încălcări privesc livrarea în SEE de componente ale sistemelor de siguranță a ocupanților pentru autoturisme. Încălcările constau în următoarele:

Încălcarea I

:

coordonarea dintre Tokai Rika, Takata, Autoliv și Marutaka privind anumite livrări de centuri de siguranță către Toyota.

Încălcarea II

:

coordonarea dintre Takata, Toyoda Gosei și Autoliv privind anumite livrări de airbaguri către Toyota.

Încălcarea III

:

coordonarea dintre Takata și Tokai Rika privind anumite livrări de centuri de siguranță către Suzuki.

Încălcarea IV

:

coordonarea dintre Takata și Autoliv privind anumite livrări de centuri de siguranță, airbaguri și volane către Honda.

2.2.1.   Încălcarea I

| (10) | Tokai Rika, Takata și Autoliv s-au înțeles în secret asupra prețurilor practicate și a alocării de centuri de siguranță livrate către întreprinderea Toyota. Discuțiile au avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coluziunea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice ale întreprinderii Toyota privind revizuirea prețurilor/reducerea costurilor, precum și anchetele legate de creșterea costurilor materiilor prime. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice. |
| --- | --- |

(10)

Tokai Rika, Takata și Autoliv s-au înțeles în secret asupra prețurilor practicate și a alocării de centuri de siguranță livrate către întreprinderea Toyota. Discuțiile au avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coluziunea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice ale întreprinderii Toyota privind revizuirea prețurilor/reducerea costurilor, precum și anchetele legate de creșterea costurilor materiilor prime. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice.

| (11) | Marutaka a fost de față la întâlnirile dintre Takata și Tokai Rika, pe carele-a facilitat. Această întreprindere a fost în contact atât cu Tokai Rika, cât și cu Autoliv, în numele Takata, pentru a face schimb de informații sensibile din punct de vedere concurențial și pentru a organiza reuniuni. |
| --- | --- |

(11)

Marutaka a fost de față la întâlnirile dintre Takata și Tokai Rika, pe carele-a facilitat. Această întreprindere a fost în contact atât cu Tokai Rika, cât și cu Autoliv, în numele Takata, pentru a face schimb de informații sensibile din punct de vedere concurențial și pentru a organiza reuniuni.

2.2.2.   Încălcarea II

| (12) | Takata, Toyoda Gosei și Autoliv s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de airbaguri către Toyota. Discuțiile au avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coordonarea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice ale întreprinderii Toyota privind revizuirea prețurilor/reducerea costurilor. Contactele au avut loc sub forma unor schimburi de e-mailuri, apeluri telefonice și reuniuni și au avut, de cele mai multe ori, un caracter bilateral, dar, ocazional, la acestea participau toți cei trei concurenți. |
| --- | --- |

(12)

Takata, Toyoda Gosei și Autoliv s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de airbaguri către Toyota. Discuțiile au avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coordonarea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice ale întreprinderii Toyota privind revizuirea prețurilor/reducerea costurilor. Contactele au avut loc sub forma unor schimburi de e-mailuri, apeluri telefonice și reuniuni și au avut, de cele mai multe ori, un caracter bilateral, dar, ocazional, la acestea participau toți cei trei concurenți.

2.2.3.   Încălcarea III

| (13) | Takata și Tokai Rika s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de centuri de siguranță către Suzuki. Coluziunea a avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coordonarea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice de revizuire a prețurilor. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice. |
| --- | --- |

(13)

Takata și Tokai Rika s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de centuri de siguranță către Suzuki. Coluziunea a avut drept obiect menținerea drepturilor comerciale, coordonarea privind anumite cereri de cotație, schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial și coordonarea referitoare la cererile periodice de revizuire a prețurilor. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice.

2.2.4.   Încălcarea IV

| (14) | Takata și Autoliv s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de centuri de siguranță, airbaguri și volane către Honda. Discuțiile au avut drept obiect alocarea de proiecte (cu respectarea „drepturilor operatorilor tradiționali”), schimburile de informații privind prețurile (și, în unele cazuri, coordonarea în ceea ce privește prețurile) la materii prime și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial privind reducerea costurilor. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice. |
| --- | --- |

(14)

Takata și Autoliv s-au înțeles în secret în privința unor vânzări de centuri de siguranță, airbaguri și volane către Honda. Discuțiile au avut drept obiect alocarea de proiecte (cu respectarea „drepturilor operatorilor tradiționali”), schimburile de informații privind prețurile (și, în unele cazuri, coordonarea în ceea ce privește prețurile) la materii prime și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial privind reducerea costurilor. Contactele au avut loc prin schimburi de e-mailuri, întâlniri față în față sau convorbiri telefonice.

2.3.   Durata

| (15) | Durata de participare a fiecărei părți la încălcări a fost următoarea:

  Tabel









  Încălcare | Întreprindere | Început | Sfârșit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I | Tokai Rika | 6.7.2004 | 11.2.2010 |
| Takata | 6.7.2004 | 25.3.2010 |
| Autoliv | 18.12.2006 | 25.3.2010 |
| Marutaka | 6.7.2004 | 15.4.2009 |
| II | Takata | 14.6.2005 | 26.7.2010 |
| Autoliv | 18.7.2006 | 26.7.2010 |
| Toyoda Gosei | 14.6.2005 | 15.7.2009 |
| III | Takata, Tokai Rika | 14.2.2008 | 18.3.2010 |
| IV | Takata, Autoliv | 28.3.2006 | 22.5.2010 |

(15)

Durata de participare a fiecărei părți la încălcări a fost următoarea:

Tabel

Încălcare

Întreprindere

Început

Sfârșit

I

Tokai Rika

6.7.2004

11.2.2010

Takata

6.7.2004

25.3.2010

Autoliv

18.12.2006

25.3.2010

Marutaka

6.7.2004

15.4.2009

II

Takata

14.6.2005

26.7.2010

Autoliv

18.7.2006

26.7.2010

Toyoda Gosei

14.6.2005

15.7.2009

III

Takata, Tokai Rika

14.2.2008

18.3.2010

IV

Takata, Autoliv

28.3.2006

22.5.2010

2.4.   Destinatari

2.4.1.   Tokai Rika

| (16) | Răspunderea pentru încălcările I și III îi revine întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Răspunderea pentru încălcările I și III îi revine întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd.

2.4.2.   Takata

| (17) | Răspunderea pentru încălcările I, II, III și IV îi revine întreprinderii Takata Corporation. |
| --- | --- |

(17)

Răspunderea pentru încălcările I, II, III și IV îi revine întreprinderii Takata Corporation.

2.4.3.   Autoliv

| (18) | Răspunderea pentru încălcările I, II și IV le revine, în solidar, întreprinderii Autoliv Japan Ltd în calitate de entitate care acționează direct și întreprinderii Autoliv, Inc. în calitate de societate-mamă. |
| --- | --- |

(18)

Răspunderea pentru încălcările I, II și IV le revine, în solidar, întreprinderii Autoliv Japan Ltd în calitate de entitate care acționează direct și întreprinderii Autoliv, Inc. în calitate de societate-mamă.

2.4.4.   Toyoda Gosei

| (19) | Răspunderea pentru încălcarea II îi revine întreprinderii Toyoda Gosei Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

Răspunderea pentru încălcarea II îi revine întreprinderii Toyoda Gosei Co., Ltd.

2.4.5.   Marutaka

| (20) | Răspunderea pentru încălcarea I îi revine întreprinderii Marutaka Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Răspunderea pentru încălcarea I îi revine întreprinderii Marutaka Co., Ltd.

2.5.   Măsuri reparatorii

| (21) | Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (7). |
| --- | --- |

(21)

Decizia aplică Orientările din 2006 privind amenzile (7).

