# Euroopan unionin C 113/2018

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 113 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta27. maaliskuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 113

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta27. maaliskuu 2018

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 113/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2018/C 113/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2018/C 113/02 | Euron kurssi | 2 |
| 2018/C 113/03 | Henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 113/04 | Henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  ) | 41 |
| 2018/C 113/05 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 21. syyskuuta 2016 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport – Esittelijä: Viro | 65 |
| 2018/C 113/06 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport | 67 |
| 2018/C 113/07 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 4 päivänä lokakuuta 2016, keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 6325)
   (
  1
  ) | 68 |
| 2018/C 113/08 | Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. tammikuuta 2018 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors – Esittelijä: Slovakia | 75 |
| 2018/C 113/09 | Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306) | 77 |
| 2018/C 113/10 | Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 18 päivänä tammikuuta 2018, keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (asia M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors) | 79 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2018/C 113/02

Euron kurssi

2

2018/C 113/03

Henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  )

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

1

3

2018/C 113/04

Henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)
   (
  1
  )

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

1

41

2018/C 113/05

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 21. syyskuuta 2016 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport – Esittelijä: Viro

65

2018/C 113/06

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

67

2018/C 113/07

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 4 päivänä lokakuuta 2016, keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 6325)
   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 6325)

1

68

2018/C 113/08

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. tammikuuta 2018 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors – Esittelijä: Slovakia

75

2018/C 113/09

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus – Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306)

77

2018/C 113/10

Tiivistelmä komission päätöksestä, annettu 18 päivänä tammikuuta 2018, keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (asia M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

79

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8694 – Hochtief/Abertis)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 113/01)

Komissio päätti 6. helmikuuta 2018 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8694. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32018M8694. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/2

---

Euron kurssi (1)

26. maaliskuuta 2018

(2018/C 113/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2411 |
| JPY | Japanin jeniä | 130,47 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4482 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87248 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,1868 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,1739 |
| ISK | Islannin kruunua | 121,90 |
| NOK | Norjan kruunua | 9,5613 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,446 |
| HUF | Unkarin forinttia | 312,73 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,2300 |
| RON | Romanian leuta | 4,6593 |
| TRY | Turkin liiraa | 4,9464 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6048 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5997 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,7384 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7029 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6274 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 336,99 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 14,4937 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,7924 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4420 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 17 045,27 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,8425 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,820 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 70,6897 |
| THB | Thaimaan bahtia | 38,660 |
| BRL | Brasilian realia | 4,0932 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,8777 |
| INR | Intian rupiaa | 80,5105 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2411

JPY

Japanin jeniä

130,47

DKK

Tanskan kruunua

7,4482

GBP

Englannin puntaa

0,87248

SEK

Ruotsin kruunua

10,1868

CHF

Sveitsin frangia

1,1739

ISK

Islannin kruunua

121,90

NOK

Norjan kruunua

9,5613

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,446

HUF

Unkarin forinttia

312,73

PLN

Puolan zlotya

4,2300

RON

Romanian leuta

4,6593

TRY

Turkin liiraa

4,9464

AUD

Australian dollaria

1,6048

CAD

Kanadan dollaria

1,5997

HKD

Hongkongin dollaria

9,7384

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7029

SGD

Singaporen dollaria

1,6274

KRW

Etelä-Korean wonia

1 336,99

ZAR

Etelä-Afrikan randia

14,4937

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,7924

HRK

Kroatian kunaa

7,4420

IDR

Indonesian rupiaa

17 045,27

MYR

Malesian ringgitiä

4,8425

PHP

Filippiinien pesoa

64,820

RUB

Venäjän ruplaa

70,6897

THB

Thaimaan bahtia

38,660

BRL

Brasilian realia

4,0932

MXN

Meksikon pesoa

22,8777

INR

Intian rupiaa

80,5105

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/3

---

Henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 89/686/ETY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 113/03)

Henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 (1) siirtymäsäännöksiä koskevan 47 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisten neuvoston direktiivin 89/686/ETY (2) soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden asettamista saataville markkinoilla, jotka ovat kyseisen direktiivin säännösten mukaisia ja jotka on saatettu markkinoille ennen 21. huhtikuuta 2019. Näin ollen yhdenmukaistetut standardit, joita koskevat viitteet on julkaistu direktiivin 89/686/ETY nojalla, sellaisina kuin ne ovat lueteltuina tämän komission tiedonannon sarakkeessa 2, luovat edelleen olettamuksen ainoastaan mainitun direktiivin noudattamisesta ja ainoastaan 20. huhtikuuta 2019 saakka. Tällainen direktiivin 89/686/ETY mukainen vaatimuksenmukaisuusolettama lakkaa olemasta voimassa 21. huhtikuuta 2019.

| ESO:n viitenumero (3) | Standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Hengityksensuojaimet. Termien ja piktogrammien määritelmät | 4.6.1999 | EN 132:1990
  Huomautus 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 133:2001
  Hengityksensuojaimet. Luokitus | 10.8.2002 | EN 133:1990
  Huomautus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 134:1998
  Hengityksensuojaimet. Osien nimet | 13.6.1998 | EN 134:1990
  Huomautus 2.1 | 31.7.1998 |
| CEN | EN 135:1998
  Hengityksensuojaimet. Toisiaan vastaavien termien luettelo | 4.6.1999 | EN 135:1990
  Huomautus 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 136:1998
  Hengityksensuojaimet. Kokonaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992
  Huomautus 2.1 | 31.7.1998 |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hengityksensuojaimet. Kokonaamariin liitettävät paineilmasäiliölaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 23.11.2007 | EN 137:1993
  Huomautus 2.1 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 138:1994
  Hengityksensuojaimet. Kokonaamarin, puolinaamarin tai suukappaleen kanssa käytettävät raitisilmalaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hengityksensuojaimet. Puoli- ja neljäsosanaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 6.11.1998 | EN 140:1989
  Huomautus 2.1 | 31.3.1999 |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hengityksensuojaimet. Suukappaleet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 10.4.2003 | EN 142:1989
  Huomautus 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 143:2000
  Hengityksensuojaimet. Hiukkassuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 24.1.2001 | EN 143:1990
  Huomautus 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Huomautus 3 | 21.12.2006 |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 1: Pulloventtiilin kierreliitokset | 24.1.2001 | EN 144-1:1991
  Huomautus 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Huomautus 3 | 21.2.2004 |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Huomautus 3 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 144-2:1998
  Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 2: Sivuliittimien kierreliitäntä | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Hengityksensuojaimet. Kaasusäiliöiden venttiilit. Osa 3: Happirikastetun paineilman (nitroksi) ulostulon liitännät | 21.2.2004 | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hengityksensuojaimet. Kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat painehappi- tai painehappityppilaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  Huomautus 2.1 | 28.2.1998 |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Huomautus 3 | 24.1.2001 |
| CEN | EN 148-1:1999
  Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 1: Standardikierreliitos | 4.6.1999 | EN 148-1:1987
  Huomautus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-2:1999
  Hengityksensuojaimet – Kasvo-osan kierteet – Osa 2: Keskiökierreliitos | 4.6.1999 | EN 148-2:1987
  Huomautus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-3:1999
  Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 3: Kierreliitos M 45 x 3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992
  Huomautus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hengityksensuojaimet. Hiukkasilta suojaavat suodattavat puolinaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 6.5.2010 | EN 149:2001
  Huomautus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 166:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Vaatimukset | 10.8.2002 | EN 166:1995
  Huomautus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 167:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Optiset testausmenetelmät | 10.8.2002 | EN 167:1995
  Huomautus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 168:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Muut kuin optiset testausmenetelmät | 10.8.2002 | EN 168:1995
  Huomautus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 169:2002
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Suodattimet hitsauksessa ja vastaavissa menetelmissä. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö | 28.8.2003 | EN 169:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 170:2002
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Ultraviolettisäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö | 28.8.2003 | EN 170:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 171:2002
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Infrapunasäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö | 10.4.2003 | EN 171:1992
  Huomautus 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 172:1994
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Suodattimet auringonvaloa vastaan ammattikäyttöön | 15.5.1996 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Huomautus 3 | 10.8.2002 |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Huomautus 3 | 31.10.2000 |
| CEN | EN 174:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojain. Silmiensuojaimet laskettelua varten | 21.12.2001 | EN 174:1996
  Huomautus 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 175:1997
  Henkilökohtainen suojelu. Hitsauksen ja sen kaltaisten työvaiheiden aikana käytettävät laitteet silmien- ja kasvojensuojaukseen | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Henkilökohtaiset silmiensuojausvälineet. Suodattimet ja silmiensuojaimet lasersäteilyä vastaan | 13.10.2017 | EN 207:2009
  Huomautus 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 208:2009
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmiensuojaimet laserien ja laserjärjestelmien säätötyöhön | 6.5.2010 | EN 208:1998
  Huomautus 2.1 | 30.6.2010 |
| CEN | EN 250:2014
  Hengityslaite. Sukelluslaite, jossa on paineilmasäiliö. Vaatimukset, testaus, merkintä | 12.12.2014 | EN 250:2000
  Huomautus 2.1 | 31.12.2014 |
| CEN | EN 269:1994
  Hengityksensuojaimet. Moottoroidut hupulla varustetut tuoreilmalaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 342:2017
  Suojavaatetus. Suojaus kylmältä | Tämä on ensimmäinen julkaisu | EN 342:2004
  Huomautus 2.1 | 31.5.2018 |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Suojavaatetus. Suojaus sateelta | 8.3.2008 | EN 343:2003
  Huomautus 2.1 | 8.3.2008 |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Suojavaatetus. Testausmenetelmä: Materiaalin suojavaikutus pieniä sulametalliroiskeita vastaan | 23.12.1993 | | |
| | EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 1: Kupusuojaimet | 28.8.2003 | EN 352-1:1993
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-2:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 2: Korvatulpat | 28.8.2003 | EN 352-2:1993
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-3:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 3: Teollisuuskypärään kiinnitettävät kupusuojaimet | 28.8.2003 | EN 352-3:1996
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-4:2001
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 4: äänitason mukaan toimivat kupusuojaimet | 10.8.2002 | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Huomautus 3 | 30.4.2006 |
| CEN | EN 352-5:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 5: Vastamelukupusuojaimet | 28.8.2003 | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010 | Huomautus 3 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 352-6:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 6: Kommunikointijärjestelmällä varustetut kupusuojaimet | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 7: äänitason mukaan toimivat korvatulpat | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Kuulonsuojaimet. Turvavaatimukset ja testaus. Osa 8: ääniviihde-kupusuojaimet | 28.1.2009 | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Putoamissuojaimet. Johteessa liikkuvat liukutarraimet. Osa 1: Kiinteässä johteessa liikkuvat liukutarraimet | Tämä on ensimmäinen julkaisu | EN 353-1:2014
  Huomautus 2.1 | 30.6.2018 |
| CEN | EN 353-2:2002
  Putoamissuojaimet. Osa 2: Taipuisassa johteessa liikkuvat liukutarraimet | 28.8.2003 | EN 353-2:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 354:2010
  Putoamissuojaimet. Liitosköydet | 9.7.2011 | EN 354:2002
  Huomautus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 355:2002
  Putoamissuojaimet. Nykäyksen vaimentimet | 28.8.2003 | EN 355:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 358:1999
  Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet | 21.12.2001 | EN 358:1992
  Huomautus 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 360:2002
  Putoamissuojaimet. Kelautuvat tarraimet | 28.8.2003 | EN 360:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 361:2002
  Putoamissuojaimet. Kokovaljaat | 28.8.2003 | EN 361:1992
  Huomautus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 362:2004
  Putoamissuojaimet. Liitoselimet | 6.10.2005 | EN 362:1992
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 363:2008
  Putoamissuojaimet. Putoamissuojainjärjestelmät | 20.6.2008 | EN 363:2002
  Huomautus 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 364:1992
  Putoamissuojaimet. Testimenetelmät | 23.12.1993 | | |
| | EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Putoamissuojaimet. Yleiset käyttöohjeita, kunnossapitoa, määräaikaistarkastuksia, korjaamista, merkintää ja pakkausta koskevat vaatimukset | 6.10.2005 | EN 365:1992
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 1: Kemikaaliriskien termit ja vaatimukset (ISO 374-1:2016) | 12.4.2017 | EN 374-1:2003
  Huomautus 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 374-2:2003
  Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 2: Penetraation vastustuskyvyn määrittäminen | 6.10.2005 | EN 374-2:1994
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 374-3:2003
  Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 3: Kemikaaliläpäisevyyden määrittäminen | 6.10.2005 | EN 374-3:1994
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 374-4:2013
  Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 4: Kemiallisen vaurioitumisen määrittäminen | 11.4.2014 | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 5: Mikro-organismiriskien termit ja vaatimukset (ISO 374-5:2016) | 12.4.2017 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Hitsausmaskit | 6.5.2010 | EN 379:2003
  Huomautus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 381-1:1993
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 1: Viiltosuojauksen testaamisessa käytettävä testausteline | 23.12.1993 | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 2: Jalkojen suojainten testausmenetelmät | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 3: Jalkineiden testausmenetelmät | 10.10.1996 | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 4: Käsineiden testausmenetelmät | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 8: Nilkkaimien testausmenetelmät | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 10: Vartalon yläosan suojainten testausmenetelmä | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan | 12.4.2017 | EN 388:2003
  Huomautus 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Teollisuuskypärät | 20.12.2012 | EN 397:2012
  Huomautus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 402:2003
  Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva paineilmapakolaite, joka on varustettu hengityksen ohjaamalla annosteluventtiilillä ja joka voidaan yhdistää kokonaamariin tai suukappaleeseen. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.2.2004 | EN 402:1993
  Huomautus 2.1 | 21.2.2004 |
| CEN | EN 403:2004
  Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Hupulla varustetut suodatinsuojaimet tulipalosta pelastautumista varten. Vaatimukset, testaus, merkintä | 6.10.2005 | EN 403:1993
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 404:2005
  Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Suodattava suukappaleella varustettu pakolaite hiilimonoksidia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkinnät | 6.10.2005 | EN 404:1993
  Huomautus 2.1 | 2.12.2005 |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hengityksensuojaimet. Kaasuilta tai kaasuilta ja hiukkasilta suojaava venttiilillä varustettu puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä | 6.5.2010 | EN 405:2001
  Huomautus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 407:2004
  Suojakäsineet kuumuutta vastaan (kuumuus ja/tai tuli) | 6.10.2005 | EN 407:1994
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Suojakäsineet. Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät | 6.5.2010 | EN 420:2003
  Huomautus 2.1 | 31.5.2010 |
| CEN | EN 421:2010
  Suojakäsineet ionisoivaa säteilyä ja radioaktiivista saastetta vastaan | 9.7.2011 | EN 421:1994
  Huomautus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 443:2008
  Kypärät palontorjuntatehtäviin taloissa ja muissa rakennelmissa | 20.6.2008 | EN 443:1997
  Huomautus 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 458:2004
  Kuulonsuojaimet. Valintamenetelmät, käyttö, hoito ja kunnossapito. Suositukset | 6.10.2005 | EN 458:1993
  Huomautus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 464:1994
  Kemikaalinsuojavaatetus. Suojaus kaasuja ja höyryjä vastaan. Testausmenetelmä. Tiiviyden määrittäminen (testaus sisäisellä paineella) | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Palomiesten suojavaatetus. Palopukujen vaatimukset | 19.4.2006 | EN 469:1995
  Huomautus 2.1 | 30.6.2006 |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007 | Huomautus 3 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 510:1993
  Vaatimukset suojavaatteille töissä, joissa on vaara takertua liikkuviin koneen osiin | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 511:2006
  Kylmältä suojaavat käsineet | 21.12.2006 | EN 511:1994
  Huomautus 2.1 | 21.12.2006 |
| CEN | EN 530:2010
  Suojavaatemateriaalin hankauksenkesto. Testausmenetelmät | 9.7.2011 | EN 530:1994
  Huomautus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 564:2014
  Vuorikiipeilyvarusteet. Apuköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 11.12.2015 | EN 564:2006
  Huomautus 2.1 | 31.1.2016 |
| CEN | EN 565:2017
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 15.12.2017 | EN 565:2006
  Huomautus 2.1 | 28.2.2018 |
| CEN | EN 566:2017
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhalenkit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 13.10.2017 | EN 566:2006
  Huomautus 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 567:2013
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nousukahvat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 28.6.2013 | EN 567:1997
  Huomautus 2.1 | 30.9.2013 |
| CEN | EN 568:2015
  Vuorikiipeilyvarusteet. Jäähaat ja -ruuvit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 9.9.2016 | EN 568:2007
  Huomautus 2.1 | 9.9.2016 |
| CEN | EN 569:2007
  Vuorikiipeilyvarusteet. Haat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 8.3.2008 | EN 569:1997
  Huomautus 2.1 | 8.3.2008 |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Palomiesten suojakäsineet | 20.6.2008 | EN 659:2003
  Huomautus 2.1 | 30.9.2008 |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Putoamissuojaimet. Kiinnityslaitteet | 11.12.2015 | EN 795:1996
  Huomautus 2.1 | 9.9.2016 |
| Varoitus: Tämä julkaiseminen ei koske seuraavia laitteita:






  — | Tyyppi A (kohdissa 3.2.1, 4.4.1 ja 5.3 tarkoitetut kiinnityslaitteet, joissa on yksi tai useampi liikkumaton kiinnityspiste, joka kiinnitetään rakenteeseen rakenneankkureiden tai kiinnityselementtien avulla); |

ESO:n viitenumero (3)

Standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Ensimmäinen julkaisu EYVL/EUVL

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Hengityksensuojaimet. Termien ja piktogrammien määritelmät

4.6.1999

EN 132:1990

Huomautus 2.1

30.6.1999

CEN

EN 133:2001

Hengityksensuojaimet. Luokitus

10.8.2002

EN 133:1990

Huomautus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 134:1998

Hengityksensuojaimet. Osien nimet

13.6.1998

EN 134:1990

Huomautus 2.1

31.7.1998

CEN

EN 135:1998

Hengityksensuojaimet. Toisiaan vastaavien termien luettelo

4.6.1999

EN 135:1990

Huomautus 2.1

30.6.1999

CEN

EN 136:1998

Hengityksensuojaimet. Kokonaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Huomautus 2.1

31.7.1998

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hengityksensuojaimet. Kokonaamariin liitettävät paineilmasäiliölaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

23.11.2007

EN 137:1993

Huomautus 2.1

23.11.2007

CEN

EN 138:1994

Hengityksensuojaimet. Kokonaamarin, puolinaamarin tai suukappaleen kanssa käytettävät raitisilmalaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

16.12.1994

CEN

EN 140:1998

Hengityksensuojaimet. Puoli- ja neljäsosanaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.11.1998

EN 140:1989

Huomautus 2.1

31.3.1999

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hengityksensuojaimet. Suukappaleet. Vaatimukset, testaus, merkintä

10.4.2003

EN 142:1989

Huomautus 2.1

10.4.2003

CEN

EN 143:2000

Hengityksensuojaimet. Hiukkassuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä

24.1.2001

EN 143:1990

Huomautus 2.1

24.1.2001

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006

Huomautus 3

21.12.2006

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 1: Pulloventtiilin kierreliitokset

24.1.2001

EN 144-1:1991

Huomautus 2.1

24.1.2001

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Huomautus 3

21.2.2004

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Huomautus 3

31.12.2005

CEN

EN 144-2:1998

Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 2: Sivuliittimien kierreliitäntä

4.6.1999

CEN

EN 144-3:2003

Hengityksensuojaimet. Kaasusäiliöiden venttiilit. Osa 3: Happirikastetun paineilman (nitroksi) ulostulon liitännät