2.5.1.   Cuantumul de bază al amenzii

| (22) | În cazul încălcării I, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță destinate vehiculelor Toyota pe durata încălcării. Marutaka nu are vânzări în SEE, deoarece își desfășoară activitatea în calitate de distribuitor al întreprinderii Takata numai în Japonia. Având în vedere rolul său de facilitator în această încălcare, valoarea vânzărilor realizate de Marutaka a fost estimată pe baza (i) valorii vânzărilor de centuri de siguranță destinate vehiculelor Toyota realizate de celelalte părți în SEE și pe baza (ii) cifrei de afaceri globale a acestora. Rezultatul a fost apoi redus, având în vedere faptul că Marutaka a avut un rol de facilitator mai limitat. |
| --- | --- |

(22)

În cazul încălcării I, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță destinate vehiculelor Toyota pe durata încălcării. Marutaka nu are vânzări în SEE, deoarece își desfășoară activitatea în calitate de distribuitor al întreprinderii Takata numai în Japonia. Având în vedere rolul său de facilitator în această încălcare, valoarea vânzărilor realizate de Marutaka a fost estimată pe baza (i) valorii vânzărilor de centuri de siguranță destinate vehiculelor Toyota realizate de celelalte părți în SEE și pe baza (ii) cifrei de afaceri globale a acestora. Rezultatul a fost apoi redus, având în vedere faptul că Marutaka a avut un rol de facilitator mai limitat.

| (23) | În cazul încălcării II, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de airbaguri destinate vehiculelor Toyota pe durata încălcării. |
| --- | --- |

(23)

În cazul încălcării II, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de airbaguri destinate vehiculelor Toyota pe durata încălcării.

| (24) | În cazul încălcării III, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță destinate vehiculelor Suzuki pe durata încălcării. |
| --- | --- |

(24)

În cazul încălcării III, valoarea vânzărilor se calculează pe baza mediei anuale a vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță destinate vehiculelor Suzuki pe durata încălcării.

| (25) | În cazul încălcării IV, valoarea vânzărilor se calculează pe baza vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță, airbaguri și volane destinate vehiculelor Honda pe durata încălcării. |
| --- | --- |

(25)

În cazul încălcării IV, valoarea vânzărilor se calculează pe baza vânzărilor, în SEE, de centuri de siguranță, airbaguri și volane destinate vehiculelor Honda pe durata încălcării.

| (26) | Având în vedere natura încălcărilor și sfera geografică a acestora, procentul corespunzător cuantumului variabil al amenzilor și cuantumului suplimentar („taxa de intrare”) se fixează la 17 % din valoarea vânzărilor afectate de încălcări. |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere natura încălcărilor și sfera geografică a acestora, procentul corespunzător cuantumului variabil al amenzilor și cuantumului suplimentar („taxa de intrare”) se fixează la 17 % din valoarea vânzărilor afectate de încălcări.

| (27) | Cuantumul variabil se înmulțește cu numărul întreg sau cu fracțiunile de ani pe durata cărora părțile au participat la încălcare (încălcări). Majorarea corespunzătoare duratei se calculează în zile. |
| --- | --- |

(27)

Cuantumul variabil se înmulțește cu numărul întreg sau cu fracțiunile de ani pe durata cărora părțile au participat la încălcare (încălcări). Majorarea corespunzătoare duratei se calculează în zile.

2.5.2.   Ajustări aduse cuantumului de bază

| (28) | Nu există circumstanțe agravante sau atenuante în acest caz. |
| --- | --- |

(28)

Nu există circumstanțe agravante sau atenuante în acest caz.

| (29) | Nu este necesar să se ajusteze, în prezenta decizie, cuantumul de bază al amenzii în scop disuasiv. |
| --- | --- |

(29)

Nu este necesar să se ajusteze, în prezenta decizie, cuantumul de bază al amenzii în scop disuasiv.

2.5.3.   Aplicarea limitei de 10 % din cifra de afaceri

| (30) | Niciuna dintre amenzile calculate nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri pe anul 2016 a întreprinderii respective. |
| --- | --- |

(30)

Niciuna dintre amenzile calculate nu depășesc 10 % din cifra totală de afaceri pe anul 2016 a întreprinderii respective.

2.5.4.   Aplicarea Comunicării privind politica de clemență: reducerea amenzilor

| (31) | Tokai Rika a fost prima întreprindere care a transmis informații și elemente de probă care îndeplineau condițiile de la punctul 8 litera (a) din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării I. Prin urmare, întreprinderii Tokai Rika i se acordă imunitate la amenzi pentru încălcarea I. |
| --- | --- |

(31)

Tokai Rika a fost prima întreprindere care a transmis informații și elemente de probă care îndeplineau condițiile de la punctul 8 litera (a) din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării I. Prin urmare, întreprinderii Tokai Rika i se acordă imunitate la amenzi pentru încălcarea I.

| (32) | Mai mult, Tokai Rika a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării III. Prin urmare, acesteia i se acordă o reducere de 46 % a amenzii aplicate pentru încălcarea III. |
| --- | --- |

(32)

Mai mult, Tokai Rika a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării III. Prin urmare, acesteia i se acordă o reducere de 46 % a amenzii aplicate pentru încălcarea III.

| (33) | Takata a fost prima întreprindere care a transmis informații și elemente de probă care îndeplineau condițiile de la punctul 8 litera (a) din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcărilor II, III și IV. Prin urmare, întreprinderii Takata i se acordă imunitate la amenzi pentru încălcările II, III și IV. |
| --- | --- |

(33)

Takata a fost prima întreprindere care a transmis informații și elemente de probă care îndeplineau condițiile de la punctul 8 litera (a) din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcărilor II, III și IV. Prin urmare, întreprinderii Takata i se acordă imunitate la amenzi pentru încălcările II, III și IV.

| (34) | Mai mult, Takata a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării I. Prin urmare, acesteia i se acordă o reducere de 50 % a amenzii aplicate pentru încălcarea I. |
| --- | --- |

(34)

Mai mult, Takata a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării I. Prin urmare, acesteia i se acordă o reducere de 50 % a amenzii aplicate pentru încălcarea I.

| (35) | Autoliv a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în ceea ce privește încălcările II și IV, fiind, totodată, cea de a doua întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea privind politica de clemență în ceea ce privește încălcarea I. Prin urmare, întreprinderii Autoliv i se acordă o reducere de 30 % a amenzii aplicate pentru încălcarea I și o reducere de 50 % pentru încălcările II și IV. |
| --- | --- |

(35)

Autoliv a fost prima întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în ceea ce privește încălcările II și IV, fiind, totodată, cea de a doua întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea privind politica de clemență în ceea ce privește încălcarea I. Prin urmare, întreprinderii Autoliv i se acordă o reducere de 30 % a amenzii aplicate pentru încălcarea I și o reducere de 50 % pentru încălcările II și IV.

| (36) | Autoliv a fost prima parte care a transmis elemente de probă convingătoare în sensul punctului 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, care i-au permis Comisiei să extindă durata încălcărilor I, II și IV. În conformitate cu punctul 26 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, duratele menționate nu sunt luate în considerare la stabilirea amenzii pentru Autoliv în ceea ce privește încălcările I, II și IV. |
| --- | --- |

(36)

Autoliv a fost prima parte care a transmis elemente de probă convingătoare în sensul punctului 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, care i-au permis Comisiei să extindă durata încălcărilor I, II și IV. În conformitate cu punctul 26 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, duratele menționate nu sunt luate în considerare la stabilirea amenzii pentru Autoliv în ceea ce privește încălcările I, II și IV.

| (37) | Toyoda Gosei a fost cea de a doua întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării II. Prin urmare, întreprinderii Toyoda Gosei i se acordă o reducere de 28 % a amenzii aplicate pentru încălcarea II. |
| --- | --- |

(37)

Toyoda Gosei a fost cea de a doua întreprindere care a îndeplinit cerințele de la punctele 24 și 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență în privința încălcării II. Prin urmare, întreprinderii Toyoda Gosei i se acordă o reducere de 28 % a amenzii aplicate pentru încălcarea II.

| (38) | Toyoda Gosei a fost prima parte care a transmis elemente de probă convingătoare în sensul punctului 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, care i-au permis Comisiei să extindă durata încălcării II. În conformitate cu punctul 26 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, Comisia nu va lua în considerare durata menționată la stabilirea amenzii pentru Toyoda Gosei în ceea ce privește încălcarea II. |
| --- | --- |

(38)

Toyoda Gosei a fost prima parte care a transmis elemente de probă convingătoare în sensul punctului 25 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, care i-au permis Comisiei să extindă durata încălcării II. În conformitate cu punctul 26 din Comunicarea din 2006 privind politica de clemență, Comisia nu va lua în considerare durata menționată la stabilirea amenzii pentru Toyoda Gosei în ceea ce privește încălcarea II.

2.5.5.   Aplicarea Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacție

| (39) | Cuantumul amenzilor impuse fiecărei părți a fost redus, prin aplicarea Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacție, cu 10 %. Această reducere s-a adăugat celei acordate din motive de clemență. |
| --- | --- |

(39)

Cuantumul amenzilor impuse fiecărei părți a fost redus, prin aplicarea Comunicării privind desfășurarea procedurilor de tranzacție, cu 10 %. Această reducere s-a adăugat celei acordate din motive de clemență.

3.   CONCLUZIE

| (40) | Au fost impuse următoarele amenzi în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003: | Pentru încălcarea I:
  (a)   amendă impusă întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd: 0 EUR;
  (b)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 12 724 000 EUR;
  (c)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 265 000 EUR;
  (d)   amendă impusă întreprinderii Marutaka Co., Ltd: 156 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(40)

Au fost impuse următoarele amenzi în temeiul articolului 23 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003:

Pentru încălcarea I:

(a)   amendă impusă întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd: 0 EUR;

(b)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 12 724 000 EUR;

(c)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 265 000 EUR;

(d)   amendă impusă întreprinderii Marutaka Co., Ltd: 156 000 EUR.

| | Pentru încălcarea II:
  (a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;
  (b)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 4 957 000 EUR;
  (c)   amendă impusă întreprinderii Toyoda Gosei Co., Ltd: 11 262 000 EUR. |
| --- | --- |

Pentru încălcarea II:

(a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;

(b)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 4 957 000 EUR;

(c)   amendă impusă întreprinderii Toyoda Gosei Co., Ltd: 11 262 000 EUR.

| | Pentru încălcarea III:
  (a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;
  (b)   amendă impusă întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd: 1 818 000 EUR. |
| --- | --- |

Pentru încălcarea III:

(a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;

(b)   amendă impusă întreprinderii Tokai Rika Co., Ltd: 1 818 000 EUR.

| | Pentru încălcarea IV:
  (a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;
  (b)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 2 829 000 EUR. |
| --- | --- |

Pentru încălcarea IV:

(a)   amendă impusă întreprinderii Takata Corporation: 0 EUR;

(b)   amenzi impuse întreprinderilor Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd, în solidar: 2 829 000 EUR.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 411/2004 (JO L 68, 6.3.2004, p. 1).

(2)  Entitatea juridică relevantă este Tokai Rika Co., Ltd.

(3)  Entitatea juridică relevantă este Takata Corporation.

(4)  Entitățile juridice relevante sunt Autoliv, Inc. și Autoliv Japan Ltd.

(5)  Entitatea juridică relevantă este Toyoda Gosei Co., Ltd.

(6)  Entitatea juridică relevantă este Marutaka Co., Ltd.

(7)  JO C 210, 1.9.2006, p. 2.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/10

---

Aviz pentru operatorii economici – Nouă rundă de cereri de suspendare a taxelor vamale autonome prevăzute de Tariful vamal comun pentru anumite produse industriale și agricole

(2018/C 135/06)

Comisia aduce la cunoștința operatorilor economici faptul că a primit cereri în conformitate cu procedurile administrative prevăzute în Comunicarea Comisiei privind suspendările și contingentele tarifare autonome (2011/C 363/02) (1) pentru runda din ianuarie 2019.

Lista produselor care fac obiectul unei cereri de suspendare a taxelor vamale este acum disponibilă pe site-ul web tematic al Comisiei (Europa) dedicat uniunii vamale (2).

De asemenea, se aduce la cunoștința operatorilor economici faptul că termenul-limită până la care obiecțiile împotriva noilor cereri trebuie să parvină Comisiei, prin intermediul administrațiilor naționale, este 15 iunie 2018, adică data la care are loc a doua reuniune a Grupului pentru economie tarifară.

Operatorii interesați sunt invitați să consulte lista în mod regulat pentru a fi la curent cu stadiul cererilor.

Mai multe informații cu privire la procedura de suspendare tarifară autonomă pot fi găsite pe site-ul web Europa:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  JO C 363, 13.12.2011, p. 6.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=ro

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 17.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 135/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 135/11

---

Publicarea unei cereri de modificare în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(2018/C 135/07)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (1).

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„BLEU DES CAUSSES”

Nr. UE: PDO-FR-0108-AM02 – 31.3.2017

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Syndicat du Bleu des Causses |
| --- |
| BP 9 12004 Rodez Cedex |
| FRANCE |
| Tel. +33 565765353 |
| Fax +33 565765300 |
| E-mail: helene.salinier@lactalis.fr |

Syndicat du Bleu des Causses

BP 9 12004 Rodez Cedex

FRANCE

Tel. +33 565765353

Fax +33 565765300

E-mail: helene.salinier@lactalis.fr

Syndicat du „Bleu des Causses” este format din operatori ai DOP „Bleu des Causses” (producători, centre de colectare, prelucrători și unități de maturare) și are un interes legitim în depunerea cererii.

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☒ | Aria geografică |
| — | ☒ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de producție |
| — | ☐ | Legătura |
| — | ☒ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele: control, legătură, structuri de control |

—

☐

Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☒

Aria geografică

—

☒

Dovada originii

—

☒

Metoda de producție

—

☐

Legătura

—

☒

Etichetarea

—

☒

Altele: control, legătură, structuri de control

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări)

Rubrica „Descrierea produsului”

Pentru o mai mare precizie, descrierea produsului este completată:

| — | cuvintele „brânză din lapte de vacă” sunt înlocuite de cuvintele „brânză fabricată exclusiv din lapte de vacă”, pentru a se evita orice ambiguitate; |
| --- | --- |

—

cuvintele „brânză din lapte de vacă” sunt înlocuite de cuvintele „brânză fabricată exclusiv din lapte de vacă”, pentru a se evita orice ambiguitate;

| — | este adăugat cuvântul „închegat”, referitor la tehnica de fabricare; |
| --- | --- |

—

este adăugat cuvântul „închegat”, referitor la tehnica de fabricare;

| — | sunt adăugate cuvintele „fermentată și sărată” pentru a caracteriza pasta. |
| --- | --- |

—

sunt adăugate cuvintele „fermentată și sărată” pentru a caracteriza pasta.

Conținutul minim de grăsime al brânzei, după uscarea completă, este mărit la 50 de grame de grăsime pentru 100 de grame de brânză după uscarea completă (și anume, 50 %), în loc de 45 %, ca urmare a creșterii grăsimii în compoziția laptelui și a fabricării brânzei „Bleu des Causses” din lapte integral. S-a constatat astfel în mod regulat că brânzeturile „Bleu des Causses” au un conținut de grăsime, după uscarea completă, care depășește 50 %.

Prin urmare, fraza „«Bleu des Causses» este o brânză fabricată exclusiv din lapte de vacă nedegresat, închegat, cu mucegai albastru, cu pastă nepresată, nefiartă, fermentată și sărată, conținând cel puțin 50 de grame de grăsime la 100 de grame de brânză, după uscarea completă, și al cărei conținut de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 53 de grame la 100 de grame de brânză.” înlocuiește propoziția din caietul de sarcini în vigoare „«Bleu des Causses» este o brânză din lapte de vacă integral, cu mucegai albastru, cu pastă nepresată și nefiartă, cu 45 % grăsime în materia uscată, aceasta din urmă fiind de minimum 53 de grame la 100 de grame de brânză.”

Diametrul brânzei se încadrează între o valoare minimă de 19 centimetri și o valoare maximă de 21 de centimetri. Aceste valori înlocuiesc termenii „aproximativ 20 de centimetri”, pentru o mai mare precizie. Înălțimea maximă este mărită cu doi centimetri, ajungând la 12 centimetri (în loc de 10), iar intervalul referitor la greutate este ușor mărit: acesta este fixat la 2,2-3,3 kilograme în loc de 2,3-3 kilograme. Aceste valori reflectă mai exact dimensiunile actuale ale brânzeturilor. În sfârșit, se adaugă precizarea că brânza este „de formă regulată”, pentru a se evita defectele de formă ale brânzeturilor.

Se adaugă o descriere a gustului, a pastei și a texturii: „Pasta este alb-ivorie, de culoare uniformă, onctuoasă, fină, cu un mucegai albastru-verde repartizat în mod regulat, putând prezenta urme de găuri de ace. Textura sa este onctuoasă și fondantă. Gustul este direct, savuros, cu arome specifice de mucegai, putând prezenta un ușor gust amărui, fără o iuțeală excesivă sau exces de sare.” Această descriere este utilă pentru analiza organoleptică a produsului în cadrul controlului.

Se adaugă propoziția „Brânza nu poate beneficia de denumirea de origine «Bleu des Causses» decât începând din a 70-a zi de la data închegării laptelui”, care înlocuiește propozițiile „Durata totală a maturării variază în funcție de fabricanți și unități de maturare. Aceasta variază între 70 și 130 de zile”, care figurau la rubrica „Metodă de obținere” din caietul de sarcini în vigoare. Durata minimă de la care brânza poate beneficia de DOP nu este modificată. Se precizează în prezent că această durată este contabilizată începând cu data închegării laptelui. Durata maximă de maturare de 130 de zile, care era orientativă, este eliminată.