21.2.2004

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hengityksensuojaimet. Kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat painehappi- tai painehappityppilaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Huomautus 2.1

28.2.1998

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Huomautus 3

24.1.2001

CEN

EN 148-1:1999

Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 1: Standardikierreliitos

4.6.1999

EN 148-1:1987

Huomautus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-2:1999

Hengityksensuojaimet – Kasvo-osan kierteet – Osa 2: Keskiökierreliitos

4.6.1999

EN 148-2:1987

Huomautus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-3:1999

Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 3: Kierreliitos M 45 x 3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Huomautus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Hiukkasilta suojaavat suodattavat puolinaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.5.2010

EN 149:2001

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 166:2001

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Vaatimukset

10.8.2002

EN 166:1995

Huomautus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 167:2001

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Optiset testausmenetelmät

10.8.2002

EN 167:1995

Huomautus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 168:2001

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Muut kuin optiset testausmenetelmät

10.8.2002

EN 168:1995

Huomautus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 169:2002

Henkilökohtainen silmien suojaus. Suodattimet hitsauksessa ja vastaavissa menetelmissä. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö

28.8.2003

EN 169:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 170:2002

Henkilökohtainen silmien suojaus. Ultraviolettisäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö

28.8.2003

EN 170:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 171:2002

Henkilökohtainen silmien suojaus. Infrapunasäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö

10.4.2003

EN 171:1992

Huomautus 2.1

10.4.2003

CEN

EN 172:1994

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Suodattimet auringonvaloa vastaan ammattikäyttöön

15.5.1996

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Huomautus 3

10.8.2002

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Huomautus 3

31.10.2000

CEN

EN 174:2001

Henkilökohtainen silmiensuojain. Silmiensuojaimet laskettelua varten

21.12.2001

EN 174:1996

Huomautus 2.1

21.12.2001

CEN

EN 175:1997

Henkilökohtainen suojelu. Hitsauksen ja sen kaltaisten työvaiheiden aikana käytettävät laitteet silmien- ja kasvojensuojaukseen

19.2.1998

CEN

EN 207:2017

Henkilökohtaiset silmiensuojausvälineet. Suodattimet ja silmiensuojaimet lasersäteilyä vastaan

13.10.2017

EN 207:2009

Huomautus 2.1

30.10.2017

CEN

EN 208:2009

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmiensuojaimet laserien ja laserjärjestelmien säätötyöhön

6.5.2010

EN 208:1998

Huomautus 2.1

30.6.2010

CEN

EN 250:2014

Hengityslaite. Sukelluslaite, jossa on paineilmasäiliö. Vaatimukset, testaus, merkintä

12.12.2014

EN 250:2000

Huomautus 2.1

31.12.2014

CEN

EN 269:1994

Hengityksensuojaimet. Moottoroidut hupulla varustetut tuoreilmalaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

16.12.1994

CEN

EN 342:2017

Suojavaatetus. Suojaus kylmältä

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 342:2004

Huomautus 2.1

31.5.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Suojavaatetus. Suojaus sateelta

8.3.2008

EN 343:2003

Huomautus 2.1

8.3.2008

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Suojavaatetus. Testausmenetelmä: Materiaalin suojavaikutus pieniä sulametalliroiskeita vastaan

23.12.1993

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 1: Kupusuojaimet

28.8.2003

EN 352-1:1993

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-2:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 2: Korvatulpat

28.8.2003

EN 352-2:1993

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-3:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 3: Teollisuuskypärään kiinnitettävät kupusuojaimet

28.8.2003

EN 352-3:1996

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-4:2001

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 4: äänitason mukaan toimivat kupusuojaimet

10.8.2002

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Huomautus 3

30.4.2006

CEN

EN 352-5:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 5: Vastamelukupusuojaimet

28.8.2003

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010

Huomautus 3

6.5.2010

CEN

EN 352-6:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 6: Kommunikointijärjestelmällä varustetut kupusuojaimet

28.8.2003

CEN

EN 352-7:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 7: äänitason mukaan toimivat korvatulpat

28.8.2003

CEN

EN 352-8:2008

Kuulonsuojaimet. Turvavaatimukset ja testaus. Osa 8: ääniviihde-kupusuojaimet

28.1.2009

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Putoamissuojaimet. Johteessa liikkuvat liukutarraimet. Osa 1: Kiinteässä johteessa liikkuvat liukutarraimet

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 353-1:2014

Huomautus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 353-2:2002

Putoamissuojaimet. Osa 2: Taipuisassa johteessa liikkuvat liukutarraimet

28.8.2003

EN 353-2:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 354:2010

Putoamissuojaimet. Liitosköydet

9.7.2011

EN 354:2002

Huomautus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 355:2002

Putoamissuojaimet. Nykäyksen vaimentimet

28.8.2003

EN 355:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 358:1999

Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet

21.12.2001

EN 358:1992

Huomautus 2.1

21.12.2001

CEN

EN 360:2002

Putoamissuojaimet. Kelautuvat tarraimet

28.8.2003

EN 360:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 361:2002

Putoamissuojaimet. Kokovaljaat

28.8.2003

EN 361:1992

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 362:2004

Putoamissuojaimet. Liitoselimet

6.10.2005

EN 362:1992

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 363:2008

Putoamissuojaimet. Putoamissuojainjärjestelmät

20.6.2008

EN 363:2002

Huomautus 2.1

31.8.2008

CEN

EN 364:1992

Putoamissuojaimet. Testimenetelmät

23.12.1993

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Putoamissuojaimet. Yleiset käyttöohjeita, kunnossapitoa, määräaikaistarkastuksia, korjaamista, merkintää ja pakkausta koskevat vaatimukset

6.10.2005

EN 365:1992

Huomautus 2.1

6.10.2005

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 1: Kemikaaliriskien termit ja vaatimukset (ISO 374-1:2016)

12.4.2017

EN 374-1:2003

Huomautus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 374-2:2003

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 2: Penetraation vastustuskyvyn määrittäminen

6.10.2005

EN 374-2:1994

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 374-3:2003

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 3: Kemikaaliläpäisevyyden määrittäminen

6.10.2005

EN 374-3:1994

Huomautus 2.1

6.10.2005

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 374-4:2013

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 4: Kemiallisen vaurioitumisen määrittäminen

11.4.2014

CEN

EN ISO 374-5:2016

Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 5: Mikro-organismiriskien termit ja vaatimukset (ISO 374-5:2016)

12.4.2017

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Henkilökohtainen silmien suojaus. Hitsausmaskit

6.5.2010

EN 379:2003

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 381-1:1993

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 1: Viiltosuojauksen testaamisessa käytettävä testausteline

23.12.1993

CEN

EN 381-2:1995

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 2: Jalkojen suojainten testausmenetelmät

12.1.1996

CEN

EN 381-3:1996

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 3: Jalkineiden testausmenetelmät

10.10.1996

CEN

EN 381-4:1999

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 4: Käsineiden testausmenetelmät

16.3.2000

CEN

EN 381-5:1995

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset

12.1.1996

CEN

EN 381-7:1999

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset

16.3.2000

CEN

EN 381-8:1997

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 8: Nilkkaimien testausmenetelmät

18.10.1997

CEN

EN 381-9:1997

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset

18.10.1997

CEN

EN 381-10:2002

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 10: Vartalon yläosan suojainten testausmenetelmä

28.8.2003

CEN

EN 381-11:2002

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset

28.8.2003

CEN

EN 388:2016

Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan

12.4.2017

EN 388:2003

Huomautus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Teollisuuskypärät

20.12.2012

EN 397:2012

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 402:2003

Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva paineilmapakolaite, joka on varustettu hengityksen ohjaamalla annosteluventtiilillä ja joka voidaan yhdistää kokonaamariin tai suukappaleeseen. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.2.2004

EN 402:1993

Huomautus 2.1

21.2.2004

CEN

EN 403:2004

Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Hupulla varustetut suodatinsuojaimet tulipalosta pelastautumista varten. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.10.2005

EN 403:1993

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 404:2005

Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Suodattava suukappaleella varustettu pakolaite hiilimonoksidia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkinnät

6.10.2005

EN 404:1993

Huomautus 2.1

2.12.2005

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Kaasuilta tai kaasuilta ja hiukkasilta suojaava venttiilillä varustettu puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.5.2010

EN 405:2001

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 407:2004

Suojakäsineet kuumuutta vastaan (kuumuus ja/tai tuli)

6.10.2005

EN 407:1994

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Suojakäsineet. Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät

6.5.2010

EN 420:2003

Huomautus 2.1

31.5.2010

CEN

EN 421:2010

Suojakäsineet ionisoivaa säteilyä ja radioaktiivista saastetta vastaan

9.7.2011

EN 421:1994

Huomautus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 443:2008

Kypärät palontorjuntatehtäviin taloissa ja muissa rakennelmissa

20.6.2008

EN 443:1997

Huomautus 2.1

31.8.2008

CEN

EN 458:2004

Kuulonsuojaimet. Valintamenetelmät, käyttö, hoito ja kunnossapito. Suositukset

6.10.2005

EN 458:1993

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 464:1994

Kemikaalinsuojavaatetus. Suojaus kaasuja ja höyryjä vastaan. Testausmenetelmä. Tiiviyden määrittäminen (testaus sisäisellä paineella)

16.12.1994

CEN

EN 469:2005

Palomiesten suojavaatetus. Palopukujen vaatimukset

19.4.2006

EN 469:1995

Huomautus 2.1

30.6.2006

EN 469:2005/AC:2006

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007

Huomautus 3

23.11.2007

CEN

EN 510:1993

Vaatimukset suojavaatteille töissä, joissa on vaara takertua liikkuviin koneen osiin

16.12.1994

CEN

EN 511:2006

Kylmältä suojaavat käsineet

21.12.2006

EN 511:1994

Huomautus 2.1

21.12.2006

CEN

EN 530:2010

Suojavaatemateriaalin hankauksenkesto. Testausmenetelmät

9.7.2011

EN 530:1994

Huomautus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 564:2014

Vuorikiipeilyvarusteet. Apuköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

11.12.2015

EN 564:2006

Huomautus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 565:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

15.12.2017

EN 565:2006

Huomautus 2.1

28.2.2018

CEN

EN 566:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhalenkit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

13.10.2017

EN 566:2006

Huomautus 2.1

30.10.2017

CEN

EN 567:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Nousukahvat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

28.6.2013

EN 567:1997

Huomautus 2.1

30.9.2013

CEN

EN 568:2015

Vuorikiipeilyvarusteet. Jäähaat ja -ruuvit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

9.9.2016

EN 568:2007

Huomautus 2.1

9.9.2016

CEN

EN 569:2007

Vuorikiipeilyvarusteet. Haat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

8.3.2008

EN 569:1997

Huomautus 2.1

8.3.2008

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Palomiesten suojakäsineet

20.6.2008

EN 659:2003

Huomautus 2.1

30.9.2008

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Putoamissuojaimet. Kiinnityslaitteet

11.12.2015

EN 795:1996

Huomautus 2.1

9.9.2016

Varoitus: Tämä julkaiseminen ei koske seuraavia laitteita:

—

Tyyppi A (kohdissa 3.2.1, 4.4.1 ja 5.3 tarkoitetut kiinnityslaitteet, joissa on yksi tai useampi liikkumaton kiinnityspiste, joka kiinnitetään rakenteeseen rakenneankkureiden tai kiinnityselementtien avulla);

| — | Tyyppi C (kohdissa 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella taipuisalla johteella); |
| --- | --- |

—

Tyyppi C (kohdissa 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella taipuisalla johteella);

| — | Tyyppi D (kohdissa 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella jäykällä johteella); |
| --- | --- |

—

Tyyppi D (kohdissa 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella jäykällä johteella);

| — | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

Tyyppien A, C ja D osalta tämä julkaiseminen ei koske myöskään seuraavia kohtia: 4.5, 5.2.2, 6, 7; liite A ja liite ZA.

Näin ollen tämä julkaiseminen ei merkitse olettamaa siitä, että edellä mainitut standardin mukaiset laitteet olisivat direktiivin 89/686/ETY mukaisia, sillä niitä ei voida pitää henkilönsuojaimina.

CEN

EN 812:2012

Kolhupäähineet

20.12.2012

EN 812:1997

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 813:2008

Putoamissuojaimet. Lantiovaljaat

28.1.2009

EN 813:1997

Huomautus 2.1

28.2.2009

CEN

EN 863:1995

Suojavaatetus. Mekaaniset ominaisuudet. Testausmenetelmä: Puhkaisunkestävyys

15.5.1996

CEN

EN 892:2012+A1:2016

Vuorikiipeilyvarusteet. Joustavat kiipeilyköydet. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

12.4.2017

EN 892:2012

Huomautus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 893:2010

Vuorikiipeilyvarusteet. Jääraudat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

9.7.2011

EN 893:1999

Huomautus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 943-1:2015

Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

9.9.2016

EN 943-1:2002

Huomautus 2.1

9.9.2016

CEN

EN 943-2:2002

Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan, mukaan lukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 2: Vaatimukset pelastusjoukkojen ”kaasutiiviille” (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

10.8.2002

CEN

EN 958:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Kitkajarruperiaatteella toimivat laitteet putoamisenergian vähentämiseksi via ferrata -kiipeilyssä (kallioon kiinnitetyt vaijerit). Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

13.10.2017

EN 958:2006+A1:2010

Huomautus 2.1

13.10.2017

CEN

EN 960:2006

Suojakypärien testauksessa käytettävät mallipäät

21.12.2006

EN 960:1994

Huomautus 2.1

31.12.2006

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Ilmailu-urheilussa käytettävät suojakypärät

20.12.2012

EN 966:2012

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1073-1:1998

Suojavaatetus radioaktiivista kontaminaatiota vastaan. Osa 1: Vaatimukset ja testausmenetelmät ilmanvaihdolla varustetuille suojavaatteille, jotka suojaavat partikkelimuodossa olevalta radioaktiiviselta kontaminaatiolta

6.11.1998

CEN

EN 1073-2:2002

Suojavaatetus radioaktiivista kontaminaatiota vastaan. Osa 2: Vaatimukset ja testausmenetelmät ilman ilmanvaihtoa oleville suojavaatteille, jotka suojaavat partikkelimuodossa olevalta radioaktiiviselta kontaminaatiolta

28.8.2003

CEN

EN 1077:2007

Laskettelijoiden ja lumilautailijoiden kypärät

8.3.2008

EN 1077:1996

Huomautus 2.1

8.3.2008

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kypärät pyöräilyyn, rullalautailuun ja rullaluisteluun

20.12.2012

EN 1078:2012

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1080:2013

Pienten lasten suojakypärät

28.6.2013

EN 1080:1997

Huomautus 2.1

31.8.2013

CEN

EN 1082-1:1996

Suojavaatetus. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat käsineet ja käsivarsisuojat. Osa 1: Metallisilmukkakäsineet ja käsivarsisuojat

14.6.1997

CEN

EN 1082-2:2000

Suojavaatetus. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat käsineet ja käsivarsisuojat. Osa 2: Muusta materiaalista kuin metallisilmukoista valmistetut käsineet ja käsivarsisuojat

21.12.2001

CEN

EN 1082-3:2000

Suojavaatetus. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat käsineet ja käsivarsisuojat. Osa 3: Iskeytymisestä johtuvan viillon testimenetelmä kankaalle, nahalle ja muille materiaaleille

21.12.2001

CEN

EN 1146:2005

Hengityksensuojaimet. Kannettavat avoimeen kiertoon perustuvat hupulla varustetut paineilmahengityslaitteet pakenemista varten. Vaatimukset, testaus ja merkintä

19.4.2006

EN 1146:1997

Huomautus 2.1

30.4.2006

CEN

EN 1149-1:2006

Suojavaatetus – Sähköstaattiset ominaisuudet – Osa 1: Pintaresistiivisyyden testausmenetelmä

21.12.2006

EN 1149-1:1995

Huomautus 2.1

31.12.2006

CEN

EN 1149-2:1997

Suojavaatetus. Sähköstaattiset ominaisuudet. Osa 2: Materiaalin läpimenoresistanssin testausmenetelmä

19.2.1998

CEN

EN 1149-3:2004

Suojavaatetus. Sähköstaattiset ominaisuudet. Osa 3: Varauksen purkautumisen testausmenetelmät

6.10.2005

CEN

EN 1149-5:2008

Suojavaatetus. Sähköstaattiset ominaisuudet. Osa 5: Materiaali- ja mallivaatimukset

20.6.2008

CEN

EN 1150:1999

Suojavaatetus. Näkyvä vaatetus muuhun kuin ammattikäyttöön. Testausmenetelmät ja vaatimukset

4.6.1999

CEN

EN 1385:2012

Melontakypärät

20.12.2012

EN 1385:1997

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1486:2007

Palomiesten suojavaatetus. Testausmenetelmät ja vaatimukset erityisiin sammutustehtäviin tarkoitetuille heijastaville puvuille

8.3.2008

EN 1486:1996

Huomautus 2.1

30.4.2008

CEN

EN 1497:2007

Putoamissuojaimet. Pelastamisvaljaat

8.3.2008

CEN

EN 1621-1:2012

Moottoripyöräilijöiden suoja-asut mekaanista iskua vastaan. Osa 1: Moottoripyöräilijän nivelten iskunsuojukset. Vaatimukset ja testausmenetelmät

13.3.2013

EN 1621-1:1997

Huomautus 2.1

30.6.2013

CEN

EN 1621-2:2014

Moottoripyöräilijöiden suoja-asut mekaanista iskua vastaan. Osa 2: Moottoripyöräilijöiden selkäsuojat. Vaatimukset ja testausmenetelmät

12.12.2014

EN 1621-2:2003

Huomautus 2.1

31.12.2014

CEN

EN 1731:2006

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Verkkotyyppiset silmien- ja kasvojensuojaimet

23.11.2007

EN 1731:1997

Huomautus 2.1

23.11.2007

CEN

EN 1809:2014+A1:2016

Sukellusvarusteet. Nostovoiman tasauslaite. Toiminnalliset ja turvallisuusvaatimukset, testausmenetelmät

9.9.2016

EN 1809:2014

Huomautus 2.1

30.9.2016

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Puolinaamarit ilman sisäänhengitysventtiileitä ja erillisin suodattimin suojaamaan kaasuja, kaasuja ja hiukkasia tai hiukkasia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.5.2010

EN 1827:1999

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 1868:1997

Henkilökohtaiset putoamissuojaimet. Samaa käsitettä merkitsevien termien luettelo

18.10.1997

CEN

EN 1891:1998

Putoamissuojaimet. Vähäjoustoiset ydinköydet

6.11.1998

CEN

EN 1938:2010

Henkilökohtainen silmien suojaus. Moottoripyöräilijöiden ja mopoilijoiden silmäsuojaimet

9.7.2011

EN 1938:1998

Huomautus 2.1

9.7.2011

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustiikka. Kuulonsuojaimet. Osa 2: Kuulonsuojaimia käytettäessä vaikuttavien A-painotettujen äänenpainetasojen arviointi (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustiikka. Kuulonsuojaimet. Osa 3: Kupusuojaimien lisäysvaimennuksen mittaus käyttäen akustista mittauspäätä (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008

EN 24869-3:1993

Huomautus 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 6529:2001

Suojavaatetus. Suojaus kemikaaleja vastaan. Suojavaatemateriaalien kestävyyden määrittäminen nesteiden ja kaasujen permeaatiota vastaan (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6530:2005

Suojavaatetus. Suojaus nestemäisiä kemikaaleja vastaan. Nesteiden läpitunkeutumisen (penetraation) määrittäminen materiaaleista (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6942:2002

Suojavaatetus. Suojaus kuumuutta ja liekkejä vastaan. Testausmenetelmä. Materiaalien ja materiaaliyhdistelmien lämpösäteilynkestävyyden arviointi (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 9151:2016