Se precizează că „Porționarea brânzei «Bleu des Causses» este autorizată atât timp cât aceasta nu denaturează textura sa. Brânza «Bleu des Causses» poate fi prezentată sub formă de bucăți rezultate în urma unei porționări mecanice voluntare.” Având în vedere evoluția constantă a modalităților de consumare a brânzei, această dispoziție stabilește un cadru menit a evita impreciziile în ceea ce privește tipul de porționare.

Rubrica „Delimitarea ariei geografice”

Paragrafele „Aria de producție acoperă regiunea Causses, și anume o parte din departamentul Aveyron și din departamentele vecine Lot, Lozère, Gard și Hérault prezentând aceeași natură calcaroasă ca zona Causses” și „Maturarea brânzeturilor se realizează în pivnițele din regiunea Causses incluse în aria geografică, delimitată de cantoanele Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Saint-Affrique (Aveyron), de comuna Trèves (Gard) și de comuna Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault)” din caietul de sarcini, precum și paragrafele aferente rezumatului publicat sunt eliminate și înlocuite cu paragrafele „Producția de lapte, fabricarea și maturarea brânzeturilor «Bleu des Causses» au loc în aria geografică care se prezintă sub forma unui mozaic de terenuri provenite din roci magmatice, metamorfice sau calcaroase. Provincia calcaroasă Causses reprezintă elementul caracteristic al peisajului din acest teritoriu. Aceasta prezintă particularitatea de a oferi ocazional pivnițe naturale prevăzute cu «fleurines» care permit reglarea în mod natural a umidității și a aerisirii acestora. Aceste cavități se dovedesc a fi deosebit de adaptate pentru maturarea brânzei «Bleu des Causses», practicată aici de foarte mult timp” și „Aria geografică a denumirii de origine «Bleu des Causses» acoperă cea mai mare parte a departamentului Aveyron și o parte din departamentele Lot, Lozère, Gard și Hérault”, care sunt mai precise și permit prezentarea succintă a ariei geografice al cărei element caracteristic îl reprezintă regiunea calcaroasă Causses. Delimitarea ariei geografice nu este modificată.

Pentru a descrie mai exact și fără ambiguitate aria geografică, comunele care fac parte din aceasta sunt enumerate în caietul de sarcini. Această descriere reia descrierea menționată într-un mod mai succint în rezumatul publicat. Această muncă editorială a evidențiat o omisiune în descrierea ariei geografice din caietul de sarcini în vigoare. Într-adevăr, lipseau 5 comune din departamentul Aveyron situate în centrul ariei geografice: Druelle-Balsac, Luc-la-Primaube, Le Monastère, Olemps și Sainte-Radegonde. Aceste comune sunt adăugate în caietul de sarcini. Este vorba despre corectarea unei erori materiale care nu afectează legătura dintre produs și originea sa geografică.

Rubrica „Elemente care dovedesc că produsul este originar din aria geografică”

Obligații declarative

Se prevede o declarație de identificare a operatorilor, care înlocuiește declarația de aptitudine. Identificarea operatorilor precedă abilitarea acestora, prin recunoașterea capacității lor de a îndeplini cerințele din caietul de sarcini al denumirii de care solicită să beneficieze.

Se adaugă, de asemenea, declarații prealabile privind lipsa intenției de a produce și de a relua producția, care permit realizarea unei monitorizări exacte a operatorilor care doresc să se retragă temporar de la utilizarea denumirii de origine, facilitând astfel gestionarea denumirii de origine, în special în ceea ce privește controalele privind producția și examinările organoleptice.

Sunt adăugate conținutul și modalitățile de transmitere a declarațiilor necesare pentru cunoașterea și trasabilitatea produselor destinate a fi comercializate cu denumirea de origine. Acestea permit grupului să asigure monitorizarea denumirii de origine.

Registre

Este adăugată lista înregistrărilor pe care trebuie să le efectueze operatorii în scopul facilitării controlului trasabilității și al respectării condițiilor de producție prevăzute de caietul de sarcini.

Rubrica „Metoda de obținere a produsului”

Producția de lapte

Este adăugată o definiție a șeptelului de vaci de lapte. Este vorba despre „totalitatea vacilor de lapte și a junincilor de reînnoire a șeptelului prezente în exploatație”, fiind precizat că „vacile de lapte sunt animalele în lactație și animalele în repaus mamar”, iar „junincile sunt animalele aflate între înțărcare și prima lor fătare”. Această definiție are scopul de a stabili în mod clar la ce animale se face referire atunci când sunt utilizați termenii „șeptel de vaci de lapte”, „vaci de lapte” și „juninci” în restul caietului de sarcini, pentru a se evita orice confuzie și pentru a facilita controalele.

Întrucât caietul de sarcini în vigoare nu conține nicio dispoziție privind originea alimentației vacilor de lapte, este adăugată o dispoziție care prevede că „rația de bază a vacilor de lapte provine în procent de minimum 80 % din aria geografică, în materii uscate, în medie pe an și pentru totalitatea vacilor de lapte”, pentru a consolida legătura cu aria geografică. Acest prag de 80 % este definit ca urmare a caracteristicilor climatice ale ariei geografice a brânzei „Bleu des Causses” (uscată, cu frecvente perioade de secetă).

Este adăugată o descriere a compoziției rației de bază a vacilor de lapte. Este de vorba despre „toate nutrețurile, cu excepția cruciferelor sub formă de furaje verzi”. Cruciferele sunt interzise din cauza impactului lor negativ asupra caracteristicilor organoleptice ale laptelui (gust de varză).

Se adaugă, de asemenea, că „în afara perioadei de păscut, vacile de lapte primesc zilnic minimum 3 kg de fân per vacă, exprimate în substanță uscată”. Această dispoziție este completată de propoziția „Prin fân se înțelege iarbă tăiată și uscată, cu o pondere de substanță uscată de 80 %”. Această definiție este utilă în cadrul controlului.

Pentru vacile de lapte în lactație, este introdusă o obligație privind un număr minim de 120 de zile de păscut pe an, completată de o dispoziție care prevede o suprafață de minimum 30 de ari aflată la dispoziția fiecărei vaci, în medie, în perioada pășunatului. De altfel, se adaugă faptul că „pășunile sunt accesibile animalelor”. Aceste condiții vizează consolidarea rolului pășunatului în alimentația vacilor de lapte și, prin urmare, întărirea legăturii cu aria geografică.

Sunt introduse modalitățile de alimentare a junincilor și a vacilor în repaus mamar, după cum urmează: „Cu cel puțin o lună înainte de a intra în lactație, junincile și vacile în repaus mamar sunt prezente în exploatație, iar hrana lor respectă dispozițiile prevăzute în caietul de sarcini pentru hrana vacilor de lapte aflate în lactație.” Astfel, aceste animale beneficiază de o perioadă de adaptare de cel puțin o lună înainte ca laptele acestora să fie utilizat pentru fabricarea brânzei „Bleu des Causses”.

Se introduce interdicția creșterii intensive a vacilor de lapte, pentru a garanta legătura cu teritoriul prin intermediul alimentației animalelor.

Se adaugă o dispoziție care limitează aportul de alimente complementare și de aditivi la 1 800 de kilograme în materie uscată per vacă de lapte per an, în medie pentru totalitatea vacilor de lapte, pentru a se evita ca aceste alimente să ocupe un loc prea important în alimentație. De altfel, materiile prime autorizate în alimentele complementare distribuite vacilor de lapte și aditivii autorizați se află, fiecare, pe o listă pozitivă, acestea fiind necesare pentru a gestiona, a garanta și a controla mai bine alimentația.

Se adaugă o dispoziție care interzice OMG-urile în hrana animalelor și în culturile din exploatație, pentru a se menține caracterul tradițional al alimentației.

Laptele folosit

Sunt introduse următoarele dispoziții: „După mulgere, laptele este depozitat într-un rezervor refrigerat” și „Durata păstrării în fermă nu poate depăși 48 de ore de la prima mulgere”. Aceste dispoziții urmăresc să limiteze degradarea calității laptelui.

Se adaugă faptul că „Golirea cisternelor în rezervoare fixe trebuie să se realizeze în mod obligatoriu în aria geografică delimitată a denumirii”. Această dispoziție are rolul de a garanta trasabilitatea laptelui colectat și de a facilita controlul.

Întrucât caietul de sarcini în vigoare nu conține nicio dispoziție în acest sens, acesta este completat prin adăugarea următoarei propoziții: „Laptele utilizat pentru fabricarea brânzei «Bleu des Causses» poate fi crud sau tratat termic”. În plus, în completarea descrierii produsului care precizează că „Brânza «Bleu des Causses» este fabricată exclusiv din lapte de vacă nedegresat”, se adaugă faptul că „fabricarea brânzei se realizează din lapte integral, nestandardizat în ceea ce privește conținutul de grăsime și materia proteică și neomogenizat”. Aceasta corespunde practicilor aplicate de-a lungul anilor pentru tratarea laptelui destinat fabricării brânzei „Bleu des Causses”.

Fabricația

Se introduce o durată maximă de 36 de ore între primirea laptelui la atelierul de transformare și închegarea acestuia, pentru a se evita deteriorarea materiei prime.

Temperatura pentru închegarea laptelui este ușor mărită și stabilită în intervalul 31 °C-35 °C, înlocuind formularea „aproximativ 30 °C”, pentru o mai mare precizie. Temperatura de închegare are o influență semnificativă asupra activității cheagului, iar ajustarea acesteia în intervalul „31 °C-35 °C”, care corespunde valorilor întâlnite în mod obișnuit, constituie un parametru important în ceea ce privește stăpânirea tehnicii de fabricație.

Se precizează că închegarea trebuie să se realizeze „exclusiv cu cheag”, înlocuind propozițiile „Coagularea este provocată cu ajutorul cheagului” și „Operațiunea de închegare a laptelui trebuie să se realizeze exclusiv cu cheag”. Este vorba despre o modificare formală, prin care este afirmată în continuare metoda tradițională de coagulare a laptelui cu cheag.

Cuvintele „al căror caracter inofensiv este demonstrat de uz” sunt adăugate în continuarea termenilor „culturi inofensive de bacterii, drojdii, mucegaiuri”, pentru a clarifica sensul acestora.

Etapele de porționare și de amestecare a coagulului, care survin ulterior coagulării, sunt descrise într-un mod mai detaliat, înlocuind propoziția „Coagulul este tăiat în cuburi, urmat de operațiuni de amestecare și de perioade de repaus”:

| — | se adaugă grosimea coagulului după tăiere, cu laturi cuprinse între 1 și 3 centimetri; |
| --- | --- |

—

se adaugă grosimea coagulului după tăiere, cu laturi cuprinse între 1 și 3 centimetri;

| — | se introduce necesitatea obținerii unei boabe învelite într-o peliculă fină, acest punct fiind important ulterior pentru formarea deschizăturilor în brânză: de fapt, boabele de coagul învelite într-o peliculă fină rămân separate la momentul punerii în formă; |
| --- | --- |

—

se introduce necesitatea obținerii unei boabe învelite într-o peliculă fină, acest punct fiind important ulterior pentru formarea deschizăturilor în brânză: de fapt, boabele de coagul învelite într-o peliculă fină rămân separate la momentul punerii în formă;

| — | se introduce mențiunea unei etape de scurgere a coagulului realizată în cuvă și/sau covor de scurgere, înainte de punerea în formă. Această etapă permite eliminarea unei părți din zer înainte de punerea în formă fără a zdrobi boabele de coagul. |
| --- | --- |

—

se introduce mențiunea unei etape de scurgere a coagulului realizată în cuvă și/sau covor de scurgere, înainte de punerea în formă. Această etapă permite eliminarea unei părți din zer înainte de punerea în formă fără a zdrobi boabele de coagul.

Fraza „Amestecul coagul-zer este pus în formă și este pus la scurs timp de 2-4 zile, fiind întors de mai multe ori pe zi” este înlocuită de dispozițiile următoare, mai detaliate:

| — | „Amestecul coagul-zer este pus în formă. În momentul punerii în formă, acesta poate fi amestecat.” Aceste operațiuni vizează repunerea în suspensie a boabelor de coagul; |
| --- | --- |

—

„Amestecul coagul-zer este pus în formă. În momentul punerii în formă, acesta poate fi amestecat.” Aceste operațiuni vizează repunerea în suspensie a boabelor de coagul;

| — | „Începerea punerii în formă intervine după cel puțin o oră și jumătate și în cel mult trei ore de la închegarea laptelui.” Această dispoziție precizează limitele în afara cărora intervalul închegare-punere în formă nu mai este optim pentru fabricarea brânzei „Bleu des Causses”; |
| --- | --- |

—

„Începerea punerii în formă intervine după cel puțin o oră și jumătate și în cel mult trei ore de la închegarea laptelui.” Această dispoziție precizează limitele în afara cărora intervalul închegare-punere în formă nu mai este optim pentru fabricarea brânzei „Bleu des Causses”;

| — | „Urmează o scurgere spontană, fără presare. Brânza este întoarsă în mod regulat pentru a obține scurgerea dorită, această operațiune având loc într-o sală cu o temperatură cuprinsă între 15 și 22 °C și timp de 36 până la 72 de ore începând de la începerea punerii în formă.” Aceste dispoziții, mai precise, corespund practicilor de fabricare. Stabilirea limitelor pentru parametrii de temperatură și de durată a scurgerii este importantă pentru controlarea curbei de acrire a brânzei „Bleu des Causses”, care intervine în selecția florei specifice brânzei. |
| --- | --- |

—

„Urmează o scurgere spontană, fără presare. Brânza este întoarsă în mod regulat pentru a obține scurgerea dorită, această operațiune având loc într-o sală cu o temperatură cuprinsă între 15 și 22 °C și timp de 36 până la 72 de ore începând de la începerea punerii în formă.” Aceste dispoziții, mai precise, corespund practicilor de fabricare. Stabilirea limitelor pentru parametrii de temperatură și de durată a scurgerii este importantă pentru controlarea curbei de acrire a brânzei „Bleu des Causses”, care intervine în selecția florei specifice brânzei.

Se adaugă dispoziția „Brânza în formă este supusă apoi unei etape de răcire în vederea sărării, cu o durată între 15 până la 30 de ore, într-o sală cu o temperatură cuprinsă între 7 °C și 14 °C.” Această etapă de răcire în vederea sărării permite scăderea progresivă a temperaturii brânzeturilor și asigură tranziția între etapa de scurgere și cea de sărare.

Propoziția „După scoaterea din formă, sărarea se efectuează cu sare grunjoasă” este înlocuită cu paragraful „După scoaterea din formă, sărarea se efectuează cu sare într-o sală în care temperatura este cuprinsă între 7 °C și 14 °C. Aceasta este realizată fie manual, fie mecanic prin depunere de sare la nivel superficial în două etape: sărarea unei laturi și a marginii exterioare, apoi sărarea celeilalte laturi și din nou a marginii exterioare. Saramurarea este interzisă.” Sunt precizate astfel metoda și temperatura sărării. Sărarea, prin rolul său de selecție, este o etapă indispensabilă pentru dezvoltarea Penicillium roqueforti în brânza „Bleu des Causses”. De altfel, întrucât atât sarea grunjoasă, cât și cea fină pot fi utilizate fără să existe o diferență semnificativă la nivelul produsului, precizarea referitoare la utilizarea de sare „grunjoasă” este eliminată. Interdicția saramurării este menționată în mod explicit.

Sunt introduse dispozițiile „Înțeparea este realizată în pivniță sau în brânzărie în intervalul cuprins între cea de a 5-a și cea de a 12-a zi de la data închegării laptelui, pentru a crea canale de aerisire în brânză. Intervalul de timp dintre înțepare și intrarea în pivniță este de maximum 5 zile”, iar propoziția „La intrarea în pivniță, brânza este înțepată pentru a crea canale de aerisire în brânză” este eliminată. Aceste modificări permit:

| — | pe de o parte, o mai bună definire a etapei înțepării, în măsura în care aceasta nu este realizată în mod sistematic la intrarea în pivniță: aceasta poate fi realizată, de asemenea, în brânzărie; |
| --- | --- |

—

pe de o parte, o mai bună definire a etapei înțepării, în măsura în care aceasta nu este realizată în mod sistematic la intrarea în pivniță: aceasta poate fi realizată, de asemenea, în brânzărie;

| — | pe de altă parte, stabilirea intervalului dintre închegarea laptelui și înțepare, pentru o mai bună descriere a procesului de fabricare a produsului; |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, stabilirea intervalului dintre închegarea laptelui și înțepare, pentru o mai bună descriere a procesului de fabricare a produsului;

| — | în sfârșit, precizarea termenului maxim dintre înțepare și intrarea în pivniță a brânzeturilor. Întrucât înțeparea permite pătrunderea oxigenului în interiorul pastei, este important ca brânzeturile să fie plasate în pivniță într-un termen de cel mult 5 zile pentru a permite dezvoltarea Penicillium roqueforti în condiții optimale. |
| --- | --- |

—

în sfârșit, precizarea termenului maxim dintre înțepare și intrarea în pivniță a brânzeturilor. Întrucât înțeparea permite pătrunderea oxigenului în interiorul pastei, este important ca brânzeturile să fie plasate în pivniță într-un termen de cel mult 5 zile pentru a permite dezvoltarea Penicillium roqueforti în condiții optimale.