Suojavaatetus kuumuutta ja liekkejä vastaan. Lämmönsiirtymisen määrittäminen liekkikosketuksessa (ISO 9151:2016, Corrected version 2017-03)

12.4.2017

EN 367:1992

Huomautus 2.1

30.6.2017

CEN

EN ISO 9185:2007

Suojavaatetus. Materiaalin kestävyyden määrittäminen sulametalliroiskeita vastaan (ISO 9185:2007)

8.3.2008

EN 373:1993

Huomautus 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 10256:2003

Jääkiekkoilijoiden pään- ja kasvojensuojaimet (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Huomautus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 10819:2013

Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013)

13.12.2013

EN ISO 10819:1996

Huomautus 2.1

13.12.2013

CEN

EN ISO 10862:2009

Huviveneet. Trapetsivaljaiden pikalukitusjärjestelmä (ISO 10862:2009)

6.5.2010

CEN

EN ISO 11611:2015

Suojavaatetus hitsaukseen ja vastaaviin töihin (ISO 11611:2015)

11.12.2015

EN ISO 11611:2007

Huomautus 2.1

31.1.2016

CEN

EN ISO 11612:2015

Suojavaatetus. Kuumuudelta ja tulelta suojaava vaatetus. Vähimmäissuojausvaatimukset (ISO 11612:2015)

11.12.2015

EN ISO 11612:2008

Huomautus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 12021:2014

Hengityksensuojaimet. Eristäviin hengityksensuojaimiin tarkoitetut paineistetut kaasut

12.12.2014

CEN

EN 12083:1998

Hengityksensuojaimet. Letkulla naamariin kiinnitetyt suodattimet. Hiukkassuodattimet, kaasunsuodattimet ja yhdistelmäsuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä

4.7.2000

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-1:2015

Suojavaatetus kuumuutta ja liekkejä vastaan. Kontaktilämmön siirtyminen suojavaatetuksen tai sen materiaalien läpi. Osa 1: Kuumasylinterillä tuotettu kontaktilämpö (ISO 12127-1:2015)

9.9.2016

EN 702:1994

Huomautus 2.1

9.9.2016

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Suojavaatetus tulta ja kuumuutta vastaan. Kontaktikuumuuden siirtyminen suojavaatemateriaalin läpi. Osa 2: Testausmenetelmä pienten putoavien sylintereiden kontaktikuumuudelle (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008

CEN

EN 12270:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Kiilat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

11.4.2014

EN 12270:1998

Huomautus 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12275:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Sulkurenkaat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

13.12.2013

EN 12275:1998

Huomautus 2.1

13.12.2013

CEN

EN 12276:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Säätyvät kiilat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

11.4.2014

EN 12276:1998

Huomautus 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12277:2015

Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

12.4.2017

EN 12277:2007

Huomautus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 12278:2007

Vuorikiipeilyvarusteet. Köysirullat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

23.11.2007

EN 12278:1998

Huomautus 2.1

30.11.2007

CEN

EN ISO 12311:2013

Henkilönsuojaimet. Aurinkolasien ja vastaavien tuotteiden testausmenetelmät (ISO 12311:2013, Corrected version 2014-08-15)

13.12.2013

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Silmien- ja kasvojensuojaimet. Aurinkolasit ja vastaavat tuotteet. Osa 1: Yleiskäyttöön tarkoitetut aurinkolasit (ISO 12312-1:2013)

13.12.2013

EN 1836:2005+A1:2007

Huomautus 2.3

28.2.2015

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

15.12.2017

Huomautus 3

15.12.2017

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Silmien- ja kasvojensuojaimet. Aurinkolasit ja vastaavat suojalasit. Osa 2: Suodattimet auringon katseluun (ISO 12312-2:2015)

11.12.2015

CEN

EN ISO 12401:2009

Veneet. Veneilyturvavaljas ja turvaköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 12401:2009)

6.5.2010

EN 1095:1998

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Kelluntavarusteet. Osa 2: Pelastusliivit merelle ja avovesille, vaativat olosuhteet (taso 275). Turvallisuusvaatimukset (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006

EN 399:1993

Huomautus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Kelluntavarusteet. Osa 3: Pelastusliivit merelle ja avovesille (taso 150). Turvallisuusvaatimukset (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006

EN 396:1993

Huomautus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Kelluntavarusteet. Osa 4: Pelastusliivit sisävesille ja rannikoille (taso 100). Turvallisuusvaatimukset (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006

EN 395:1993

Huomautus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Kelluntavarusteet. Osa 5: Kellunta-avut (taso 50). Turvallisuusvaatimukset (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006

EN 393:1993

Huomautus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Kelluntavarusteet. Osa 6: Pelastusliivit ja kellunta-avut erikoistarkoituksiin. Turvallisuusvaatimukset ja lisämenetelmät (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Kelluntavarusteet. Osa 8: Lisäosat, turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Huomautus 2.1

31.8.2006

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011

Huomautus 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Kelluntavarusteet. Osa 9: Testausmenetelmät (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-9:2006/A1:2011

11.11.2011

Huomautus 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Kelluntavarusteet. Osa 10: Kelluntavarusteiden ja muiden niihin liittyvien varusteiden valinta- ja käyttöopas (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

CEN

EN 12477:2001

Hitsaajien suojakäsineet

10.8.2002

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Huomautus 3

31.12.2005

CEN

EN 12492:2012

Vuorikiipeilyvarusteet. Vuorikiipeilijöiden kypärät. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

20.12.2012

EN 12492:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 12628:1999

Sukelluslisävarusteet. Yhdistetyt nostovoima- ja pelastuslaitteet. Toiminnalliset ja turvallisuusvaatimukset, testimenetelmät

4.7.2000

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Putoamissuojaimet. Köysityöskentely. Köyden pituuden säätölaitteet

21.12.2006

CEN

EN 12941:1998

Hengityksensuojaimet. Puhaltimella varustetut laitteet, joihin kuuluu kypärä tai huppu. Vaatimukset, testaus, merkintä

4.6.1999

EN 146:1991

Huomautus 2.1

4.6.1999

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Huomautus 3

6.10.2005

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009

Huomautus 3

5.6.2009

CEN

EN 12942:1998

Hengityksensuojaimet. Puhaltimella varustetut suodatinlaitteet, jotka sisältävät koko-, puoli- tai neljäsosanaamarin. Vaatimukset, testaus, merkintä

4.6.1999

EN 147:1991

Huomautus 2.1

4.6.1999

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Huomautus 3

28.8.2003

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009

Huomautus 3

5.6.2009

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Suojavaatetus nestemäisiä kemikaaleja vastaan. Vaatimukset kemikaalinsuojavaatetukselle, joka suojaa rajoitetusti nestemäisiltä kemikaaleilta (tyypin 6 ja tyypin PB[6] varusteet)

6.5.2010

EN 13034:2005

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13061:2009

Suojavaatteet. Säärisuojaimet jalkapalloseurojen pelaajille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

6.5.2010

EN 13061:2001

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13087-1:2000

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 1: Esikäsittely

10.8.2002

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Huomautus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-2:2012

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 2: Iskunvaimennuskyky

20.12.2012

EN 13087-2:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-3:2000

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 3: Läpäisynkestävyys

10.8.2002

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Huomautus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-4:2012

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 4: Kiinnitysjärjestelmän tehokkuus

20.12.2012

EN 13087-4:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-5:2012

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 5: Kypärän irtoamisvoima

20.12.2012

EN 13087-5:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-6:2012

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 6: Näkökenttä

20.12.2012

EN 13087-6:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-7:2000

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 7: Liekinkestävyys

10.8.2002

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Huomautus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-8:2000

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 8: Sähköiset ominaisuudet

21.12.2001

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Huomautus 3

6.10.2005

CEN

EN 13087-10:2012

Suojakypärät. Testausmenetelmät. Osa 10: Säteilylämpökestävyys

20.12.2012

EN 13087-10:2000

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13089:2011

Vuorikiipeilyvarusteet. Jäähakut. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

9.7.2011

CEN

EN 13138-1:2008

Uimaopetuksessa käytettävät uima-avut. Osa 1: Vaatimukset ja testausmenetelmät päällepuettaville uima-avuille

5.6.2009

EN 13138-1:2003

Huomautus 2.1

5.6.2009

CEN

EN 13158:2009

Suojavaatetus. Hevosurheilussa käytettävät suojatakit ja vartalon ja olkapäiden suojaimet: Ratsastajille, hevosten kanssa työskenteleville ja ohjastajille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

6.5.2010

EN 13158:2000

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13178:2000

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmien- ja kasvojensuojaimet moottorikelkkailijoille

21.12.2001

CEN

EN 13274-1:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 1: Sisäänvuodon ja kokonaissisäänvuodon määrittäminen

21.12.2001

CEN

EN 13274-2:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 2: Käytännön toimivuustestit

21.12.2001

CEN

EN 13274-3:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 3: Hengitysvastuksen määrittäminen

10.8.2002

CEN

EN 13274-4:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 4: Syttyvyystestit

10.8.2002

CEN

EN 13274-5:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 5: Testausolosuhteet

21.12.2001

CEN

EN 13274-6:2001

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 6: Sisäänhengitysilman hiilidioksidipitoisuuden määritys

10.8.2002

CEN

EN 13274-7:2008

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 7: Hiukkassuodattimen läpäisevyyden määrittäminen

20.6.2008

EN 13274-7:2002

Huomautus 2.1

31.7.2008

CEN

EN 13274-8:2002

Hengityksensuojaimet. Testausmenetelmät. Osa 8: Suodattimen tukkeutumisen määrittäminen dolomiittipölyllä

28.8.2003

CEN

EN 13277-1:2000

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 1: Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät

24.2.2001

CEN

EN 13277-2:2000

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 2: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät jalkapöydän, säären ja kyynärvarren suojaimille

24.2.2001

CEN

EN 13277-3:2013

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 3: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät vartalon suojaimille

11.4.2014

EN 13277-3:2000

Huomautus 2.1

30.6.2014

CEN

EN 13277-4:2001

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 4: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät pään suojaimille

10.8.2002

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007

Huomautus 3

31.12.2007

CEN

EN 13277-5:2002

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 5: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät alasuojille ja vatsan suojaimille

10.8.2002

CEN

EN 13277-6:2003

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 6: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät naisten rintasuojaimille

21.2.2004

CEN

EN 13277-7:2009

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 7: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät käsien ja jalkojen suojaimille

6.5.2010

CEN

EN 13277-8:2017

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 8: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät karate kasvonsuojille

Tämä on ensimmäinen julkaisu

CEN

EN ISO 13287:2012

Henkilönsuojaimet. Jalkineet. Liukkauden testausmenetelmä (ISO 13287:2012)

13.3.2013

EN ISO 13287:2007

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13356:2001

Heijastimet ei-ammattimaiseen käyttöön. Testausmenetelmät ja vaatimukset

21.12.2001

CEN

EN 13484:2012

Ohjaskelkkailijoiden kypärät

20.12.2012

EN 13484:2001

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 13506-1:2017

Kuumuudelta ja tulelta suojaava vaatetus. Osa 1: Vaatekokonaisuuden testausmenetelmä. Siirretyn energian mittaus testinukella (ISO 13506-1:2017)

15.12.2017

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Suojavaatteet. Maahockeymaalivahtien käsi-, käsivarsi-, vatsa-, sääri-, jalka- ja alasuojaimet sekä pelaajien säärisuojaimet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

23.11.2007

EN 13546:2002

Huomautus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Suojavaatteet. Miekkailijoiden käsi-, käsivarsi-, vatsa-, sääri-, ala- ja kasvosuojaimet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

23.11.2007

EN 13567:2002

Huomautus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13594:2015

Moottoripyöräilijän suojakäsineet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

11.12.2015

EN 13594:2002

Huomautus 2.1

31.8.2017

CEN

EN 13595-1:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 1: Yleiset vaatimukset

28.8.2003

CEN

EN 13595-2:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 2: Iskuhankauksenkeston testausmenetelmä

28.8.2003

CEN

EN 13595-3:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 3: Puhkaisulujuuden testausmenetelmä

28.8.2003

CEN

EN 13595-4:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 4: Iskuviillonkeston testausmenetelmä

28.8.2003

CEN

EN 13634:2017

Moottoripyöräilijöiden suojajalkineet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 13634:2010

Huomautus 2.1

30.6.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Suojavaatetus. Yleiset vaatimukset (ISO 13688:2013)

13.12.2013

EN 340:2003

Huomautus 2.1

31.1.2014

CEN

EN 13781:2012

Suojakypärät moottori- ja rattikelkkojen kuljettajille ja matkustajille

20.12.2012

EN 13781:2001

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13794:2002

Hengityksensuojaimet. Pelastautumiseen tarkoitetut kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat hengityslaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

28.8.2003

EN 400:1993

EN 401:1993

EN 1061:1996

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 13819-1:2002

Kuulonsuojaimet. Testaus. Osa 1: Fysikaaliset testausmenetelmät

28.8.2003

CEN

EN 13819-2:2002

Kuulonsuojaimet. Testaus. Osa 2: Akustiset testausmenetelmät

28.8.2003

CEN

EN 13832-1:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. Osa 1: Sanasto ja testausmenetelmät

21.12.2006

CEN

EN 13832-2:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavat jalkineet

21.12.2006

CEN

EN 13832-3:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavat jalkineet

21.12.2006

CEN

EN 13911:2017

Palomiesten suojavaatetus. Palohupun vaatimukset ja testausmenetelmät

15.12.2017

EN 13911:2004

Huomautus 2.1

28.2.2018

CEN

EN 13921:2007

Henkilönsuojaimet. Ergonomiset periaatteet

23.11.2007

CEN

EN 13949:2003

Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva sukelluslaite, jossa käytetään happirikastettua paineilmaa (nitroksi). Vaatimukset, testaus, merkintä

21.2.2004

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Suojavaatetus kiinteitä hiukkasia vastaan. Osa 1: Vaatimukset kemikaalinsuojavaatteille koko kehon suojaukseen kiinteitä ilmassa kulkeutuvia hiukkasia vastaan (tyypin 5 vaatteet) (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Suojavaatetus kiinteitä hiukkasia vastaan. Osa 2:Testausmenetelmä pienhiukkasaerosolin sisäänvuodon määrittämiseksi (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13995:2000

Suojavaatteet. Mekaaniset ominaisuudet. Materiaalien pistosta aiheutuvan repäisynkeston testausmenetelmä (ISO 13995:2000)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13997:1999

Suojavaatetus. Mekaaniset ominaisuudet. Viillon kesto teräviä esineitä vastaan (ISO 13997:1999)

4.7.2000

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Suojavaatteet. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat esiliinat, housut ja liivit (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 14021:2003

Moottoripyöräilijöiden kivisuojat maastoajoon. Vaatimukset ja testausmenetelmät

6.10.2005

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Korkean suojauskyvyn teollisuuskypärät

20.12.2012

EN 14052:2012

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 14058:2017

Suojavaatetus. Suojaus viileältä

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 14058:2004

Huomautus 2.1

31.5.2018

CEN

EN ISO 14116:2015

Suojavaatetus. Suojaus tulelta. Rajoitetusti palavat materiaalit, materiaaliyhdistelmät ja vaatetus (ISO 14116:2015)

11.12.2015

EN ISO 14116:2008

Huomautus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Suojavaatteet. Ranne-, kämmen-, polvi- ja kyynärpääsuojaimet rullaurheiluvälineiden käyttäjille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

23.11.2007

EN 14120:2003

Huomautus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 14126:2003

Suojavaatteet. Vaatimukset ja testausmenetelmät suojavaatteille infektioita vastaan

6.10.2005

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Hengityksensuojaimet. Suljettukiertoinen kannettava sukelluslaite.

13.12.2013

EN 14143:2003

Huomautus 2.1

31.1.2014

CEN

EN 14225-1:2017

Sukelluspuvut. Osa 1: Märkäpuvut, vaatimukset ja testausmenetelmät

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 14225-1:2005

Huomautus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-2:2017

Sukelluspuvut. Osa 2: Kuivapuvut. Vaatimukset ja testausmenetelmät

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 14225-2:2005

Huomautus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-3:2017

Sukelluspuvut. Osa 3: Aktiivisesti lämmitettävät tai jäähdytettävät puvut ja komponentit. Vaatimukset ja testausmenetelmät

Tämä on ensimmäinen julkaisu

EN 14225-3:2005

Huomautus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-4:2005

Sukelluspuvut. Osa 4: Yhden ilmakehän puvut (ADS). Inhimillisten tekijöiden vaatimukset ja testausmenetelmät

6.10.2005

CEN

EN 14325:2004

Suojavaatetus kemikaaleja vastaan. Materiaalin, saumojen, liitosten ja kokoonpanokohtien testausmenetelmät ja luokittelu

6.10.2005

CEN

EN 14328:2005

Suojavaatetus. Käsineet ja käsivarsisuojat sähköveitsien viiltoja vastaan. Vaatimukset ja testausmenetelmät

6.10.2005

CEN

EN 14360:2004

Suojavaatteet sadetta vastaan. Valmiiden vaatteiden testausmenetelmä. Ylhäältä tulevan rankkasateen vaikutus

6.10.2005

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hengityksensuojaimet. Kaasunsuodatin ja yhdistetty suodatin. Vaatimukset, testaus, merkintä

20.6.2008

EN 14387:2004

Huomautus 2.1

31.7.2008

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Henkilönsuojaimet. Polvisuojaimet polvillaan tehtäviä töitä varten

6.5.2010

EN 14404:2004

Huomautus 2.1

31.7.2010

CEN

EN 14435:2004

Hengityksensuojaimet. Kannettava, avoimeen kiertoon perustuva paineilmalaite, jossa on positiivisella paineella toimiva puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.10.2005

CEN

EN 14458:2004

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Palomiesten sekä ambulanssi- ja ensiapuhenkilöstön kypärien kanssa käytettävät kasvojensuojaimet ja visiirit

6.10.2005

CEN

EN ISO 14460:1999

Kilpa-autoilijoiden suojavaatetus. Suojaus tulta ja kuumuutta vastaan. Vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 14460:1999)

16.3.2000

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Huomautus 3

30.9.2002

CEN

EN 14529:2005

Hengityksensuojaimet. Kannettavat avointa kiertoa käyttävät puolinaamarilla varustetut paineilmahengityslaitteet, jotka sisältävät ylipaineella toimivan hengityksen ohjaaman annosteluventtiilin ja jotka on tarkoitettu ainoastaan pakenemistarkoituksiin

19.4.2006

CEN

EN 14593-1:2005

Hengityksensuojaimet. Annosteluventtiilillä varustetut paineilmaletkulaitteet. Osa 1: Kokonaamarilla varustetut laitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.10.2005

EN 139:1994

Huomautus 2.1

2.12.2005

CEN

EN 14593-2:2005

Hengityksensuojaimet. Annosteluventtiilillä varustetut paineilmaletkulaitteet. Osa 2: Ylipaineella toimivat puolinaamarilla varustetut laitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.10.2005

EN 139:1994

Huomautus 2.1

2.12.2005

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Hengityksensuojaimet. Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

6.10.2005

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

Huomautus 2.1

2.12.2005

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Suojavaatteet nestemäisiä kemikaaleja vastaan. Vaatimukset kemikaalinsuojavaatteille, joiden liitokset ovat nestetiiviit (tyyppi 3) tai roisketiiviit (tyyppi 4), mukaan lukien vain osia vartalosta suojaavat tuotteet (tyypit PB[3] ja PB[4])

6.5.2010

EN 14605:2005

Huomautus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 14786:2006

Suojavaatetus. Ruiskutettavien nestemäisten kemikaalien, emulsioiden ja dispersioiden läpäisyvastuksen määritys. Sumutintesti