Maturare

Întrucât operațiunea de eliminare a sării de suprafață înainte de trimiterea în pivniță nu este necesară în mod sistematic, se adaugă faptul că această etapă este „facultativă”.

Cuvintele „pivnițe naturale de maturare situate în zona delimitată” sunt înlocuite de cuvintele „pivnițe naturale din regiunea calcaroasă Causses, străbătute în mod natural de curenți de aer rece și umed, proveniți din faliile naturale calcaroase, denumite «fleurines»”, pentru a oferi o descriere detaliată a pivnițelor naturale accentuând sistemul de aerisire specific prin faliile naturale denumite „fleurines”. Referința la zona delimitată de localizare a pivnițelor este eliminată deoarece etapele care au loc în aria geografică sunt deja precizate în capitolul „Delimitarea ariei geografice”.

Dispoziția care prevede faptul că brânzeturile sunt așezate pe niveluri este eliminată, întrucât pot exista diferite dispuneri ale brânzeturilor în pivniță, fără ca acest lucru să aibă un impact asupra produsului.

Propoziția „Brânzeturile fac apoi obiectul, timp de aproximativ zece zile, al unei maturări aerobe la o temperatură cuprinsă între 8 și 13 °C, în funcție de anotimp” este înlocuită de propoziția „Pentru a permite o bună dezvoltare a Penicillium roqueforti, brânzeturile sunt maturate în aceste pivnițe naturale, descoperite, în mediu aerob, timp de cel puțin 12 zile de la intrarea acestora în pivniță”:

| — | se precizează astfel că brânzeturile sunt descoperite în timpul maturării în pivnițele naturale, și anume fără ambalaj, ceea ce este important pentru dezvoltarea Penicillium roqueforti; |
| --- | --- |

—

se precizează astfel că brânzeturile sunt descoperite în timpul maturării în pivnițele naturale, și anume fără ambalaj, ceea ce este important pentru dezvoltarea Penicillium roqueforti;

| — | termenii „aproximativ zece zile”, insuficient de preciși, sunt înlocuiți cu definirea unei durate minimale de 12 zile de la intrarea în pivniță. Această durată corespunde practicii atunci când pivnița se află în sezonul cald (în sezonul rece, durata maturării în pivnițele naturale se prelungește); |
| --- | --- |

—

termenii „aproximativ zece zile”, insuficient de preciși, sunt înlocuiți cu definirea unei durate minimale de 12 zile de la intrarea în pivniță. Această durată corespunde practicii atunci când pivnița se află în sezonul cald (în sezonul rece, durata maturării în pivnițele naturale se prelungește);

| — | dispoziția care prevede că temperatura din pivnița naturală este stabilită între 8 și 13 °C este eliminată. Într-adevăr, acest parametru de temperatură nu poate fi reglementat, întrucât acesta este dependent de aerisirea naturală asigurată de „fleurines”, care variază în funcție de condițiile climatice ale mediului exterior. |
| --- | --- |

—

dispoziția care prevede că temperatura din pivnița naturală este stabilită între 8 și 13 °C este eliminată. Într-adevăr, acest parametru de temperatură nu poate fi reglementat, întrucât acesta este dependent de aerisirea naturală asigurată de „fleurines”, care variază în funcție de condițiile climatice ale mediului exterior.

Propoziția „Apoi, aceasta face obiectul curățării cojii și al unei ambalări speciale înainte de plasarea într-o cameră rece pentru continuarea maturării în mediu anaerob” este înlocuită de propozițiile „Apoi, brânzeturile sunt puse în ambalaje individuale, neutre și provizorii (operațiune denumită «sigilare») înainte de a fi puse în camera frigorifică pentru continuarea etapei de maturare în mediu anaerob. Temperatura din această cameră nu poate fi mai mică de -4 °C și nici mai mare de +4 °C”:

| — | întrucât operațiunea de curățare a cojii înainte de ambalare poate să nu fie realizată în mod sistematic, aceasta neavând nicio influență asupra brânzei, dispoziția „face obiectul unei curățări a cojii” este eliminată; |
| --- | --- |

—

întrucât operațiunea de curățare a cojii înainte de ambalare poate să nu fie realizată în mod sistematic, aceasta neavând nicio influență asupra brânzei, dispoziția „face obiectul unei curățări a cojii” este eliminată;

| — | noțiunea de „ambalaj special” este înlocuită cu o descriere mai exactă a ambalajului, care este individual, neutru (și anume, fără alte mențiuni în afara celor necesare în vederea stabilirii trasabilității) și provizoriu, această operațiune fiind numită „sigilare”; |
| --- | --- |

—

noțiunea de „ambalaj special” este înlocuită cu o descriere mai exactă a ambalajului, care este individual, neutru (și anume, fără alte mențiuni în afara celor necesare în vederea stabilirii trasabilității) și provizoriu, această operațiune fiind numită „sigilare”;

| — | etapa de „maturare în cameră rece” este desemnată de acum prin termenii tehnici mai preciși „maturare în cameră frigorifică”, care are loc în mediu anaerob; |
| --- | --- |

—

etapa de „maturare în cameră rece” este desemnată de acum prin termenii tehnici mai preciși „maturare în cameră frigorifică”, care are loc în mediu anaerob;

| — | este stabilit intervalul de temperatură al acestei etape de maturare (de la -4 °C la +4 °C), pentru a defini mai bine condițiile de producere a brânzei „Bleu des Causses”. |
| --- | --- |

—

este stabilit intervalul de temperatură al acestei etape de maturare (de la -4 °C la +4 °C), pentru a defini mai bine condițiile de producere a brânzei „Bleu des Causses”.

Se adaugă că „Brânzeturile nu pot ieși din sala de maturare înainte de cea de a 70-a zi și nici după 190 de zile începând cu data închegării laptelui.” Această propoziție înlocuiește propozițiile „Durata totală a maturării variază în funcție de fabricanți și de unitățile de maturare. Aceasta variază între 70 și 130 de zile.”, care erau mai puțin precise. Durata totală maximă de maturare de 130 de zile este eliminată. În locul acesteia, definirea unei durate maxime de 190 de zile în camera frigorifică începând cu data închegării laptelui garantează respectarea caracteristicilor organoleptice ale produsului.

Interdicția conservării în atmosferă modificată a brânzeturilor proaspete și a brânzeturilor în curs de maturare inițială este extinsă la brânzeturile în curs de maturare, întrucât conservarea în atmosferă modificată nu este compatibilă cu procesul de maturare.

Propozițiile „La ieșirea din pivniță, brânzeturile sunt plasate într-o cameră de repaus timp de 4 până la 6 zile. Acestea sunt apoi curățate la suprafață și clasificate în funcție de greutate, format, calitate” sunt eliminate. De altfel, etapele de plasare în sala de repaus (sala în care brânzeturile sunt stocate după scoaterea lor din sala de maturare, în așteptarea ambalării), de curățare a suprafeței și de clasificare în funcție de greutate, format și calitate ar putea să nu fie practicate în mod sistematic, în funcție de necesitățile brânzăriei, fără ca acest lucru să influențeze caracteristicile produsului.

Rubrica „Etichetarea”

Obligația de aplicare a logo-ului „INAO” este eliminată și se înscrie obligația de aplicare a simbolului DOP a Uniunii Europene.

Pentru a preciza mențiunile care pot fi atașate denumirii protejate, se adaugă următoarea frază: „Independent de mențiunile legale aplicabile brânzeturilor în general, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a unor alte calificative atașate în mod direct de denumirea de origine, cu excepția mărcilor comerciale specifice și a mențiunii «maturate în pivnițe naturale»”. Se urmărește astfel, în special, să se prevadă posibilitatea de a face trimitere la maturarea în pivnițe naturale, care constituie una dintre specificitățile brânzei „Bleu des Causses”.