21.12.2006

CEN

EN ISO 14877:2002

Suojavaatetus raepuhallustöihin (ISO 14877:2002)

28.8.2003

CEN

EN ISO 15025:2002

Suojavaatetus. Suojaus kuumuutta ja liekkejä vastaan. Rajoitetun liekin leviämisen testausmenetelmä (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Huomautus 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Kylmältä vedeltä suojaava vaatetus. Osa 1: Jatkuvaan käyttöön tarkoitetut puvut, vaatimukset ja turvallisuus (ISO 15027-1:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-1:2002

Huomautus 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Kylmältä vedeltä suojaava vaatetus. Osa 2: Pelastuspuvut, vaatimukset ja turvallisuus (ISO 15027-2:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-2:2002

Huomautus 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-3:2012

Kylmältä vedeltä suojaava vaatetus. Osa 3: Testausmenetelmät (ISO 15027-3:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-3:2002

Huomautus 2.1

31.5.2013

CEN

EN 15090:2012

Palomiesten turvajalkineet

20.12.2012

EN 15090:2006

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 15151-1:2012

Vuorikiipeilyvarusteet. Laskeutumisvälineet. Osa 1: Lukkiutuvien laskeutumisvälineiden turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

20.12.2012

CEN

EN 15333-1:2008

Hengityslaite. Avoinkiertoinen sukelluslaite, johon painekaasu syötetään letkulla. Osa 1: Annosteluventtiilillä varustettu laite

20.6.2008

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Hengityslaite. Avoinkiertoinen sukelluslaite, johon painekaasu syötetään letkulla. Osa 2: Vakiovirtauksella toimiva laite

6.5.2010

CEN

EN 15613:2008

Polvi- ja kyynärsuojaimet sisäpeleihin. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

5.6.2009

CEN

EN 15614:2007

Palomiesten suojavaatetus. Laboratoriotestausmenetelmät ja vaatimukset maastopalojen palopuvuille

23.11.2007

CEN

EN ISO 15831:2004

Vaatetus. Fysiologiset ominaisuudet. Lämmöneristävyyden mittaus lämpönukella (ISO 15831:2004)

6.10.2005

CEN

EN 16027:2011

Suojavaatetus. Jalkapallomaalivahtien suojakäsineet

16.2.2012

CEN

EN 16350:2014

Suojakäsineet. Sähköstaattiset ominaisuudet

12.12.2014

CEN

EN 16473:2014

Palomiesten kypärät. Pelastusraivaukseen tarkoitetut kypärät

11.12.2015

CEN

EN 16689:2017

Palomiesten suojavaatteet teknisiä pelastustöitä varten

13.10.2017

CEN

EN 16716:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Lumivyöryturvatyynyt. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

13.10.2017

CEN

EN ISO 17249:2013

Moottorisahan käyttäjän turvajalkine (ISO 17249:2013)

11.4.2014

EN ISO 17249:2004

Huomautus 2.1

30.11.2015

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Suojavaatetus. Kemikaalinsuojavaatteiden testausmenetelmät. Osa 3: Penetraationkestävyyden määrittäminen nestesuihkulla (Jet-testi) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009

EN 463:1994

Huomautus 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Suojavaatetus. Kemikaalinsuojavaatteiden testausmenetelmät. Osa 4: Penetraationkestävyyden määrittäminen suihkeella (Spray-testi) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009

EN 468:1994

Huomautus 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 19918:2017

Suojavaatetus. Suojaus kemikaaleja vastaan. Kumulatiivisen läpäisyn mittaaminen materiaaleille alhaisen höyrynpaineen kemikaaleilla. (ISO 19918:2017)

Tämä on ensimmäinen julkaisu

CEN

EN ISO 20344:2011

Henkilönsuojaimet. Jalkineiden testausmenetelmät (ISO 20344:2011)

16.2.2012

EN ISO 20344:2004

Huomautus 2.1

30.6.2012

CEN

EN ISO 20345:2011

Henkilönsuojaimet. Turvajalkineet (ISO 20345:2011)

16.2.2012

EN ISO 20345:2004

Huomautus 2.1

30.6.2013

CEN

EN ISO 20346:2014

Henkilönsuojaimet. Suojajalkineet (ISO 20346:2014)

12.12.2014

EN ISO 20346:2004

Huomautus 2.1

31.12.2014

CEN

EN ISO 20347:2012

Henkilönsuojaimet. Työjalkineet (ISO 20347:2012)

20.12.2012

EN ISO 20347:2004

Huomautus 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 20349-1:2017

Henkilönsuojaimet. Valimoissa ja hitsaustyössä esiintyviltä riskeiltä suojaavat jalkineet. Osa 1: Vaatimukset ja testausmenetelmät valimojalkineelle (ISO 20349-1:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Huomautus 2.1

20.4.2019

CEN

EN ISO 20349-2:2017

Henkilönsuojaimet. Valimoissa ja hitsaustyössä esiintyviltä riskeiltä suojaavat jalkineet. Osa 2: Vaatimukset ja testausmenetelmät hitsauksessa ja vastaavissa prosesseissa käytettäville jalkineille (ISO 20349-2:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Huomautus 2.1

31.3.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Erittäin näkyvä vaatetus. Testausmenetelmät ja vaatimukset (ISO 20471:2013, Corrected version 2013-06-01)

28.6.2013

EN 471:2003+A1:2007

Huomautus 2.1

30.9.2013

EN ISO 20471:2013/A1:2016

12.4.2017

Huomautus 3

31.5.2017

CEN

EN 24869-1:1992

Akustiikka. Kuulonsuojaimet. äänenvaimennuksen subjektiivinen mittausmenetelmä

16.12.1994

CEN

EN ISO 27065:2017

Suojavaatetus. Vaatimukset nestemäisiä torjunta-aineita käsittelevien sekä torjunta-aineella käsitellyllä alueella työskentelevien työntekijöiden suojavaatteille. (ISO 27065:2017)

Tämä on ensimmäinen julkaisu

Cenelec

EN 50286:1999

Eristeaineiset suojavaatteet pienjänniteasennuksiin

16.3.2000

Cenelec

EN 50321:1999

Alle 1 000 V a.c. ja 1 500 V d.c asennuksissa käytettävät eristetyt jalkineet

16.3.2000

Cenelec

EN 50365:2002

Sähköisesti eristävät suojakypärät pienjänniteasennuksiin

10.4.2003

Cenelec

EN 60743:2001

Jännitetyöt – Terminologia työkaluille ja laitteille

IEC 60743:2001

10.4.2003

EN 60743:1996

Huomautus 2.1

1.12.2004

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011

Huomautus 3

9.7.2011

Cenelec

EN 60895:2003

Jännitetyöt – 800 kV ja ± 600 kV nimellisjännitteellä käytettävät johtavat vaatteet

IEC

IEC 60895:2002 (Muutettu)

6.10.2005

EN 60895:1996

Huomautus 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60903:2003

Jännitetyöt – eristeaineiset hansikkaat

IEC

IEC 60903:2002 (Muutettu)

6.10.2005

EN 50237:1997

EN 60903:1992

- A11:1997

Huomautus 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60984:1992

Jännitetöissä käytettävät eristeaineiset hihat.

IEC 60984:1990 (Muutettu)

4.6.1999

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Huomautus 3

4.6.1999

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003

Huomautus 3

6.10.2005

| Huomautus 1: | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1: | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1:

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2: | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2:

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3: | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3:

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3: | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM.

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (4) 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (4) 27 artiklan mukaisesti.

| — | Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta.

| — | Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa). |
| --- | --- |

—

Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa).

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot.

| — | Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internetosoitteesta
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internetosoitteesta

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 81, 31.3.2016, s. 51.

(2)  EYVL L 399, 30.12.1989, s. 18.

(3)  ESO: Eurooppalainen standardointiorganisaatio:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM, p. +32 25500811; f. +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM, p. +32 25500811; f. +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM, p. +32 25500811; f. +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIUM, p. +32 25500811; f. +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE p. +33 492944200; f. +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE p. +33 492944200; f. +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(4)  EUVL C 338, 27.9.2014, s. 31.

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/41

---

Henkilönsuojaimista ja neuvoston direktiivin 89/686/ETY kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(Unionin yhdenmukaistamislainsäädännön soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien otsikot ja viitenumerot)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 113/04)

Tämä on ensimmäinen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/425 (1) nojalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistu yhdenmukaistettujen standardien viiteluettelo.

| ESO:n viitenumero (2) | Standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Vaatimustenmukaisuusolettaman alkamispäivä Huomautus 0 | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 136:1998
  Hengityksensuojaimet. Kokonaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hengityksensuojaimet. Kokonaamariin liitettävät paineilmasäiliölaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hengityksensuojaimet. Puoli- ja neljäsosanaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hengityksensuojaimet. Suukappaleet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 143:2000
  Hengityksensuojaimet. Hiukkassuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 144–1:2000
  Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 1: Pulloventtilin kierreliitokset | 21.4.2018 | | |
| | EN 144–1:2000/A1:2003 | 21.4.2018 | | |
| | EN 144–1:2000/A2:2005 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 144–2:1998
  Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 2: Sivuliittimien kierreliitäntä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 144–3:2003
  Hengityksensuojaimet. Kaasusäiliöiden venttiilit. Osa 3: Happirikastetun paineilman (nitroksi) ulostulon liitännät | 21.4.2018 | | |
| | EN 144–3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hengityksensuojaimet. Kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat painehappi- tai painehappityppilaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 148–1:1999
  Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 1: Standardikierreliitos | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148–2:1999
  Hengityksensuojaimet – Kasvo-osan kierteet – Osa 2: Keskiökierreliitos | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148–3:1999
  Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 3: Kierreliitos M 45 x 3 | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hengityksensuojaimet. Hiukkasilta suojaavat suodattavat puolinaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 166:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 169:2002
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Suodattimet hitsauksessa ja vastaavissa menetelmissä. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 170:2002
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Ultraviolettisäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 172:1994
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Suodattimet auringonvaloa vastaan ammattikäyttöön | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 174:2001
  Henkilökohtainen silmiensuojain. Silmiensuojaimet laskettelua varten | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 175:1997
  Henkilökohtainen suojelu. Hitsauksen ja sen kaltaisten työvaiheiden aikana käytettävät laitteet silmien- ja kasvojensuojaukseen | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Henkilökohtaiset silmiensuojausvälineet. Suodattimet ja silmiensuojaimet lasersäteilyä vastaan | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 208:2009
  Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmiensuojaimet laserien ja laserjärjestelmien säätötyöhön | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 250:2014
  Hengityslaite. Sukelluslaite, jossa on paineilmasäiliö. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 342:2017
  Suojavaatetus. Suojaus kylmältä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Suojavaatetus. Suojaus sateelta | 21.4.2018 | | |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 352–1:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 1: Kupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352–2:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 2: Korvatulpat | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352–3:2002
  Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 3: Teollisuuskypärään kiinnitettävät kupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352–4:2001
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 4: äänitason mukaan toimivat kupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| | EN 352–4:2001/A1:2005 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 352–5:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 5: Vastamelukupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| | EN 352–5:2002/A1:2005 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| CEN | EN 352–6:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 6: Kommunikointijärjestelmällä varustetut kupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352–7:2002
  Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 7: äänitason mukaan toimivat korvatulpat | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352–8:2008
  Kuulonsuojaimet. Turvavaatimukset ja testaus. Osa 8: ääniviihde-kupusuojaimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353–1:2014+A1:2017
  Putoamissuojaimet. Johteessa liikkuvat liukutarraimet. Osa 1: Kiinteässä johteessa liikkuvat liukutarraimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353–2:2002
  Putoamissuojaimet. Osa 2: Taipuisassa johteessa liikkuvat liukutarraimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 354:2010
  Putoamissuojaimet. Liitosköydet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 355:2002
  Putoamissuojaimet. Nykäyksen vaimentimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 358:1999
  Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 360:2002
  Putoamissuojaimet. Kelautuvat tarraimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 361:2002
  Putoamissuojaimet. Kokovaljaat | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 362:2004
  Putoamissuojaimet. Liitoselimet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 365:2004
  Putoamissuojaimet. Yleiset käyttöohjeita, kunnossapitoa, määräaikaistarkastuksia, korjaamista, merkintää ja pakkausta koskevat vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374–1:2016
  Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 1: Kemikaaliriskien termit ja vaatimukset (ISO 374–1:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN ISO 374–5:2016
  Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 5: Mikro-organismiriskien termit ja vaatimukset (ISO 374–5:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Henkilökohtainen silmien suojaus. Hitsausmaskit | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381–5:1995
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381–7:1999
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381–9:1997
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381–11:2002
  Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Teollisuuskypärät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 402:2003
  Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva paineilmapakolaite, joka on varustettu hengityksen ohjaamalla annosteluventtiilillä ja joka voidaan yhdistää kokonaamariin tai suukappaleeseen. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 403:2004
  Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Hupulla varustetut suodatinsuojaimet tulipalosta pelastautumista varten. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 404:2005
  Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Suodattava suukappaleella varustettu pakolaite hiilimonoksidia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkinnät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hengityksensuojaimet. Kaasuilta tai kaasuilta ja hiukkasilta suojaava venttiilillä varustettu puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 407:2004
  Suojakäsineet kuumuutta vastaan (kuumuus ja/tai tuli) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Suojakäsineet. Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 421:2010
  Suojakäsineet ionisoivaa säteilyä ja radioaktiivista saastetta vastaan | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 443:2008
  Kypärät palontorjuntatehtäviin taloissa ja muissa rakennelmissa | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Palomiesten suojavaatetus. Palopukujen vaatimukset | 21.4.2018 | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 21.4.2018 | Huomautus 3 | |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 511:2006
  Kylmältä suojaavat käsineet | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 564:2014
  Vuorikiipeilyvarusteet. Apuköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 565:2017
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 566:2017
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhalenkit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 567:2013
  Vuorikiipeilyvarusteet. Nousukahvat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 568:2015
  Vuorikiipeilyvarusteet. Jäähaat ja -ruuvit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 569:2007
  Vuorikiipeilyvarusteet. Haat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Palomiesten suojakäsineet | 21.4.2018 | | |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Putoamissuojaimet. Kiinnityslaitteet | 21.4.2018 | | |
| Varoitus: Tämä julkaiseminen ei koske seuraavia laitteita:






  — | Tyyppi A (kohdissa 3.2.1, 4.4.1 ja 5.3 tarkoitetut kiinnityslaitteet, joissa on yksi tai useampi liikkumaton kiinnityspiste, joka kiinnitetään rakenteeseen rakenneankkureiden tai kiinnityselementtien avulla); |

ESO:n viitenumero (2)

Standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Vaatimustenmukaisuusolettaman alkamispäivä Huomautus 0

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa Huomautus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 136:1998

Hengityksensuojaimet. Kokonaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hengityksensuojaimet. Kokonaamariin liitettävät paineilmasäiliölaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 140:1998

Hengityksensuojaimet. Puoli- ja neljäsosanaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hengityksensuojaimet. Suukappaleet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 143:2000

Hengityksensuojaimet. Hiukkassuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 144–1:2000

Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 1: Pulloventtilin kierreliitokset

21.4.2018

EN 144–1:2000/A1:2003

21.4.2018

EN 144–1:2000/A2:2005

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 144–2:1998

Hengityksensuojaimet. Kaasupullojen venttiilit. Osa 2: Sivuliittimien kierreliitäntä

21.4.2018

CEN

EN 144–3:2003

Hengityksensuojaimet. Kaasusäiliöiden venttiilit. Osa 3: Happirikastetun paineilman (nitroksi) ulostulon liitännät

21.4.2018

EN 144–3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hengityksensuojaimet. Kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat painehappi- tai painehappityppilaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 145:1997/A1:2000

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 148–1:1999

Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 1: Standardikierreliitos

21.4.2018

CEN

EN 148–2:1999

Hengityksensuojaimet – Kasvo-osan kierteet – Osa 2: Keskiökierreliitos

21.4.2018

CEN

EN 148–3:1999

Hengityksensuojaimet. Kasvo-osan kierteet. Osa 3: Kierreliitos M 45 x 3

21.4.2018

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Hiukkasilta suojaavat suodattavat puolinaamarit. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 166:2001

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 169:2002

Henkilökohtainen silmien suojaus. Suodattimet hitsauksessa ja vastaavissa menetelmissä. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö

21.4.2018

CEN

EN 170:2002

Henkilökohtainen silmien suojaus. Ultraviolettisäteilyn suodattimet. Läpäisyvaatimukset ja suositeltu käyttö

21.4.2018

CEN

EN 172:1994

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Suodattimet auringonvaloa vastaan ammattikäyttöön

21.4.2018

EN 172:1994/A1:2000

21.4.2018

EN 172:1994/A2:2001

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 174:2001

Henkilökohtainen silmiensuojain. Silmiensuojaimet laskettelua varten

21.4.2018

CEN

EN 175:1997

Henkilökohtainen suojelu. Hitsauksen ja sen kaltaisten työvaiheiden aikana käytettävät laitteet silmien- ja kasvojensuojaukseen

21.4.2018

CEN

EN 207:2017

Henkilökohtaiset silmiensuojausvälineet. Suodattimet ja silmiensuojaimet lasersäteilyä vastaan

21.4.2018

CEN

EN 208:2009

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmiensuojaimet laserien ja laserjärjestelmien säätötyöhön

21.4.2018

CEN

EN 250:2014

Hengityslaite. Sukelluslaite, jossa on paineilmasäiliö. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 342:2017

Suojavaatetus. Suojaus kylmältä

21.4.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Suojavaatetus. Suojaus sateelta

21.4.2018

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 352–1:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 1: Kupusuojaimet

21.4.2018

CEN

EN 352–2:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 2: Korvatulpat

21.4.2018

CEN

EN 352–3:2002

Kuulonsuojaimet. Yleiset vaatimukset. Osa 3: Teollisuuskypärään kiinnitettävät kupusuojaimet

21.4.2018

CEN

EN 352–4:2001

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 4: äänitason mukaan toimivat kupusuojaimet

21.4.2018

EN 352–4:2001/A1:2005

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 352–5:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 5: Vastamelukupusuojaimet

21.4.2018

EN 352–5:2002/A1:2005

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 352–6:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 6: Kommunikointijärjestelmällä varustetut kupusuojaimet

21.4.2018

CEN

EN 352–7:2002

Kuulonsuojaimet. Turvallisuusvaatimukset ja testaus. Osa 7: äänitason mukaan toimivat korvatulpat

21.4.2018

CEN

EN 352–8:2008

Kuulonsuojaimet. Turvavaatimukset ja testaus. Osa 8: ääniviihde-kupusuojaimet

21.4.2018

CEN

EN 353–1:2014+A1:2017

Putoamissuojaimet. Johteessa liikkuvat liukutarraimet. Osa 1: Kiinteässä johteessa liikkuvat liukutarraimet

21.4.2018

CEN

EN 353–2:2002

Putoamissuojaimet. Osa 2: Taipuisassa johteessa liikkuvat liukutarraimet

21.4.2018

CEN

EN 354:2010

Putoamissuojaimet. Liitosköydet

21.4.2018

CEN

EN 355:2002

Putoamissuojaimet. Nykäyksen vaimentimet

21.4.2018

CEN

EN 358:1999

Työntekijää tukevat ja putoamista estävät henkilönsuojaimet. Pylväsvyöt ja varmistusvyöt sekä niiden kanssa käytettävät hihnat ja köydet

21.4.2018

CEN

EN 360:2002

Putoamissuojaimet. Kelautuvat tarraimet

21.4.2018

CEN

EN 361:2002

Putoamissuojaimet. Kokovaljaat

21.4.2018

CEN

EN 362:2004

Putoamissuojaimet. Liitoselimet

21.4.2018

CEN

EN 365:2004

Putoamissuojaimet. Yleiset käyttöohjeita, kunnossapitoa, määräaikaistarkastuksia, korjaamista, merkintää ja pakkausta koskevat vaatimukset

21.4.2018

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374–1:2016

Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 1: Kemikaaliriskien termit ja vaatimukset (ISO 374–1:2016)

21.4.2018

CEN

EN ISO 374–5:2016

Vaarallisilta kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat käsineet. Osa 5: Mikro-organismiriskien termit ja vaatimukset (ISO 374–5:2016)

21.4.2018

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Henkilökohtainen silmien suojaus. Hitsausmaskit

21.4.2018

CEN

EN 381–5:1995

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 5: Jalkojen suojainten vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 381–7:1999

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 7: Käsineiden vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 381–9:1997

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 9: Nilkkaimien vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 381–11:2002

Moottorisahan käyttäjän viiltosuojaimet. Osa 11: Vartalon yläosan suojainten vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 388:2016

Suojakäsineet mekaanisia vaaroja vastaan

21.4.2018

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Teollisuuskypärät

21.4.2018

CEN

EN 402:2003

Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva paineilmapakolaite, joka on varustettu hengityksen ohjaamalla annosteluventtiilillä ja joka voidaan yhdistää kokonaamariin tai suukappaleeseen. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 403:2004

Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Hupulla varustetut suodatinsuojaimet tulipalosta pelastautumista varten. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 404:2005

Hengityksensuojaimet pelastautumistarkoitukseen. Suodattava suukappaleella varustettu pakolaite hiilimonoksidia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkinnät

21.4.2018

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Kaasuilta tai kaasuilta ja hiukkasilta suojaava venttiilillä varustettu puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 407:2004

Suojakäsineet kuumuutta vastaan (kuumuus ja/tai tuli)

21.4.2018

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Suojakäsineet. Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 421:2010

Suojakäsineet ionisoivaa säteilyä ja radioaktiivista saastetta vastaan

21.4.2018

CEN

EN 443:2008

Kypärät palontorjuntatehtäviin taloissa ja muissa rakennelmissa

21.4.2018

CEN

EN 469:2005

Palomiesten suojavaatetus. Palopukujen vaatimukset

21.4.2018

EN 469:2005/A1:2006

21.4.2018

Huomautus 3

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 511:2006

Kylmältä suojaavat käsineet

21.4.2018

CEN

EN 564:2014

Vuorikiipeilyvarusteet. Apuköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 565:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 566:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Nauhalenkit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 567:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Nousukahvat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 568:2015

Vuorikiipeilyvarusteet. Jäähaat ja -ruuvit. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 569:2007

Vuorikiipeilyvarusteet. Haat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Palomiesten suojakäsineet

21.4.2018

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Putoamissuojaimet. Kiinnityslaitteet

21.4.2018

Varoitus: Tämä julkaiseminen ei koske seuraavia laitteita:

—

Tyyppi A (kohdissa 3.2.1, 4.4.1 ja 5.3 tarkoitetut kiinnityslaitteet, joissa on yksi tai useampi liikkumaton kiinnityspiste, joka kiinnitetään rakenteeseen rakenneankkureiden tai kiinnityselementtien avulla);

| — | Tyyppi C (kohdissa 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella taipuisalla johteella); |
| --- | --- |

—

Tyyppi C (kohdissa 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella taipuisalla johteella);

| — | Tyyppi D (kohdissa 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella jäykällä johteella); |
| --- | --- |

—

Tyyppi D (kohdissa 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6 tarkoitetut kiinnityslaitteet vaakasuuntaisella jäykällä johteella);

| — | Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittujen mikä tahansa yhdistelmä.

Tyyppien A, C ja D osalta tämä julkaiseminen ei koske myöskään seuraavia kohtia: 4.5, 5.2.2, 6, 7; liite A ja liite ZA.

Näin ollen tämä julkaiseminen ei merkitse olettamaa siitä, että edellä mainitut standardin mukaiset laitteet olisivat asetus (EU) 2016/425 mukaisia, sillä niitä ei voida pitää henkilönsuojaimina.

CEN

EN 812:2012

Kolhupäähineet

21.4.2018

CEN

EN 813:2008

Putoamissuojaimet. Lantiovaljaat

21.4.2018

CEN

EN 943–1:2015

Suojavaatetus nestemäisiä ja kaasumaisia kemikaaleja vastaan mukaanlukien nestemäiset aerosolit ja kiinteät partikkelit. Osa 1: Suojausvaatimukset ilmanvaihdolla varustetuille ja ilman ilmanvaihtoa oleville kaasutiiviille (tyyppi 1) kemikaalinsuojapuvuille

21.4.2018

CEN

EN 958:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Kitkajarruperiaatteella toimivat laitteet putoamisenergian vähentämiseksi via ferrata -kiipeilyssä (kallioon kiinnitetyt vaijerit). Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Ilmailu-urheilussa käytettävät suojakypärät

21.4.2018

CEN

EN 1073–2:2002

Suojavaatetus radioaktiivista kontaminaatiota vastaan. Osa 2: Vaatimukset ja testausmenetelmät ilman ilmanvaihtoa oleville suojavaatteille, jotka suojaavat partikkelimuodossa olevalta radioaktiiviselta kontaminaatiolta

21.4.2018

CEN

EN 1077:2007

Laskettelijoiden ja lumilautailijoiden kypärät

21.4.2018

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kypärät pyöräilyyn, rullalautailuun ja rullaluisteluun

21.4.2018

CEN

EN 1080:2013

Pienten lasten suojakypärät

21.4.2018

CEN

EN 1082–1:1996

Suojavaatetus. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat käsineet ja käsivarsisuojat. Osa 1: Metallisilmukkakäsineet ja käsivarsisuojat

21.4.2018

CEN

EN 1082–2:2000

Suojavaatetus. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat käsineet ja käsivarsisuojat. Osa 2: Muusta materiaalista kuin metallisilmukoista valmistetut käsineet ja käsivarsisuojat

21.4.2018

CEN

EN 1146:2005

Hengityksensuojaimet. Kannettavat avoimeen kiertoon perustuvat hupulla varustetut paineilmahengityslaitteet pakenemista varten. Vaatimukset, testaus ja merkintä

21.4.2018

CEN

EN 1149–5:2008

Suojavaatetus. Sähköstaattiset ominaisuudet. Osa 5: Materiaali- ja mallivaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 1150:1999

Suojavaatetus. Näkyvä vaatetus muuhun kuin ammattikäyttöön. Testausmenetelmät ja vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 1385:2012

Melontakypärät

21.4.2018

CEN

EN 1486:2007

Palomiesten suojavaatetus. Testausmenetelmät ja vaatimukset erityisiin sammutustehtäviin tarkoitetuille heijastaville puvuille

21.4.2018

CEN

EN 1497:2007

Putoamissuojaimet. Pelastamisvaljaat

21.4.2018

CEN

EN 1731:2006

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Verkkotyyppiset silmien- ja kasvojensuojaimet

21.4.2018

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hengityksensuojaimet. Puolinaamarit ilman sisäänhengitysventtiileitä ja erillisin suodattimin suojaamaan kaasuja, kaasuja ja hiukkasia tai hiukkasia vastaan. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 1891:1998

Putoamissuojaimet. Vähäjoustoiset ydinköydet

21.4.2018

CEN

EN 1938:2010

Henkilökohtainen silmien suojaus. Moottoripyöräilijöiden ja mopoilijoiden silmäsuojaimet

21.4.2018

CEN

EN ISO 10819:2013

Mekaaninen värähtely ja isku. Käsitärinä. Käsineiden kautta kämmeniin kohdistuvan tärinän mittaus- ja arviointimenetelmä (ISO 10819:2013)

21.4.2018

CEN

EN ISO 10862:2009

Huviveneet. Trapetsivaljaiden pikalukitusjärjestelmä (ISO 10862:2009)

21.4.2018

CEN

EN 12021:2014

Hengityksensuojaimet. Eristäviin hengityksensuojaimiin tarkoitetut paineistetut kaasut

21.4.2018

CEN

EN 12083:1998

Hengityksensuojaimet. Letkulla naamariin kiinnitetyt suodattimet. Hiukkassuodattimet, kaasunsuodattimet ja yhdistelmäsuodattimet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Kiilat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 12275:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Sulkurenkaat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 12276:2013

Vuorikiipeilyvarusteet. Säätyvät kiilat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 12277:2015

Vuorikiipeilyvarusteet. Valjaat. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 12278:2007

Vuorikiipeilyvarusteet. Köysirullat. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN ISO 12312–1:2013

Silmien- ja kasvojensuojaimet. Aurinkolasit ja vastaavat tuotteet. Osa 1: Yleiskäyttöön tarkoitetut aurinkolasit (ISO 12312–1:2013)

21.4.2018

EN ISO 12312–1:2013/A1:2015

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN ISO 12312–2:2015

Silmien- ja kasvojensuojaimet. Aurinkolasit ja vastaavat suojalasit. Osa 2: Suodattimet auringon katseluun (ISO 12312–2:2015)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12401:2009

Veneet. Veneilyturvavaljas ja turvaköysi. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 12401:2009)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12402–5:2006

Kelluntavarusteet. Osa 5: Kellunta-avut (taso 50). Turvallisuusvaatimukset (ISO 12402–5:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402–5:2006/AC:2006

EN ISO 12402–5:2006/A1:2010

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN ISO 12402–6:2006

Kelluntavarusteet. Osa 6: Pelastusliivit ja kellunta-avut erikoistarkoituksiin. Turvallisuusvaatimukset ja lisämenetelmät (ISO 12402–6:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402–6:2006/A1:2010

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN ISO 12402–8:2006

Kelluntavarusteet. Osa 8: Lisäosat, turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 12402–8:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402–8:2006/A1:2011

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 12477:2001

Hitsaajien suojakäsineet

21.4.2018

EN 12477:2001/A1:2005

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 12492:2012

Vuorikiipeilyvarusteet. Vuorikiipeilijöiden kypärät. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 12841:2006

Putoamissuojaimet. Köysityöskentely. Köyden pituuden säätölaitteet

21.4.2018

CEN

EN 12941:1998

Hengityksensuojaimet. Puhaltimella varustetut laitteet, joihin kuuluu kypärä tai huppu. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 12941:1998/A1:2003

21.4.2018

EN 12941:1998/A2:2008

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 12942:1998

Hengityksensuojaimet. Puhaltimella varustetut suodatinlaitteet, jotka sisältävät koko-, puoli- tai neljäsosanaamarin. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 12942:1998/A1:2002

21.4.2018

EN 12942:1998/A2:2008

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Suojavaatetus nestemäisiä kemikaaleja vastaan. Vaatimukset kemikaalinsuojavaatetukselle, joka suojaa rajoitetusti nestemäisiltä kemikaaleilta (tyypin 6 ja tyypin PB[6] varusteet)

21.4.2018

CEN

EN 13061:2009

Suojavaatteet. Säärisuojaimet jalkapalloseurojen pelaajille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13158:2009

Suojavaatetus. Hevosurheilussa käytettävät suojatakit ja vartalon ja olkapäiden suojaimet: Ratsastajille, hevosten kanssa työskenteleville ja ohjastajille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13178:2000

Henkilökohtainen silmiensuojaus. Silmien- ja kasvojensuojaimet moottorikelkkailijoille

21.4.2018

CEN

EN 13277–1:2000

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 1: Yleiset vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13277–2:2000

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 2: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät jalkapöydän, säären ja kyynärvarren suojaimille

21.4.2018

CEN

EN 13277–3:2013

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 3: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät vartalon suojaimille

21.4.2018

CEN

EN 13277–4:2001

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 4: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät pään suojaimille

21.4.2018

EN 13277–4:2001/A1:2007

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN 13277–5:2002

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 5: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät alasuojille ja vatsan suojaimille

21.4.2018

CEN

EN 13277–6:2003

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 6: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät naisten rintasuojaimille

21.4.2018

CEN

EN 13277–7:2009

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 7: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät käsien ja jalkojen suojaimille

21.4.2018

CEN

EN 13277–8:2017

Kamppailulajeissa käytettävät suojavarusteet. Osa 8: Lisävaatimukset ja testausmenetelmät karate kasvonsuojille

21.4.2018

CEN

EN 13356:2001

Heijastimet ei-ammattimaiseen käyttöön. Testausmenetelmät ja vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 13484:2012

Ohjaskelkkailijoiden kypärät

21.4.2018

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Suojavaatteet. Maahockeymaalivahtien käsi-, käsivarsi-, vatsa-, sääri-, jalka- ja alasuojaimet sekä pelaajien säärisuojaimet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Suojavaatteet. Miekkailijoiden käsi-, käsivarsi-, vatsa-, sääri-, ala- ja kasvosuojaimet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13594:2015

Moottoripyöräilijän suojakäsineet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 13595–1:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 1: Yleiset vaatimukset

21.4.2018

CEN

EN 13595–3:2002

Moottoripyöräilijöiden suojavaatteet ammattikäyttöön. Takit, housut ja yksi- tai moniosaiset puvut. Osa 3: Puhkaisulujuuden testausmenetelmä

21.4.2018

CEN

EN 13634:2017

Moottoripyöräilijöiden suojajalkineet. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Suojavaatetus. Yleiset vaatimukset (ISO 13688:2013)

21.4.2018

CEN

EN 13781:2012

Suojakypärät moottori- ja rattikelkkojen kuljettajille ja matkustajille

21.4.2018

CEN

EN 13794:2002

Hengityksensuojaimet. Pelastautumiseen tarkoitetut kannettavat suljettuun kiertoon perustuvat hengityslaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 13832–2:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. Osa 2: Kemikaaliroiskeilta suojaavat jalkineet

21.4.2018

CEN

EN 13832–3:2006

Kemikaaleilta ja mikro-organismeilta suojaavat jalkineet. osa 3: Kemikaalien läpäisyltä suojaavat jalkineet

21.4.2018

CEN

EN 13949:2003

Hengityksensuojaimet. Kannettava avoimeen kiertoon perustuva sukelluslaite, jossa käytetään happirikastettua paineilmaa (nitroksi). Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN ISO 13982–1:2004

Suojavaatetus kiinteitä hiukkasia vastaan. Osa 1: Vaatimukset kemikaalinsuojavaatteille koko kehon suojaukseen kiinteitä ilmassa kulkeutuvia hiukkasia vastaan (tyypin 5 vaatteet) (ISO 13982–1:2004)

21.4.2018

EN ISO 13982–1:2004/A1:2010

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN ISO 13998:2003

Suojavaatteet. Veitsen viillolta ja pistolta suojaavat esiliinat, housut ja liivit (ISO 13998:2003)

21.4.2018

CEN

EN 14021:2003

Moottoripyöräilijöiden kivisuojat maastoajoon. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Korkean suojauskyvyn teollisuuskypärät

21.4.2018

CEN

EN 14058:2017

Suojavaatetus. Suojaus viileältä

21.4.2018

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Suojavaatteet. Ranne-, kämmen-, polvi- ja kyynärpääsuojaimet rullaurheiluvälineiden käyttäjille. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14126:2003

Suojavaatteet. Vaatimukset ja testausmenetelmät suojavaatteille infektioita vastaan

21.4.2018

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Hengityksensuojaimet. Suljettukiertoinen kannettava sukelluslaite.

21.4.2018

CEN

EN 14225–1:2017

Sukelluspuvut. Osa 1: Märkäpuvut, vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14225–2:2017

Sukelluspuvut. Osa 2: Kuivapuvut. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14225–3:2017

Sukelluspuvut. Osa 3: Aktiivisesti lämmitettävät tai jäähdytettävät puvut ja komponentit. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14328:2005

Suojavaatetus. Käsineet ja käsivarsisuojat sähköveitsien viiltoja vastaan. Vaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hengityksensuojaimet. Kaasunsuodatin ja yhdistetty suodatin. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 14435:2004

Hengityksensuojaimet. Kannettava, avoimeen kiertoon perustuva paineilmalaite, jossa on positiivisella paineella toimiva puolinaamari. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN ISO 14460:1999

Kilpa-autoilijoiden suojavaatetus. Suojaus tulta ja kuumuutta vastaan. Vaatimukset ja testausmenetelmät (ISO 14460:1999)

21.4.2018

EN ISO 14460:1999/A1:2002

21.4.2018

Huomautus 3

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Hengityksensuojaimet. Kannettavat avointa kiertoa käyttävät puolinaamarilla varustetut paineilmahengityslaitteet, jotka sisältävät ylipaineella toimivan hengityksen ohjaaman annosteluventtiilin ja jotka on tarkoitettu ainoastaan pakenemistarkoituksiin

21.4.2018

CEN

EN 14593–1:2005

Hengityksensuojaimet. Annosteluventtiilillä varustetut paineilmaletkulaitteet. Osa 1: Kokonaamarilla varustetut laitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

CEN

EN 14594:2005

Hengityksensuojaimet. Vakiovirtauksella toimivat paineilmaletkulaitteet. Vaatimukset, testaus, merkintä

21.4.2018

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Suojavaatteet nestemäisiä kemikaaleja vastaan. Vaatimukset kemikaalinsuojavaatteille, joiden liitokset ovat nestetiiviit (tyyppi 3) tai roisketiiviit (tyyppi 4), mukaan lukien vain osia vartalosta suojaavat tuotteet (tyypit PB[3] ja PB[4])

21.4.2018

CEN

EN ISO 14877:2002

Suojavaatetus raepuhallustöihin (ISO 14877:2002)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027–1:2012

Kylmältä vedeltä suojaava vaatetus. Osa 1: Jatkuvaan käyttöön tarkoitetut puvut, vaatimukset ja turvallisuus (ISO 15027–1:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027–2:2012

Kylmältä vedeltä suojaava vaatetus. Osa 2: Pelastuspuvut, vaatimukset ja turvallisuus (ISO 15027–2:2012)

21.4.2018

CEN

EN 15090:2012

Palomiesten turvajalkineet

21.4.2018

CEN

EN 15151–1:2012

Vuorikiipeilyvarusteet. Laskeutumisvälineet. Osa 1: Lukkiutuvien laskeutumisvälineiden turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 15333–1:2008

Hengityslaite. Avoinkiertoinen sukelluslaite, johon painekaasu syötetään letkulla. Osa 1: Annosteluventtiilillä varustettu laite

21.4.2018

EN 15333–1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333–2:2009

Hengityslaite. Avoinkiertoinen sukelluslaite, johon painekaasu syötetään letkulla. Osa 2: Vakiovirtauksella toimiva laite

21.4.2018

CEN

EN 15613:2008

Polvi- ja kyynärsuojaimet sisäpeleihin. Turvallisuusvaatimukset ja testausmenetelmät

21.4.2018

CEN

EN 16027:2011

Suojavaatetus. Jalkapallomaalivahtien suojakäsineet

21.4.2018

CEN

EN 16350:2014

Suojakäsineet. Sähköstaattiset ominaisuudet

21.4.2018

CEN

EN 16473:2014

Palomiesten kypärät. Pelastusraivaukseen tarkoitetut kypärät

21.4.2018

CEN

EN 16716:2017

Vuorikiipeilyvarusteet. Lumivyöryturvatyynyt. Turvallisuusvaatimukset ja testimenetelmät

21.4.2018

CEN

EN ISO 17249:2013

Moottorisahan käyttäjän turvajalkine (ISO 17249:2013)

21.4.2018

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 20345:2011

Henkilönsuojaimet. Turvajalkineet (ISO 20345:2011)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20346:2014

Henkilönsuojaimet. Suojajalkineet (ISO 20346:2014)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20347:2012

Henkilönsuojaimet. Työjalkineet (ISO 20347:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Erittäin näkyvä vaatetus. Testausmenetelmät ja vaatimukset (ISO 20471:2013, Corrected version 2013-06-01)

21.4.2018

EN ISO 20471:2013/A1:2016

21.4.2018

Huomautus 3

CEN

EN ISO 27065:2017

Suojavaatetus. Vaatimukset nestemäisiä torjunta-aineita käsittelevien sekä torjunta-aineella käsitellyllä alueella työskentelevien työntekijöiden suojavaatteille. (ISO 27065:2017)

21.4.2018

| Huomautus 0: | Tämä on päivämäärä, josta lähtien yhdenmukaistetun standardin tai sen osien noudattaminen luo olettamuksen unionin lainsäädännön asiaankuuluvien vaatimusten täyttymisestä. |
| --- | --- |

Huomautus 0:

Tämä on päivämäärä, josta lähtien yhdenmukaistetun standardin tai sen osien noudattaminen luo olettamuksen unionin lainsäädännön asiaankuuluvien vaatimusten täyttymisestä.

| Huomautus 1: | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1:

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointiorganisaatio poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 2.1: | Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.1:

Uuden (tai muutetun) standardin soveltamisala on sama kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.2: | Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä. |
| --- | --- |

Huomautus 2.2:

Uuden standardin soveltamisala on laajempi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä.

| Huomautus 2.3: | Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan. |
| --- | --- |

Huomautus 2.3:

Uuden standardin soveltamisala on suppeampi kuin standardin, jonka se korvaa. Olettamus siitä, että unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisia tai muita vaatimuksia noudatetaan, jos (osittain) korvattavaa standardia noudatetaan, lakkaa mainittuna päivänä niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat uuden standardin soveltamisalaan. Olettamus unionin asiaankuuluvan lainsäädännön olennaisten tai muiden vaatimusten noudattamisesta jatkuu niiden tuotteiden tai palvelujen osalta, jotka kuuluvat (osittain) korvattavan standardin soveltamisalaan, mutta eivät kuulu uuden standardin soveltamisalaan.

| Huomautus 3: | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. |
| --- | --- |

Huomautus 3:

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos.