Altele

La subrubrica „Controale asupra produsului”, se adaugă faptul că examinarea analitică și organoleptică a produsului „este realizată prin sondaj asupra unor roți de brânză care au o vechime de cel puțin 70 de zile de la data închegării laptelui, în conformitate cu procedurile prevăzute în planul de control”. Aceste informații sunt utilizate în planul de control al denumirii de origine elaborat de un organism de control.

Rubrica „Elemente care justifică legătura cu mediul geografic” este reformulată și structurată în trei părți, pentru a pune mai bine în evidență diferitele elemente care compun legătura cu mediul geografic. Astfel, „Specificitatea ariei geografice” prezintă factorii naturali, evidențiind în special eroziunea regiunii calcaroase Causses aflată la originea pivnițelor și a „fleurines”, precum și factorii umani, sintetizând aspectul istoric și subliniind îndemânarea specifică a producătorilor de „Bleu des Causses” (adaptarea creșterii bovinelor la teritoriu, fabricarea din lapte integral, amestecarea coagulului în cuva de fabricare, scurgerea fără presare, înțeparea, maturarea inițială în pivniță naturală, maturarea în mediu anaerob). Partea referitoare la „Specificitatea produsului” este actualizată prin introducerea noilor elemente din descrierea produsului. În sfârșit, rubrica „Legătura cauzală” explică interacțiunile dintre factorii naturali și cei umani și produs.

Pentru a actualiza rubrica „Trimiteri la structura de control”, sunt modificate denumirea și coordonatele structurilor oficiale.

În sfârșit, este adăugat un tabel care prezintă principalele elemente de controlat și metoda de evaluare a acestora, în conformitate cu reglementările naționale în vigoare.

DOCUMENT UNIC

„BLEU DES CAUSSES”

Nr. UE: PDO-FR-0108-AM02 – 31.3.2017

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

„Bleu des Causses”

2.   Statul membru sau țara terță

Franța

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Bleu des Causses” este o brânză fabricată exclusiv din lapte de vacă nedegresat, închegat, cu mucegai albastru, cu pastă nepresată, nefiartă, fermentată și sărată, conținând cel puțin 50 de grame de grăsime la 100 de grame de brânză, după uscarea completă, și al cărei conținut de substanță uscată nu trebuie să fie mai mic de 53 de grame la 100 de grame de brânză.

Aceasta se prezintă sub forma unui cilindru plat, de formă regulată, cu un diametru de 19-21 cm, o înălțime de 8-12 cm și o greutate de 2,2-3,3 kg.

Suprafața brânzei este curată, fără prea multă saramură și fără pete.

Pasta este alb-ivorie, de culoare uniformă, onctuoasă, fină, cu un mucegai albastru-verde repartizat în mod regulat, putând prezenta urme de găuri de ace. Textura sa este onctuoasă și fondantă.

Gustul este bine definit, savuros, cu arome specifice de mucegai, putând prezenta un ușor gust amărui, fără o iuțeală excesivă sau exces de sare.

Brânza nu poate beneficia de denumirea de origine „Bleu des Causses” decât începând din a 70-a zi de la data închegării laptelui.

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Rația de bază a vacilor de lapte provine în proporție de minimum 80 % din aria geografică, în substanță uscată, în medie pe an și pentru totalitatea vacilor de lapte.

Rația de bază a vacilor de lapte este formată din toate nutrețurile, cu excepția cruciferelor sub formă de furaje verzi.

În afara perioadei de păscut, vacile de lapte primesc zilnic minimum 3 kg de fân per vacă, exprimate în substanță uscată. Prin fân se înțelege iarbă cosită și uscată, cu o proporție minimă de substanță uscată de 80 %.

În perioada în care iarba este disponibilă, este obligatorie scoaterea la pășune a vacilor de lapte în lactație de îndată ce condițiile meteorologice permit acest lucru. În orice caz, durata pășunatului nu poate fi mai mică de 120 de zile pe an.

Utilizarea alimentelor complementare și a aditivilor este limitată la maximum 1 800 kg de substanță uscată pe an pentru fiecare vacă de lapte, în medie pentru totalitatea vacilor de lapte.

Din aceste dispoziții rezultă că minimum 56 % din substanța uscată a rației alimentare anuale totale pusă la dispoziția vacilor de lapte se produce în aria geografică delimitată. Întreaga cantitate de hrană pentru animale, în special alimentele complementare, nu provine neapărat din aria geografică deoarece solurile propice culturilor sunt puține, iar condițiile climatice, cu forme de relief cu nivel crescut de precipitații și platouri calcaroase uscate, limitează producerea acestora.

În alimentele complementare și aditivii distribuiți vacilor de lapte este autorizată folosirea doar a materiilor prime și a aditivilor cuprinși într-o listă pozitivă.

În hrana animalelor sunt autorizate numai produsele vegetale, subprodusele și alimentele complementare obținute din produse care nu sunt transgenice. Cultivarea plantelor transgenice este interzisă pe toate suprafețele unei exploatații care produce lapte destinat prelucrării pentru obținerea brânzei cu denumire de origine „Bleu des Causses”. Această interdicție se referă la toate speciile de plante care ar putea constitui hrană pentru animalele din exploatație și la toate culturile care le-ar putea contamina.

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Obținerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor au loc în aria geografică.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. ale produsului la care se referă denumirea înregistrată

Porționarea brânzei „Bleu des Causses” este autorizată atât timp cât aceasta nu denaturează textura produsului. Brânza „Bleu des Causses” poate fi prezentată sub formă de bucăți rezultate în urma unei porționări mecanice voluntare.

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe eticheta fiecărei bucăți de brânză trebuie să figureze denumirea de origine „Bleu des Causses”, scrisă cu caractere de dimensiuni cel puțin egale cu două treimi din dimensiunea celor mai mari caractere care apar pe etichetă.

Independent de mențiunile legale aplicabile brânzeturilor în general, se interzice folosirea pe etichetă, în reclame, pe facturi sau în documentele comerciale a unor alte calificative atașate în mod direct de denumirea de origine, cu excepția mărcilor comerciale specifice și a mențiunii „maturate în pivnițe naturale”.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria geografică a brânzei „Bleu des Causses” se prezintă sub forma unui mozaic de terenuri provenite din roci magmatice, metamorfice sau calcaroase. Zona calcaroasă Causses constituie elementul caracteristic al peisajului din acest teritoriu. Aceasta prezintă particularitatea de a oferi ocazional pivnițe naturale prevăzute cu „fleurines” care permit reglarea în mod natural a umidității și a aerisirii acestora. Aceste cavități se dovedesc a fi deosebit de adaptate pentru maturarea brânzei „Bleu des Causses”, practicată aici de foarte mult timp.

Aria geografică a denumirii de origine „Bleu des Causses” cuprinde cea mai mare parte a departamentului Aveyron și o parte din departamentele Lot, Lozère, Gard și Hérault. Aceasta acoperă următorul teritoriu:

Departamentul Aveyron

Cantoanele Aveyron și Tarn, Causse-Comtal, Causses-Rougiers, Ceor-Ségala, Enne și Alzou, Lot și Dourdou, Lot și Montbazinois, Lot și Palanges, Lot și Truyère, Millau-1, Millau-2, Monts du Réquistanais, Nord-Lévezou, Raspes și Lévezou, Rodez-1, Rodez-2, Rodez-Onet, Saint-Affrique, Tarn și Causses, Vallon, Villefranche-de-Rouergue, Villeneuvois și Villefranchois.

Comunele Campouriez, Cassuéjouls, Condom-d’Aubrac, Curières, Florentin-la-Capelle, Huparlac, Laguiole, Montézic, Montpeyroux, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Symphorien-de-Thénières, Soulages-Bonneval.

Departamentul Gard

Comuna Trèves.

Departamentul Hérault

Comuna Pégairolles-de-l’Escalette.

Departamentul Lot

Cantoanele Cahors-1, Cahors-2, Cahors-3, Causse și Vallées, Luzech, Marches du Sud-Quercy.

Comunele Boissières, Le Boulvé, Boussac, Calamane, Calès, Cambes, Cassagnes, Catus, Cœur-de-Causse, Corn, Crayssac, Duravel, Durbans, Espère, Flaujac-Gare, Floressas, Francoulès, Gignac, Gigouzac, Ginouillac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Lacapelle-Cabanac, Lachapelle-Auzac, Lagardelle, Lamothe-Cassel, Lamothe-Fénelon, Lanzac, Lherm, Livernon, Loupiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Montamel, Montcabrier, Montfaucon, Montgesty, Nadaillac-de-Rouge, Nuzéjouls, Payrac, Pescadoires, Pontcirq, Prayssac, Puy-l’Évêque, Reilhac, Reilhaguet, Le Roc, Saint-Chamarand, Saint-Cirq-Souillaguet, Saint-Denis-Catus, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Matré, Saint-Médard, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Projet, Saux, Séniergues, Sérignac, Soturac, Soucirac, Souillac, Touzac, Ussel, Uzech, Le Vigan, Vire-sur-Lot.