HUOM:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (3) 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko eurooppalaisilta standardointiorganisaatioilta tai kansallisilta standardointielimiltä, joita koskeva luettelo julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1025/2012 (3) 27 artiklan mukaisesti.

| — | Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaiset standardointiorganisaatiot vahvistavat standardeja englanninkielisinä (CEN ja Cenelec julkaisevat myös ranskaksi ja saksaksi). Kansalliset standardointielimet kääntävät standardien otsikot myöhemmin kaikille muille vaadituille Euroopan unionin virallisille kielille. Euroopan komissio ei vastaa viralliseen lehteen julkaistaviksi esitettyjen otsikoiden oikeellisuudesta.

| — | Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa). |
| --- | --- |

—

Viittaukset oikaisuihin ”.../AC:YYYY” julkaistaan vain tiedoksi. Oikaisulla poistetaan paino-, kieli- ja vastaavat virheet standardin tekstistä, ja ne voivat koskea eurooppalaisen standardointiorganisaation hyväksymän standardin yhtä tai useampaa kieliversiota (englanti, ranska ja/tai saksa).

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä.

| — | Euroopan komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Euroopan komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

| — | Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internet-osoitteesta
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista ja muista eurooppalaisista standardeista saa internet-osoitteesta

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 81, 31.3.2016, s. 51.

(2)  ESO: Eurooppalainen standardointiorganisaatio:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIA, puh. +32 25500811, faksi: +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIA, puh. +32 25500811, faksi: +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIA, puh. +32 25500811, faksi: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Brussels, BELGIA, puh. +32 25500811, faksi: +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, RANSKA, puh. +33 492944200; faksi +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, RANSKA, puh. +33 492944200; faksi +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(3)  EUVL C 338, 27.9.2014, s. 31.

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/65

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 21. syyskuuta 2016 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

Esittelijä: Viro

(2018/C 113/05)

Keskittymä

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu unioninlaajuinen keskittymä. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu unioninlaajuinen keskittymä.

Merkitykselliset markkinat

| 3. | Neuvoa-antava komitea yhtyy merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmiin, jotka komissio esittää päätösluonnoksessaan. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea yhtyy merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmiin, jotka komissio esittää päätösluonnoksessaan.

| 4. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä erityisesti seuraavista päätelmistä:






  4.1 | liikkuvan kaluston paineilmatoimiset kitkajarrujärjestelmät muodostavat muiden jarrutyyppien ja hydraulisten jarrujen markkinoista erilliset tuotemarkkinat; |
| --- | --- | --- |

4.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä erityisesti seuraavista päätelmistä:

4.1

liikkuvan kaluston paineilmatoimiset kitkajarrujärjestelmät muodostavat muiden jarrutyyppien ja hydraulisten jarrujen markkinoista erilliset tuotemarkkinat;

| 4.2 | liikkuvan kaluston täydellisille paineilmatoimisille kitkajarrujärjestelmille on erilliset markkinat ja niiden osajärjestelmille (mekaaniset jarrut, jarrujen ohjauslaitteet ja paineilmayksiköt) on myös erilliset markkinat; |
| --- | --- |

4.2

liikkuvan kaluston täydellisille paineilmatoimisille kitkajarrujärjestelmille on erilliset markkinat ja niiden osajärjestelmille (mekaaniset jarrut, jarrujen ohjauslaitteet ja paineilmayksiköt) on myös erilliset markkinat;

| 4.3 | liikkuvan kaluston kitkamateriaalien osalta seuraavilla tuotteilla on erilliset markkinat: i) orgaaniset jarrupalat, ii) sintratut jarrupalat, iii) orgaaniset jarruanturat/-kengät ja iv) sintratut jarruanturat/-kengät; |
| --- | --- |

4.3

liikkuvan kaluston kitkamateriaalien osalta seuraavilla tuotteilla on erilliset markkinat: i) orgaaniset jarrupalat, ii) sintratut jarrupalat, iii) orgaaniset jarruanturat/-kengät ja iv) sintratut jarruanturat/-kengät;

| 4.4 | jarrulevyt muodostavat kitkamateriaalien markkinoista erilliset markkinat; |
| --- | --- |

4.4

jarrulevyt muodostavat kitkamateriaalien markkinoista erilliset markkinat;

| 4.5 | virroittimet ja virroittimen liukuhiilet muodostavat toisistaan erilliset markkinat; ja |
| --- | --- |

4.5

virroittimet ja virroittimen liukuhiilet muodostavat toisistaan erilliset markkinat; ja

| 4.6 | kaikkien liikkuvan kaluston laitteistojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset, mutta energiamittareiden ja tapahtumapiirtureiden markkinoiden tarkka maantieteellinen laajuus voidaan jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

4.6

kaikkien liikkuvan kaluston laitteistojen merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset, mutta energiamittareiden ja tapahtumapiirtureiden markkinoiden tarkka maantieteellinen laajuus voidaan jättää avoimeksi.

Kilpailuvaikutusten arviointi

| 5. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on asianmukaista arvioida liikkuvan kaluston laitemarkkinoita alkuperäisten laitevalmistajien tasolla, lukuun ottamatta osia, jotka on vaihdettava säännöllisesti (esim. kitkamateriaalit ja jarrulevyt). Niitä on perusteltua arvioida erikseen riippumattomien jälkimarkkinoiden tasolla. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että on asianmukaista arvioida liikkuvan kaluston laitemarkkinoita alkuperäisten laitevalmistajien tasolla, lukuun ottamatta osia, jotka on vaihdettava säännöllisesti (esim. kitkamateriaalit ja jarrulevyt). Niitä on perusteltua arvioida erikseen riippumattomien jälkimarkkinoiden tasolla.

| 6. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi, sellaisena kuin ilmoituksen tekijä sen alun perin ilmoitti, estää todennäköisesti merkittävästi tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla erityisesti siitä syystä, että sillä luodaan määräävä asema tai vahvistetaan sitä seuraavien tuotteiden osalta:






  6.1 | sintratut jarrupalat ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla; ja |
| --- | --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi, sellaisena kuin ilmoituksen tekijä sen alun perin ilmoitti, estää todennäköisesti merkittävästi tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla erityisesti siitä syystä, että sillä luodaan määräävä asema tai vahvistetaan sitä seuraavien tuotteiden osalta:

6.1

sintratut jarrupalat ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla; ja

| 6.2 | sintratut jarruanturat/-kengät ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

6.2

sintratut jarruanturat/-kengät ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla.

| 7. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen millään muilla merkityksellisillä markkinoilla, joita ehdotettu liiketoimi koskee. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen millään muilla merkityksellisillä markkinoilla, joita ehdotettu liiketoimi koskee.

Sitoumukset

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sitoumukset riittävät poistamaan ehdotettuun liiketoimeen liittyvät kilpailuongelmat seuraavien tuotteiden osalta:






  8.1 | sintratut jarrupalat ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla; ja |
| --- | --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että sitoumukset riittävät poistamaan ehdotettuun liiketoimeen liittyvät kilpailuongelmat seuraavien tuotteiden osalta:

8.1

sintratut jarrupalat ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla; ja

| 8.2 | sintratut jarruanturat/-kengät ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

8.2

sintratut jarruanturat/-kengät ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla.

Soveltuvuus sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi ei todennäköisesti olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos sitoumuksia noudatetaan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi ei todennäköisesti olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos sitoumuksia noudatetaan kokonaisuudessaan.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi olisi todettava sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu liiketoimi olisi todettava sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 8 artiklan 2 kohdan ja ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti.

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/67

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

(2018/C 113/06)

| 1. | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 4. huhtikuuta 2016 sulautuma-asetuksen (2) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta liiketoimesta, jäljempänä ’ehdotettu liiketoimi’, jolla Westinghouse Air Brake Technologies Corporation, jäljempänä ’Wabtec’, aikoo hankkia välillisen yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Faiveley Transport SA, jäljempänä ’Faiveley’, ostamalla osakkeita. Wabtecia kutsutaan jäljempänä ”ilmoituksen tekijäksi”, kun taas Wabtec ja Faiveley ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’. |
| --- | --- |

1.

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti 4. huhtikuuta 2016 sulautuma-asetuksen (2) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta liiketoimesta, jäljempänä ’ehdotettu liiketoimi’, jolla Westinghouse Air Brake Technologies Corporation, jäljempänä ’Wabtec’, aikoo hankkia välillisen yksinomaisen määräysvallan yrityksessä Faiveley Transport SA, jäljempänä ’Faiveley’, ostamalla osakkeita. Wabtecia kutsutaan jäljempänä ”ilmoituksen tekijäksi”, kun taas Wabtec ja Faiveley ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’.

| 2. | Komissio antoi 12. toukokuuta 2016 päätöksen menettelyn käynnistämisestä sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla ja totesi, että ehdotettu liiketoimi herätti vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin on kyse täydellisten paineilmatoimisten jarrujärjestelmien ja niiden alajärjestelmien (telijarrut ja paineilmatoimiset jarrujen ohjauslaitteet), virroittimien, jarrulevyjen ja kitkamateriaalien markkinoista. |
| --- | --- |

2.

Komissio antoi 12. toukokuuta 2016 päätöksen menettelyn käynnistämisestä sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla ja totesi, että ehdotettu liiketoimi herätti vakavia epäilyjä sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin on kyse täydellisten paineilmatoimisten jarrujärjestelmien ja niiden alajärjestelmien (telijarrut ja paineilmatoimiset jarrujen ohjauslaitteet), virroittimien, jarrulevyjen ja kitkamateriaalien markkinoista.

| 3. | Komissio antoi 17. kesäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa se jatkoi ehdotetun liiketoimen tarkastelulle asetettua toisen vaiheen määräaikaa samoin kuin lopullisen päätöksen tekemiselle asetettua määräaikaa 20 päivällä ilmoituksen tekijän suostumuksella. |
| --- | --- |

3.

Komissio antoi 17. kesäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa se jatkoi ehdotetun liiketoimen tarkastelulle asetettua toisen vaiheen määräaikaa samoin kuin lopullisen päätöksen tekemiselle asetettua määräaikaa 20 päivällä ilmoituksen tekijän suostumuksella.

| 4. | Heinäkuun 8 päivänä 2016 edellä mainitun määräajan kuluminen keskeytettiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja sulautuma-asetuksen täytäntöönpanoasetuksen (3) 9 artiklan mukaisesti. Keskeytys päättyi 13. heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

4.

Heinäkuun 8 päivänä 2016 edellä mainitun määräajan kuluminen keskeytettiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja sulautuma-asetuksen täytäntöönpanoasetuksen (3) 9 artiklan mukaisesti. Keskeytys päättyi 13. heinäkuuta 2016.

| 5. | Ilmoituksen tekijä toimitti 25. heinäkuuta 2016 komissiolle sitoumuksia, jäljempänä ’ensimmäiset sitoumukset’, ja komissio aloitti markkinatestin sen arvioimiseksi, soveltuivatko nämä ensimmäiset sitoumukset ratkaisemaan kilpailuongelmat, jotka todettiin myös tarkastelun toisen vaiheen aikana sintrattujen jarrupalojen ja -anturoiden tuotannon ja toimituksen osalta ETA:n riippumattomilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

5.

Ilmoituksen tekijä toimitti 25. heinäkuuta 2016 komissiolle sitoumuksia, jäljempänä ’ensimmäiset sitoumukset’, ja komissio aloitti markkinatestin sen arvioimiseksi, soveltuivatko nämä ensimmäiset sitoumukset ratkaisemaan kilpailuongelmat, jotka todettiin myös tarkastelun toisen vaiheen aikana sintrattujen jarrupalojen ja -anturoiden tuotannon ja toimituksen osalta ETA:n riippumattomilla jälkimarkkinoilla.

| 6. | Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2016 komissiolle tarkistetut sitoumukset, jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’, sen jälkeen, kun se oli saanut komissiolta palautetta ensimmäisten sitoumusten arvioinnin johdosta, mukaan lukien markkinatestin tulokset. |
| --- | --- |

6.

Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2016 komissiolle tarkistetut sitoumukset, jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’, sen jälkeen, kun se oli saanut komissiolta palautetta ensimmäisten sitoumusten arvioinnin johdosta, mukaan lukien markkinatestin tulokset.

| 7. | Menettelyssä ei ole esitetty pyyntöjä tulla kuulluksi kolmantena osapuolena, jonka etua asia koskee. |
| --- | --- |

7.

Menettelyssä ei ole esitetty pyyntöjä tulla kuulluksi kolmantena osapuolena, jonka etua asia koskee.

| 8. | Komissio ei antanut sulautuma-asetuksen täytäntöönpanoasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaista väitetiedoksiantoa. Asetuksen 14 artiklan mukaista virallista suullista kuulemista ei järjestetty. |
| --- | --- |

8.

Komissio ei antanut sulautuma-asetuksen täytäntöönpanoasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaista väitetiedoksiantoa. Asetuksen 14 artiklan mukaista virallista suullista kuulemista ei järjestetty.

| 9. | Päätösluonnoksessa todetaan, että ehdotettu liiketoimi soveltuu sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, jos ilmoituksen tekijä noudattaa lopullisia sitoumuksia täysimääräisesti. Kyseiset sitoumukset on liitetty ehtoina ja velvoitteina päätösluonnokseen. |
| --- | --- |

9.

Päätösluonnoksessa todetaan, että ehdotettu liiketoimi soveltuu sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan, jos ilmoituksen tekijä noudattaa lopullisia sitoumuksia täysimääräisesti. Kyseiset sitoumukset on liitetty ehtoina ja velvoitteina päätösluonnokseen.

| 10. | Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Katson, että asia on näin. |
| --- | --- |

10.

Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Katson, että asia on näin.

| 11. | En ole saanut muita menettelyä koskevia pyyntöjä tai kanteluja menettelyn aikana. Katson kaiken kaikkiaan, että menettelylliset oikeudet ovat tosiasiallisesti toteutuneet tässä asiassa. |
| --- | --- |

11.

En ole saanut muita menettelyä koskevia pyyntöjä tai kanteluja menettelyn aikana. Katson kaiken kaikkiaan, että menettelylliset oikeudet ovat tosiasiallisesti toteutuneet tässä asiassa.

Bryssel 22. syyskuuta 2016.

Joos STRAGIER

---

(1)  Laadittu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29), jäljempänä ’päätös 2011/695/EU’, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1), jäljempänä ’sulautuma-asetus’.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1) (”sulautuma-asetuksen täytäntöönpanoasetus”).

3

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/68

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 4 päivänä lokakuuta 2016,

keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

(Asia M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport)

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 6325)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2018/C 113/07)

Komissio antoi 4. lokakuuta 2016 päätöksen sulautuma-asiassa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004
   (1)
  (sulautuma-asetus) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Päätöksen koko teksti, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, on saatavilla mahdollisesti väliaikaisena versiona englannin kielellä kilpailun pääosaston verkkosivuilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   OSAPUOLET

| 1. | Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (Wabtec) on yhdysvaltalainen kansainvälisesti toimiva yritys, joka valmistaa ja toimittaa rautatiekalustoa ja tarjoaa rautatiealan palveluja. Se on markkinajohtaja Amerikan mantereella. |
| --- | --- |

1.

Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (Wabtec) on yhdysvaltalainen kansainvälisesti toimiva yritys, joka valmistaa ja toimittaa rautatiekalustoa ja tarjoaa rautatiealan palveluja. Se on markkinajohtaja Amerikan mantereella.

| 2. | Faiveley Transport SA (Faiveley) on Ranskaan sijoittautunut yritys, joka valmistaa ja toimittaa integroituja järjestelmiä ja tarjoaa palveluja rautatiealalle. Sen toiminta keskittyy Euroopan markkinoihin. |
| --- | --- |

2.

Faiveley Transport SA (Faiveley) on Ranskaan sijoittautunut yritys, joka valmistaa ja toimittaa integroituja järjestelmiä ja tarjoaa palveluja rautatiealalle. Sen toiminta keskittyy Euroopan markkinoihin.

| 3. | Wabtecia kutsutaan jäljempänä ’ilmoituksen tekijäksi’, kun taas Wabtec ja Faiveley ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’. |
| --- | --- |

3.

Wabtecia kutsutaan jäljempänä ’ilmoituksen tekijäksi’, kun taas Wabtec ja Faiveley ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’.

II.   LIIKETOIMI

| 4. | Liiketoimessa Wabtec hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun välillisen yksinomaisen määräysvallan Faiveleyssa ostamalla osakkeita, jäljempänä ’liiketoimi’. |
| --- | --- |

4.

Liiketoimessa Wabtec hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun välillisen yksinomaisen määräysvallan Faiveleyssa ostamalla osakkeita, jäljempänä ’liiketoimi’.

III.   EU:N LAAJUINEN ULOTTUVUUS

| 5. | Osapuolten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt kokonaisliikevaihto on yli 2 500 miljoonaa euroa (2) (Wabtec 2 292 miljoonaa euroa; Faiveley 1 048 miljoonaa euroa). Yritysten yhteenlaskettu kokonaisliikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa ja niiden kunkin kokonaisliikevaihto on yli 25 miljoonaa euroa Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun kutakin maata tarkastellaan erikseen. Kunkin asianomaisen yrityksen unionin laajuinen liikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa (Wabtec [...] miljoonaa euroa; Faiveley [...] miljoonaa euroa), mutta ne eivät saa yli kahta kolmasosaa unionista kertyneestä kokonaisliikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. |
| --- | --- |

5.