Departamentul Lozère

Cantoanele La Canourgue, Chirac, Saint-Chély-d’Apcher.

Comune incluse în totalitate: Allenc, Antrenas, Aumont-Aubrac, Badaroux, Les Bessons, Brenoux, Le Buisson, Chadenet, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fraissinet-de-Fourques, Gatuzières, Hures-la-Parade, Ispagnac, Javols, Julianges, Lanuéjols, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mas-Saint-Chély, Mende, Meyrueis, Montbrun, Les Monts-Verts, Paulhac-en-Margeride, Quézac, Recoules-de-Fumas, Le Rozier, Saint-Bauzile, Saint-Étienne-du-Valdonnez, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Léger-de-Peyre, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Pierre-de-Nogaret, Saint-Pierre-des-Tripiers, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Hélène, Vebron.

Comune incluse parțial: Cans-et-Cévennes (doar pentru teritoriul comunei delegate Saint-Laurent-de-Trèves), Florac-Trois-Rivières (doar pentru teritoriul comunei delegate Florac).

5.   Legătura cu aria geografică

Aria geografică a denumirii de origine „Bleu des Causses” corespunde terminației sud-estice a Masivului Central. Lanțurile muntoase observate la nordul, la estul și la sudul ariei marchează limitele acesteia: Munții Aubrac la nord, regiunea Margeride și Munții Cévennes la est și Munții Lacaune la sud. Limita de vest este reprezentată de terminația orientală a bazinului regiunii Aquitaine. Aria geografică prezintă în mare parte un relief de munte de altitudine medie care scade în înălțime către vest la contactul cu bazinul regiunii Aquitaine. Aceasta oferă, de asemenea, o anumită diversitate a peisajelor caracterizate în special de o succesiune de platouri calcaroase și stâncoase înalte, numite „Causses”.

Eroziunea, în mare parte hidraulică, se află la originea formării cavităților carstice. În aceste excavații de mari dimensiuni care există în subsolul calcaros din Causses apar numeroase „fleurines”, și anume fisuri prin care circulă curenți de aer rece și umed. Aerul exterior care penetrează în subsol prin numeroasele fisuri de la suprafață se încarcă de umiditate și se răcește la contactul cu pereții umezi ai rocilor sau cu apele subterane; acesta devine mai dens și tinde în mod natural să se scurgă prin orificiile inferioare, și anume prin respectivele „fleurines” ale cavităților. Această mișcare este cu atât mai activă și temperatura din pivniță este cu atât mai scăzută cu cât aerul exterior este mai uscat și mai cald.

Climatul este, în principal, rezultatul influențelor oceanice și mediteraneene. Influența climatului de munte al Masivului Central se face simțită, de asemenea, la marginea de nord a ariei geografice și pe creste. Relieful pe alocuri variat și expunerea la vânturi creează contraste între reliefurile cu un nivel mai ridicat de precipitații și platourile calcaroase mai secetoase. Ansamblul ariei geografice beneficiază de o expunere considerabilă la soare, depășind în general 2 000 de ore pe an. Exploatațiile de producție a laptelui sunt localizate în sectoare, pe ansamblu, joase și uscate, cu terenuri calcaroase, dar și cu o parte importantă de terenuri de soclu sau marno-calcare și nisipoase, care permit cultivarea ierbii și a porumbului.

Brânza „Bleu des Causses” a fost fabricată dintotdeauna în regiunea calcaroasă Causses care include departamentul Aveyron și departamentele limitrofe. Fabricarea brânzei „Bleu des Causses” s-a devoltat în mod deosebit după adoptarea Legii din 26 iulie 1925 de interzicere a fabricării și maturării altor brânzeturi în afara celor din lapte de oaie (de vacă, în special) în comuna Roquefort. Acest element a favorizat structurarea în aria geografică delimitată a unei filiere de brânză cu mucegai din lapte de vacă. Denumită inițial „Bleu de l’Aveyron”, această brânză a fost definită prin decret în 1945. Aceasta a fost recunoscută cu denumirea de origine controlată „Bleu des Causses” prin decretul din 21 mai 1979.

Într-o zonă în care domină creșterea oilor, creșterea bovinelor s-a menținut fiind sprijinită de culturile de furaje adaptate la terenuri și la climatul ariei geografice, care permit asigurarea unei proporții de 80 % din rația de bază a vacilor de lapte.

În prezent, pentru fabricarea brânzei „Bleu des Causses” este necesară aplicarea unor competențe specifice. Laptele folosit este lapte integral, fără omogenizare. După tăiere, boabele de coagul sunt amestecate în cuva de fabricare pentru a fi învelite într-o peliculă fină care nu le permite să se lipească între ele la momentul punerii în formă. Odată pusă în formă, brânza face obiectul unei operațiuni de scurgere naturală a zerului, fără presare, ceea ce permite menținerea spațiilor dintre boabe. Înțeparea realizată cu ajutorul unui mănunchi de ace înainte de etapa de maturare în pivnița naturală creează canale de aerisire care permit pătrunderea oxigenului în pastă.

Apoi, brânza este supusă unui proces de maturare în pivniță naturală umedă și ventilată de „fleurines” naturale, permițându-se astfel dezvoltarea Penicillium roqueforti. După dezvoltarea adecvată a acestui mucegai, brânza este „sigilată”, și anume pliată în ambalaj individual, în vederea realizării unei maturări a acesteia în mediu anaerob.

„Bleu des Causses” este o brânză din lapte de vacă integral, care prezintă o pastă alb-ivorie, de culoare uniformă, cu un mucegai albastru-verde repartizat în mod regulat. Textura sa este onctuoasă și fondantă.

Gustul este direct, savuros, cu arome specifice de mucegai, putând prezenta un ușor gust amărui, fără o iuțeală excesivă sau exces de sare.

Recunoașterea „Bleu des Causses”, o brânză cu mucegai fabricată din lapte de vacă, este rezultatul organizării unei comunități umane doritoare să valorifice producția de lapte de vacă într-o zonă dominată de producția de ovine, ca răspuns la normele stricte care reglementează fabricarea „Roquefort”, o brânză cu mucegai din lapte de oaie.

Fabricarea brânzei „Bleu des Causses” necesită aplicarea unor competențe dezvoltate în aria geografică, care permit obținerea unei brânze cu o pastă de culoare alb-ivorie, cu mucegai repartizat în mod regulat. Utilizarea de lapte integral, fără omogenizare, contribuie la culoarea pastei. Învelirea boabelor de coagul într-o peliculă fină în cuvă, scurgerea spontană fără presare și înțeparea creează deschizături regulate în pastă, care constituie locul de dezvoltare a Penicillium roqueforti în timpul maturării, permițând astfel obținerea unui mucegai răspândit uniform.

Maturarea brânzei „Bleu des Causses” este strâns legată de aria geografică reprezentată de regiunea calcaroasă Causses, unde se găsesc pivnițe cu „fleurines” naturale a căror existență este legată de formarea geologică a solului. Datorită acestor „fleurines”, fisuri care s-au format în mod natural de-a lungul timpului în solul calcaros caracteristic regiunii Causses, se creează curenți de aer între suprafața platourilor și pivnițele din subsol, unde aceștia aduc un aer rece și umed. Acești curenți de aer contribuie la crearea unui mediu favorabil dezvoltării Penicillium roqueforti în interiorul brânzei. Acest mucegai este responsabil pentru mucegaiul albastru-verde al brânzei „Bleu des Causses”.

Maturarea în mediu anaerob care urmează maturării în pivnița naturală permite încetinirea procesului de dezvoltare a Penicillium roqueforti, lăsând totodată enzimele acestuia să-și continue acțiunea (proteoliză și lipoliză). În această etapă, brânza își va dobândi textura onctuoasă și fondantă, aromele specifice de mucegai și își va pierde din gustul amar, dobândind în schimb un gust direct și savuros.

Astfel, principalele caracteristici organoleptice ale brânzei „Bleu des Causses” rezultă în mare parte din acțiunea mucegaiului Penicillium roqueforti în timpul maturării inițiale în pivniță naturală și în timpul maturării ulterioare.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a26bad1-2827-4edb-b58e-b06c876f6781/telechargement

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---