Osapuolten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt kokonaisliikevaihto on yli 2 500 miljoonaa euroa (2) (Wabtec 2 292 miljoonaa euroa; Faiveley 1 048 miljoonaa euroa). Yritysten yhteenlaskettu kokonaisliikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa ja niiden kunkin kokonaisliikevaihto on yli 25 miljoonaa euroa Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, kun kutakin maata tarkastellaan erikseen. Kunkin asianomaisen yrityksen unionin laajuinen liikevaihto on yli 100 miljoonaa euroa (Wabtec [...] miljoonaa euroa; Faiveley [...] miljoonaa euroa), mutta ne eivät saa yli kahta kolmasosaa unionista kertyneestä kokonaisliikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta.

| 6. | Tämän vuoksi keskittymällä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukainen unionin laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

6.

Tämän vuoksi keskittymällä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 3 kohdan mukainen unionin laajuinen ulottuvuus.

IV.   MENETTELY

| 7. | Komissio vastaanotti 4. huhtikuuta 2016 asiaa koskevan ilmoituksen. |
| --- | --- |

7.

Komissio vastaanotti 4. huhtikuuta 2016 asiaa koskevan ilmoituksen.

| 8. | Komissio antoi 12. toukokuuta 2016 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla päätöksen, jolla se käynnisti menettelyn. |
| --- | --- |

8.

Komissio antoi 12. toukokuuta 2016 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla päätöksen, jolla se käynnisti menettelyn.

| 9. | Komissio antoi 17. kesäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa se ilmoituksen tekijän suostumuksella jatkoi lopullisen päätöksen tekemiselle asetettua määräaikaa 20 päivällä. |
| --- | --- |

9.

Komissio antoi 17. kesäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisen päätöksen, jossa se ilmoituksen tekijän suostumuksella jatkoi lopullisen päätöksen tekemiselle asetettua määräaikaa 20 päivällä.

| 10. | Lopullisen päätöksen tekemiselle asetetun määräajan kuluminen keskeytettiin 8. heinäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja sulautuma-asetuksen täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (3) 9 artiklan mukaisesti. Keskeytys päättyi 13. heinäkuuta 2016. |
| --- | --- |

10.

Lopullisen päätöksen tekemiselle asetetun määräajan kuluminen keskeytettiin 8. heinäkuuta 2016 sulautuma-asetuksen 10 artiklan 4 kohdan ja sulautuma-asetuksen täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (3) 9 artiklan mukaisesti. Keskeytys päättyi 13. heinäkuuta 2016.

| 11. | Ilmoituksen tekijä toimitti 25. heinäkuuta 2016 komissiolle sitoumuksia, jäljempänä ’ensimmäiset sitoumukset’. |
| --- | --- |

11.

Ilmoituksen tekijä toimitti 25. heinäkuuta 2016 komissiolle sitoumuksia, jäljempänä ’ensimmäiset sitoumukset’.

| 12. | Komissio käynnisti 25. heinäkuuta 2016 markkinatestin sen arvioimiseksi, voidaanko ensimmäisillä sitoumuksilla poistaa komission havaitsemat kilpailuongelmat. |
| --- | --- |

12.

Komissio käynnisti 25. heinäkuuta 2016 markkinatestin sen arvioimiseksi, voidaanko ensimmäisillä sitoumuksilla poistaa komission havaitsemat kilpailuongelmat.

| 13. | Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2016 komissiolle tarkistettuja sitoumuksia, jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’. |
| --- | --- |

13.

Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2016 komissiolle tarkistettuja sitoumuksia, jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’.

V.   MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT
   (4)

a.   Alkuperäisen laitteen markkinat ja riippumattomat jälkimarkkinat

| 14. | Junateollisuudessa kauppaa käydään yleensä kahdella tasolla: i) myynti alkuperäisille laitevalmistajille, mukaan lukien sekä liikkuvan kaluston valmistajat että alajärjestelmien valmistajat, ja ii) myynti riippumattomilla jälkimarkkinoilla rautatieliikenteen harjoittajille. |
| --- | --- |

14.

Junateollisuudessa kauppaa käydään yleensä kahdella tasolla: i) myynti alkuperäisille laitevalmistajille, mukaan lukien sekä liikkuvan kaluston valmistajat että alajärjestelmien valmistajat, ja ii) myynti riippumattomilla jälkimarkkinoilla rautatieliikenteen harjoittajille.

| 15. | Komissio totesi eräässä aiemmassa tapauksessa (5) tehtyjen havaintojen mukaisesti, että koska riippumattomat jälkimarkkinat seuraavat ja heijastavat pitkälti tilannetta alkuperäisen laitteen markkinoilla, riittää, että junajärjestelmien ja alajärjestelmien markkinoita arvioidaan alkuperäisen laitteen markkinoiden tasolla. Kun on kyse osista, jotka on korvattava säännöllisesti junan elinkaaren aikana (esimerkiksi kitkamateriaalit ja jarrulevyt), komissio on kuitenkin arvioinut riippumattomien jälkimarkkinoiden tason erikseen. |
| --- | --- |

15.

Komissio totesi eräässä aiemmassa tapauksessa (5) tehtyjen havaintojen mukaisesti, että koska riippumattomat jälkimarkkinat seuraavat ja heijastavat pitkälti tilannetta alkuperäisen laitteen markkinoilla, riittää, että junajärjestelmien ja alajärjestelmien markkinoita arvioidaan alkuperäisen laitteen markkinoiden tasolla. Kun on kyse osista, jotka on korvattava säännöllisesti junan elinkaaren aikana (esimerkiksi kitkamateriaalit ja jarrulevyt), komissio on kuitenkin arvioinut riippumattomien jälkimarkkinoiden tason erikseen.

b.   Paineilmatoimiset kitkajarrujärjestelmät ja niiden alajärjestelmät

| 16. | Junan kulun hidastamiseksi tai pysäyttämiseksi on useita erilaisia teknisiä ratkaisuja, kuten kitkajarrut, magneettiset jarrut ja dynaamiset jarrut. Ainoastaan kitkajarruilla on merkitystä nyt käsiteltävän liiketoimen arvioinnissa. |
| --- | --- |

16.

Junan kulun hidastamiseksi tai pysäyttämiseksi on useita erilaisia teknisiä ratkaisuja, kuten kitkajarrut, magneettiset jarrut ja dynaamiset jarrut. Ainoastaan kitkajarruilla on merkitystä nyt käsiteltävän liiketoimen arvioinnissa.

| 17. | Komissio totesi eräässä aiemmassa tapauksessa (6) tehtyjen havaintojen mukaisesti, että raidekaluston täydellisten kitkajarrujärjestelmien valmistus ja tarjonta muodostavat erilliset markkinat (verrattuna muuntyyppisiin jarruihin) ja että paineilmatoimiset ja hydrauliset järjestelmät voidaan erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

17.

Komissio totesi eräässä aiemmassa tapauksessa (6) tehtyjen havaintojen mukaisesti, että raidekaluston täydellisten kitkajarrujärjestelmien valmistus ja tarjonta muodostavat erilliset markkinat (verrattuna muuntyyppisiin jarruihin) ja että paineilmatoimiset ja hydrauliset järjestelmät voidaan erottaa toisistaan.

| 18. | Komissio totesi myös, että täydellisten kitkajarrujärjestelmien markkinat voidaan jakaa ainakin sähköisesti ohjattuihin, jäljempänä ’sähköiset paineilmatoimiset järjestelmät’, ja muuten kuin sähköisesti ohjattuihin järjestelmiin ja ettei voida sulkea pois sitä, että markkinat voitaisiin jakaa edelleen liikkuvan kaluston tyypin mukaan (esimerkiksi suurnopeus-, alue- ja metrojunat). Komissio ei kuitenkaan tehnyt päätelmää tästä kysymyksestä, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa. |
| --- | --- |

18.

Komissio totesi myös, että täydellisten kitkajarrujärjestelmien markkinat voidaan jakaa ainakin sähköisesti ohjattuihin, jäljempänä ’sähköiset paineilmatoimiset järjestelmät’, ja muuten kuin sähköisesti ohjattuihin järjestelmiin ja ettei voida sulkea pois sitä, että markkinat voitaisiin jakaa edelleen liikkuvan kaluston tyypin mukaan (esimerkiksi suurnopeus-, alue- ja metrojunat). Komissio ei kuitenkaan tehnyt päätelmää tästä kysymyksestä, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa.

| 19. | Lisäksi komissio totesi, että paineilmatoimisille kitkajarrujärjestelmien alajärjestelmille on erilliset markkinat: i) telijarrut, ii) jarrujen ohjauslaitteet ja iii) paineilmayksiköt. Komissio totesi myös, että sähköisiin ja muihin kuin sähköisiin jarrujen ohjauslaitteisiin pätisivät samat päätelmät kuin täydellisiin paineilmatoimisiin kitkajarrujärjestelmiin. Telijarrujen osalta on todennäköistä, että levyjarrut (7) ja tönkkäjarrut (8) muodostavat erilliset markkinat. Komissio ei kuitenkaan määritellyt tuotemarkkinoita tarkasti, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa. |
| --- | --- |

19.

Lisäksi komissio totesi, että paineilmatoimisille kitkajarrujärjestelmien alajärjestelmille on erilliset markkinat: i) telijarrut, ii) jarrujen ohjauslaitteet ja iii) paineilmayksiköt. Komissio totesi myös, että sähköisiin ja muihin kuin sähköisiin jarrujen ohjauslaitteisiin pätisivät samat päätelmät kuin täydellisiin paineilmatoimisiin kitkajarrujärjestelmiin. Telijarrujen osalta on todennäköistä, että levyjarrut (7) ja tönkkäjarrut (8) muodostavat erilliset markkinat. Komissio ei kuitenkaan määritellyt tuotemarkkinoita tarkasti, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa.

c.   Virroittimet ja liukuhiilet

| 20. | Virroitinta käytetään sähkövirran siirtämiseen ilmajohdoista (ajolangoista) raideliikennevälineeseen (9). Virroittimen kelkan päälle asennetaan liukuhiili yhteyden saamiseksi ajolankaan. |
| --- | --- |

20.

Virroitinta käytetään sähkövirran siirtämiseen ilmajohdoista (ajolangoista) raideliikennevälineeseen (9). Virroittimen kelkan päälle asennetaan liukuhiili yhteyden saamiseksi ajolankaan.

| 21. | Komissio katsoi, että merkitykselliset markkinat olisivat joko kaikentyyppisen liikkuvan kaluston virroittimien valmistuksen ja tarjonnan markkinat tai että markkinat olisi jaettava kyseisen liikkuvan kaluston tyypin mukaan. Markkinatutkimuksessa ilmeni merkkejä siitä, että erityisesti suurnopeusjunien virroittimet voivat muodostaa erilliset markkinat (verrattuna esimerkiksi pääradan liikenteessä ja seutuliikenteessä käytettäviin sähkökäyttöisellä voimalaitteella varustettuihin junayksiköihin (EMUt)). Komissio ei kuitenkaan tehnyt päätelmää tästä kysymyksestä, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa. |
| --- | --- |

21.

Komissio katsoi, että merkitykselliset markkinat olisivat joko kaikentyyppisen liikkuvan kaluston virroittimien valmistuksen ja tarjonnan markkinat tai että markkinat olisi jaettava kyseisen liikkuvan kaluston tyypin mukaan. Markkinatutkimuksessa ilmeni merkkejä siitä, että erityisesti suurnopeusjunien virroittimet voivat muodostaa erilliset markkinat (verrattuna esimerkiksi pääradan liikenteessä ja seutuliikenteessä käytettäviin sähkökäyttöisellä voimalaitteella varustettuihin junayksiköihin (EMUt)). Komissio ei kuitenkaan tehnyt päätelmää tästä kysymyksestä, koska kilpailuvaikutusten arvioinnin tulos pysyi samana kaikissa vaihtoehdoissa.

| 22. | Lisäksi komissio totesi, että liukuhiilille on erilliset markkinat. |
| --- | --- |

22.

Lisäksi komissio totesi, että liukuhiilille on erilliset markkinat.

d.   Kitkamateriaalit

| 23. | Kitkajarrujärjestelmillä vähennetään junan nopeutta tai pysäytetään juna muuntamalla liike-energia lämmöksi. Kitkamateriaalit ovat olennainen osa jarrujärjestelmää, joka tuottaa tarvitun kitkan energiamuodon muuntamiseksi silloin, kun kitkamateriaalia painetaan jarrulevyä tai pyörän kulkupintaa vasten. |
| --- | --- |

23.

Kitkajarrujärjestelmillä vähennetään junan nopeutta tai pysäytetään juna muuntamalla liike-energia lämmöksi. Kitkamateriaalit ovat olennainen osa jarrujärjestelmää, joka tuottaa tarvitun kitkan energiamuodon muuntamiseksi silloin, kun kitkamateriaalia painetaan jarrulevyä tai pyörän kulkupintaa vasten.

| 24. | Junasovelluksiin tarkoitettuja kitkamateriaaleja valmistetaan pääasiassa kahdessa eri koostumuksessa, eli ne ovat joko orgaanisia tai sintrattuja (10). Niitä on pääasiassa kahdentyyppisiä: levyjarrujen jarrupalat (jotka painetaan jarrulevyä vasten) ja tönkkäjarrujen jarrutönkät/jarruanturat (jotka painetaan suoraan pyörän kulkupintaan). |
| --- | --- |

24.

Junasovelluksiin tarkoitettuja kitkamateriaaleja valmistetaan pääasiassa kahdessa eri koostumuksessa, eli ne ovat joko orgaanisia tai sintrattuja (10). Niitä on pääasiassa kahdentyyppisiä: levyjarrujen jarrupalat (jotka painetaan jarrulevyä vasten) ja tönkkäjarrujen jarrutönkät/jarruanturat (jotka painetaan suoraan pyörän kulkupintaan).

| 25. | Komissio totesi, että seuraavilla tuotteilla on erilliset tuotemarkkinat: i) orgaaniset jarrupalat, ii) sintratut jarrupalat, iii) orgaaniset jarruanturat ja iv) sintratut jarruanturat. Kukin näistä markkinoista olisi myös jaettava myyntiin alkuperäisen laitteen markkinoilla ja myyntiin riippumattomilla jälkimarkkinoilla. Komissio jätti avoimeksi kysymyksen siitä, olisiko sintrattujen jarrupalojen markkinat jaettava edelleen jäykkien ja joustavien jarrupalojen markkinoihin sekä jarrukiekkojen ja jarrupalojen markkinoihin. |
| --- | --- |

25.

Komissio totesi, että seuraavilla tuotteilla on erilliset tuotemarkkinat: i) orgaaniset jarrupalat, ii) sintratut jarrupalat, iii) orgaaniset jarruanturat ja iv) sintratut jarruanturat. Kukin näistä markkinoista olisi myös jaettava myyntiin alkuperäisen laitteen markkinoilla ja myyntiin riippumattomilla jälkimarkkinoilla. Komissio jätti avoimeksi kysymyksen siitä, olisiko sintrattujen jarrupalojen markkinat jaettava edelleen jäykkien ja joustavien jarrupalojen markkinoihin sekä jarrukiekkojen ja jarrupalojen markkinoihin.

e.   Jarrulevyt

| 26. | Jarrulevyt ovat mekaanisen telijarrun osia. Jarrupaloja painetaan jarrulevyihin, mikä aiheuttaa liike-energian muuntumisen lämmöksi. Näin voidaan hidastaa junan kulkua tai pysäyttää se. |
| --- | --- |

26.

Jarrulevyt ovat mekaanisen telijarrun osia. Jarrupaloja painetaan jarrulevyihin, mikä aiheuttaa liike-energian muuntumisen lämmöksi. Näin voidaan hidastaa junan kulkua tai pysäyttää se.

| 27. | Komissio katsoi, että jarrulevyt muodostavat erilliset markkinat. Markkinat olisi jaettava myös myyntiin alkuperäisen laitteen markkinoilla ja myyntiin riippumattomilla jälkimarkkinoilla. |
| --- | --- |

27.

Komissio katsoi, että jarrulevyt muodostavat erilliset markkinat. Markkinat olisi jaettava myös myyntiin alkuperäisen laitteen markkinoilla ja myyntiin riippumattomilla jälkimarkkinoilla.

VI.   MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT

| 28. | Komissio katsoi, että kaikkien liiketoimen kohteena olevien tuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset. |
| --- | --- |

28.

Komissio katsoi, että kaikkien liiketoimen kohteena olevien tuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset.

VII.   ARVIOINTI

a.   Tehokkaan kilpailun olennainen estyminen

| 29. | Komissio on tullut siihen tulokseen, että liiketoimi estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti seuraavilla markkinoilla:






  i) | sintrattujen jarrupalojen riippumattomat jälkimarkkinat |
| --- | --- | --- |

29.

Komissio on tullut siihen tulokseen, että liiketoimi estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti seuraavilla markkinoilla:

i)

sintrattujen jarrupalojen riippumattomat jälkimarkkinat

| ii) | sintrattujen jarruanturoiden riippumattomat jälkimarkkinat |
| --- | --- |

ii)

sintrattujen jarruanturoiden riippumattomat jälkimarkkinat

| 30. | Liiketoimi estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti kyseisillä markkinoilla pääasiassa seuraavista syistä. |
| --- | --- |

30.

Liiketoimi estäisi tehokasta kilpailua olennaisesti kyseisillä markkinoilla pääasiassa seuraavista syistä.

| 31. | Ensinnäkin osapuolten yhdistetty markkinaosuus olisi suuri: (60–70) prosenttia sintratuissa jarrupaloissa, lisäystä (10–20) prosenttiyksikköä, ja (90–100) prosenttia jarruanturoissa, lisäystä (0–5) prosenttiyksikköä. Jäljelle jäisi vain muutama kilpailija – käytännössä ainoastaan Federal Mogul ja Knorr-Bremse – ja ne olisivat huomattavasti pienempiä. Lisäksi osa Knorr-Bremsen myynnistä muodostuu Wabtecin Knorr-Bremselle myymistä sintratuista materiaaleista. |
| --- | --- |

31.

Ensinnäkin osapuolten yhdistetty markkinaosuus olisi suuri: (60–70) prosenttia sintratuissa jarrupaloissa, lisäystä (10–20) prosenttiyksikköä, ja (90–100) prosenttia jarruanturoissa, lisäystä (0–5) prosenttiyksikköä. Jäljelle jäisi vain muutama kilpailija – käytännössä ainoastaan Federal Mogul ja Knorr-Bremse – ja ne olisivat huomattavasti pienempiä. Lisäksi osa Knorr-Bremsen myynnistä muodostuu Wabtecin Knorr-Bremselle myymistä sintratuista materiaaleista.

| 32. | Toiseksi osapuolet ovat läheisiä kilpailijoita. Ne ovat usein hyväksyttyjä toimittajia saman liikkuvan kaluston osalta, ja ne kilpailevat kiivaasti suurista hankkeista. Esimerkiksi äskettäin osapuolet tekivät lukuisia kertoja jatkuvasti alenevia hintatarjouksia toisiaan vastaan Ranskan rautatieliikenteen harjoittajan SNCF:n järjestämässä tarjouskilpailussa, joka koski sintrattujen jarrupalojen toimittamista sen suurnopeusjunia varten. |
| --- | --- |

32.

Toiseksi osapuolet ovat läheisiä kilpailijoita. Ne ovat usein hyväksyttyjä toimittajia saman liikkuvan kaluston osalta, ja ne kilpailevat kiivaasti suurista hankkeista. Esimerkiksi äskettäin osapuolet tekivät lukuisia kertoja jatkuvasti alenevia hintatarjouksia toisiaan vastaan Ranskan rautatieliikenteen harjoittajan SNCF:n järjestämässä tarjouskilpailussa, joka koski sintrattujen jarrupalojen toimittamista sen suurnopeusjunia varten.

| 33. | Kolmanneksi orgaanisten kitkamateriaalien toimittajat eivät merkittävästi aiheuta kilpailupainetta sintrattujen materiaalien toimittajille. Vaihtaminen sintratusta kitkamateriaalista orgaaniseen ja päinvastoin on harvinaista ja teknisesti hankalaa. |
| --- | --- |

33.

Kolmanneksi orgaanisten kitkamateriaalien toimittajat eivät merkittävästi aiheuta kilpailupainetta sintrattujen materiaalien toimittajille. Vaihtaminen sintratusta kitkamateriaalista orgaaniseen ja päinvastoin on harvinaista ja teknisesti hankalaa.

| 34. | Neljänneksi markkinoille tulon esteet ovat suuria. Sintrattujen kitkamateriaalien kehittäminen edellyttää huomattavia investointeja, ja koska tuotteet ovat junan keskeisiä turvallisuustekijöitä, niihin sovelletaan tiukkoja sääntelyvaatimuksia. Uusien kilpailijoiden tulo markkinoille liiketoimen toteuttamisen jälkeen vaikuttaa epätodennäköiseltä. |
| --- | --- |

34.

Neljänneksi markkinoille tulon esteet ovat suuria. Sintrattujen kitkamateriaalien kehittäminen edellyttää huomattavia investointeja, ja koska tuotteet ovat junan keskeisiä turvallisuustekijöitä, niihin sovelletaan tiukkoja sääntelyvaatimuksia. Uusien kilpailijoiden tulo markkinoille liiketoimen toteuttamisen jälkeen vaikuttaa epätodennäköiseltä.

| 35. | Viidenneksi useat markkinatoimijat, mukaan lukien rautatieyhtiöt, liikkuvan kaluston valmistajat, kitkamateriaalia valmistavat kilpailijat ja eräs jarrujärjestelmiä valmistava kilpailija, ilmaisivat huolensa liiketoimesta. Ne väittivät, että liiketoimi johtaisi kilpailun vähentymiseen ja korkeampiin hintoihin näillä markkinoilla. |
| --- | --- |

35.

Viidenneksi useat markkinatoimijat, mukaan lukien rautatieyhtiöt, liikkuvan kaluston valmistajat, kitkamateriaalia valmistavat kilpailijat ja eräs jarrujärjestelmiä valmistava kilpailija, ilmaisivat huolensa liiketoimesta. Ne väittivät, että liiketoimi johtaisi kilpailun vähentymiseen ja korkeampiin hintoihin näillä markkinoilla.

b.   Tehokas kilpailu ei estyisi olennaisesti

Täydelliset kitkajarrujärjestelmät

| 36. | Osapuolten toiminnoissa on päällekkäisyyksiä täydellisten kitkajarrujärjestelmien osalta ainoastaan, jos arvioidaan tavaraliikenteen vaunujen / (muiden kuin sähköisten) paineilmatoimisten kitkajärjestelmien mahdollista segmenttiä. Yhteenlaskettu markkinaosuus on kuitenkin alle 20 prosenttia, joten kyseessä olevat markkinat eivät kuulu liiketoimen vaikutusalaan. |
| --- | --- |

36.

Osapuolten toiminnoissa on päällekkäisyyksiä täydellisten kitkajarrujärjestelmien osalta ainoastaan, jos arvioidaan tavaraliikenteen vaunujen / (muiden kuin sähköisten) paineilmatoimisten kitkajärjestelmien mahdollista segmenttiä. Yhteenlaskettu markkinaosuus on kuitenkin alle 20 prosenttia, joten kyseessä olevat markkinat eivät kuulu liiketoimen vaikutusalaan.

| 37. | Henkilöliikenteen sovellusten osalta kysyntä ETA-alueella kohdistuu sähköisiin paineilmatoimisiin jarrujärjestelmiin, joista on tullut tosiasiallinen standardi kaikissa uusissa henkilöliikenteen liikkuvan kaluston hankkeissa. Osapuolten toiminnot eivät mene päällekkäin näiden jarrujärjestelmien osalta ETA-alueella, sillä Wabtecilla ei ole sellaisia sähköisiä jarrujen ohjauslaitteita, joita ETA-alueella vaaditaan, eikä se näin ollen voi tarjota niitä (11). |
| --- | --- |

37.

Henkilöliikenteen sovellusten osalta kysyntä ETA-alueella kohdistuu sähköisiin paineilmatoimisiin jarrujärjestelmiin, joista on tullut tosiasiallinen standardi kaikissa uusissa henkilöliikenteen liikkuvan kaluston hankkeissa. Osapuolten toiminnot eivät mene päällekkäin näiden jarrujärjestelmien osalta ETA-alueella, sillä Wabtecilla ei ole sellaisia sähköisiä jarrujen ohjauslaitteita, joita ETA-alueella vaaditaan, eikä se näin ollen voi tarjota niitä (11).

| 38. | Ensimmäisen vaiheen tutkimuksen jälkeen komissio oli kuitenkin huolissaan siitä, että Wabtec olisi mahdollisesti voinut tulla täydellisten (sähköisten) paineilmatoimisten kitkajarrujärjestelmien markkinoille, joilla Knorr-Bremse on tällä hetkellä selvä markkinajohtaja (sillä on vähintään (70–80) prosenttia markkinoista) ja Faiveley on ainoa kilpailija. Wabtec oli kehittänyt kaksi sähköistä jarrujen ohjauslaitetta, [...] ja [...], ja oli olemassa näyttöä siitä, että Wabtec aikoi tuoda ne ETA-alueen markkinoille. Toisen vaiheen tutkimuksen jälkeen komissio totesi kuitenkin, että sen huolenaiheet eivät olleet täysin perusteltuja ja että tehokkaan kilpailun olennaista estymistä ei voitu näyttää toteen oikeudellisesti riittävällä tavalla. Tämä johtui lähinnä seuraavista syistä. |
| --- | --- |

38.

Ensimmäisen vaiheen tutkimuksen jälkeen komissio oli kuitenkin huolissaan siitä, että Wabtec olisi mahdollisesti voinut tulla täydellisten (sähköisten) paineilmatoimisten kitkajarrujärjestelmien markkinoille, joilla Knorr-Bremse on tällä hetkellä selvä markkinajohtaja (sillä on vähintään (70–80) prosenttia markkinoista) ja Faiveley on ainoa kilpailija. Wabtec oli kehittänyt kaksi sähköistä jarrujen ohjauslaitetta, [...] ja [...], ja oli olemassa näyttöä siitä, että Wabtec aikoi tuoda ne ETA-alueen markkinoille. Toisen vaiheen tutkimuksen jälkeen komissio totesi kuitenkin, että sen huolenaiheet eivät olleet täysin perusteltuja ja että tehokkaan kilpailun olennaista estymistä ei voitu näyttää toteen oikeudellisesti riittävällä tavalla. Tämä johtui lähinnä seuraavista syistä.

| 39. | Ensinnäkin Wabtecin [...] tuote ei teknisistä ja kaupallisista syistä soveltuisi ETA-alueelle. Tuote oli kehitetty Yhdysvaltojen johtamassa hankkeessa ottamatta huomioon ETA-markkinoiden teknisiä vaatimuksia, ja se oli myös liian [...] kilpailijoiden tuotteisiin verrattuna. Lisäksi Wabtecin sisäisistä asiakirjoista kävi ilmi, ettei yrityksen sisällä uskottu tuotteeseen. |
| --- | --- |

39.

Ensinnäkin Wabtecin [...] tuote ei teknisistä ja kaupallisista syistä soveltuisi ETA-alueelle. Tuote oli kehitetty Yhdysvaltojen johtamassa hankkeessa ottamatta huomioon ETA-markkinoiden teknisiä vaatimuksia, ja se oli myös liian [...] kilpailijoiden tuotteisiin verrattuna. Lisäksi Wabtecin sisäisistä asiakirjoista kävi ilmi, ettei yrityksen sisällä uskottu tuotteeseen.

| 40. | Toiseksi, vaikka [...] olisi todennäköisesti teknisesti ja kaupallisesti enemmän kilpailijoiden ETA-alueella nykyisin myymien tuotteiden tasolla, se on vielä kehityksensä alkuvaiheessa ja edellyttää huomattavaa jatkosuunnittelua ollakseen valmis. |
| --- | --- |

40.

Toiseksi, vaikka [...] olisi todennäköisesti teknisesti ja kaupallisesti enemmän kilpailijoiden ETA-alueella nykyisin myymien tuotteiden tasolla, se on vielä kehityksensä alkuvaiheessa ja edellyttää huomattavaa jatkosuunnittelua ollakseen valmis.

| 41. | Kolmanneksi – toisin kuin komissio päätteli ensimmäisessä vaiheessa – tekninen innovointi markkinoilla on dynaamista eikä vain asteittaista. Toisen vaiheen tutkimuksen kuluessa Faiveley ilmoitti komissiolle aikovansa tuoda uuden jarrujen ohjauslaitetuotteen markkinoille vuonna 2016. Tuote on teknisesti ja kaupallisesti huomattavasti edistyneempi kuin Faiveleyn nykyiset tuotteet. Komissio totesi, että tällainen kehitys vaikeuttaisi Wabtecin tuloa markkinoille entisestään, koska sen lisäksi, että sen olisi saavutettava markkinoiden nykyinen taso, sen olisi myös vastattava nykyisten kilpailijoiden uuteen kehitykseen. Osoittautui, että esimerkiksi [...] olisi todennäköisesti vanhentunut ja se pitäisi suunnitella suurelta osin uudelleen, minkä vuoksi sen tulo markkinoille olisi epävarmaa ja joka tapauksessa tapahtuisi odotettua myöhemmin. |
| --- | --- |

41.

Kolmanneksi – toisin kuin komissio päätteli ensimmäisessä vaiheessa – tekninen innovointi markkinoilla on dynaamista eikä vain asteittaista. Toisen vaiheen tutkimuksen kuluessa Faiveley ilmoitti komissiolle aikovansa tuoda uuden jarrujen ohjauslaitetuotteen markkinoille vuonna 2016. Tuote on teknisesti ja kaupallisesti huomattavasti edistyneempi kuin Faiveleyn nykyiset tuotteet. Komissio totesi, että tällainen kehitys vaikeuttaisi Wabtecin tuloa markkinoille entisestään, koska sen lisäksi, että sen olisi saavutettava markkinoiden nykyinen taso, sen olisi myös vastattava nykyisten kilpailijoiden uuteen kehitykseen. Osoittautui, että esimerkiksi [...] olisi todennäköisesti vanhentunut ja se pitäisi suunnitella suurelta osin uudelleen, minkä vuoksi sen tulo markkinoille olisi epävarmaa ja joka tapauksessa tapahtuisi odotettua myöhemmin.

| 42. | Neljänneksi alajärjestelmien toimittajat aiheuttavat kilpailupainetta. Vaikka nämä toimittajat eivät voi tarjota täydellisiä kitkajarrujärjestelmiä, monet liikkuvan kaluston valmistajat kykenevät sisällyttämään alajärjestelmiä täydellisiin kitkajarrujärjestelmiin, ja ne ovatkin aikaisemmin käyttäneet tätä valmiutta neuvottelukeinona. |
| --- | --- |

42.

Neljänneksi alajärjestelmien toimittajat aiheuttavat kilpailupainetta. Vaikka nämä toimittajat eivät voi tarjota täydellisiä kitkajarrujärjestelmiä, monet liikkuvan kaluston valmistajat kykenevät sisällyttämään alajärjestelmiä täydellisiin kitkajarrujärjestelmiin, ja ne ovatkin aikaisemmin käyttäneet tätä valmiutta neuvottelukeinona.

| 43. | Viidenneksi, vaikka jotkin markkinatoimijat toivat esille joitain täydellisiin kitkajarrujärjestelmiin liittyviä huolenaiheita, toiset puolestaan katsoivat, että liiketoimella saattaisi olla myönteisiä seurauksia, sillä Faiveley voisi kilpailla voimakkaammin selvän markkinajohtajan Knorr-Bremsen kanssa. |
| --- | --- |

43.

Viidenneksi, vaikka jotkin markkinatoimijat toivat esille joitain täydellisiin kitkajarrujärjestelmiin liittyviä huolenaiheita, toiset puolestaan katsoivat, että liiketoimella saattaisi olla myönteisiä seurauksia, sillä Faiveley voisi kilpailla voimakkaammin selvän markkinajohtajan Knorr-Bremsen kanssa.

Kitkajarrujen alajärjestelmät

| 44. | Komissio katsoi, että liiketoimi ei aiheuttaisi kilpailuongelmia, jotka liittyvät kitkajarrujen alajärjestelmiin. |
| --- | --- |

44.

Komissio katsoi, että liiketoimi ei aiheuttaisi kilpailuongelmia, jotka liittyvät kitkajarrujen alajärjestelmiin.

| 45. | Mekaanisten telijarrujen osalta osapuolten toiminnot ovat päällekkäisiä levyjarrujen toimituksissa, joissa niiden yhdistetty markkinaosuus on noin (30–40) prosenttia. Muut tärkeimmät kilpailijat, Knorr-Bremse ja Dako, ovat edelleen vahvoja toimijoita. Enemmistö liikkuvan kaluston valmistajista katsoi myös, että niillä olisi riittävästi vaihtoehtoja liiketoimen jälkeenkin. |
| --- | --- |

45.

Mekaanisten telijarrujen osalta osapuolten toiminnot ovat päällekkäisiä levyjarrujen toimituksissa, joissa niiden yhdistetty markkinaosuus on noin (30–40) prosenttia. Muut tärkeimmät kilpailijat, Knorr-Bremse ja Dako, ovat edelleen vahvoja toimijoita. Enemmistö liikkuvan kaluston valmistajista katsoi myös, että niillä olisi riittävästi vaihtoehtoja liiketoimen jälkeenkin.

| 46. | Jarrujen ohjausjärjestelmien osalta komissio totesi, että niihin pätevät samat päätelmät kuin täydellisiin (sähköisiin) paineilmatoimisiin kitkajarrujärjestelmiin. |
| --- | --- |

46.

Jarrujen ohjausjärjestelmien osalta komissio totesi, että niihin pätevät samat päätelmät kuin täydellisiin (sähköisiin) paineilmatoimisiin kitkajarrujärjestelmiin.

| 47. | Paineilmajärjestelmissä osapuolilla ei ole päällekkäistä toimintaa ETA-alueella, sillä Wabtec ei tällä hetkellä tarjoa tällaisia järjestelmiä. Komissio ei myöskään havainnut näyttöä siitä, että Wabtec mahdollisesti tulisi näille markkinoille. |
| --- | --- |

47.

Paineilmajärjestelmissä osapuolilla ei ole päällekkäistä toimintaa ETA-alueella, sillä Wabtec ei tällä hetkellä tarjoa tällaisia järjestelmiä. Komissio ei myöskään havainnut näyttöä siitä, että Wabtec mahdollisesti tulisi näille markkinoille.

Virroittimet ja liukuhiilet

| 48. | Virroittimissa osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on (30–40) prosenttia, jos tarkastellaan kaikkia liikkuvan kaluston tyyppejä yhdessä. Joissain potentiaalisissa alasegmenteissä markkinaosuus olisi suurempi, esimerkiksi suurnopeusjunissa (40–50) prosenttia ja vetureissa (60–70) prosenttia. Tästä huolimatta komissio katsoi lähinnä seuraavista syistä, ettei liiketoimi aiheuta virroittimia koskevia kilpailuongelmia. |
| --- | --- |

48.

Virroittimissa osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on (30–40) prosenttia, jos tarkastellaan kaikkia liikkuvan kaluston tyyppejä yhdessä. Joissain potentiaalisissa alasegmenteissä markkinaosuus olisi suurempi, esimerkiksi suurnopeusjunissa (40–50) prosenttia ja vetureissa (60–70) prosenttia. Tästä huolimatta komissio katsoi lähinnä seuraavista syistä, ettei liiketoimi aiheuta virroittimia koskevia kilpailuongelmia.

| 49. | Komissio totesi ensinnäkin, että markkinaosuudet eivät yksinään anna täydellistä kuvaa markkinatoimijoiden asemasta. Tämä johtuu esimerkiksi tarjousten vähäisestä määrästä vuodessa (erityisesti suurnopeusjunien kohdalla) ja siitä aiheutuvasta markkinaosuuksien vaihtelusta. Lisäksi myyntimäärä ja näin ollen markkinaosuudet eivät niinkään riipu virroittimen valmistajasta vaan sen juna-alustan menestymisestä (standardoidut junat, esimerkiksi veturit, myydään sarjoissa), johon virroittimet on asennettu. |
| --- | --- |

49.

Komissio totesi ensinnäkin, että markkinaosuudet eivät yksinään anna täydellistä kuvaa markkinatoimijoiden asemasta. Tämä johtuu esimerkiksi tarjousten vähäisestä määrästä vuodessa (erityisesti suurnopeusjunien kohdalla) ja siitä aiheutuvasta markkinaosuuksien vaihtelusta. Lisäksi myyntimäärä ja näin ollen markkinaosuudet eivät niinkään riipu virroittimen valmistajasta vaan sen juna-alustan menestymisestä (standardoidut junat, esimerkiksi veturit, myydään sarjoissa), johon virroittimet on asennettu.

| 50. | Toiseksi osapuolet eivät näytä olevan kovinkaan läheisiä kilpailijoita, eivätkä ne useimmiten osallistu samoihin tarjouskilpailuihin. Niillä näyttää olevan vahva asema liikkuvan kaluston eri tyyppien virroittimissa, sillä Faiveley keskittyy suurnopeusjuniin kun taas Wabtec on vahvempi esimerkiksi päärataverkon junissa. |
| --- | --- |

50.

Toiseksi osapuolet eivät näytä olevan kovinkaan läheisiä kilpailijoita, eivätkä ne useimmiten osallistu samoihin tarjouskilpailuihin. Niillä näyttää olevan vahva asema liikkuvan kaluston eri tyyppien virroittimissa, sillä Faiveley keskittyy suurnopeusjuniin kun taas Wabtec on vahvempi esimerkiksi päärataverkon junissa.

| 51. | Kolmanneksi markkinoille jää useita kilpailijoita (kuten Schunk, Contact, Richard, EC Engineering ja Sécheron). Myös pienemmät kilpailijat näyttävät motivoituneilta ja pystyvät kehittämään tuotteitaan edelleen ja siten vahvistamaan osuuttaan eri potentiaalisilla markkinasegmenteillä. |
| --- | --- |

51.

Kolmanneksi markkinoille jää useita kilpailijoita (kuten Schunk, Contact, Richard, EC Engineering ja Sécheron). Myös pienemmät kilpailijat näyttävät motivoituneilta ja pystyvät kehittämään tuotteitaan edelleen ja siten vahvistamaan osuuttaan eri potentiaalisilla markkinasegmenteillä.

| 52. | Neljänneksi liikkuvan kaluston valmistajilla näyttää olevan merkittävä rooli virroittimissa. Ne ovat aikaisemmin tehneet yhteistyötä virroittimien toimittajien kanssa kehittääkseen virroittimia uusiin juniin, ja monet niistä ilmoittivat, että ne voisivat tarvittaessa aloittaa oman tuotannon tai tukea virroittimien toimittajia. Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että liikkuvan kaluston valmistajilla on ostovoimaa. |
| --- | --- |

52.

Neljänneksi liikkuvan kaluston valmistajilla näyttää olevan merkittävä rooli virroittimissa. Ne ovat aikaisemmin tehneet yhteistyötä virroittimien toimittajien kanssa kehittääkseen virroittimia uusiin juniin, ja monet niistä ilmoittivat, että ne voisivat tarvittaessa aloittaa oman tuotannon tai tukea virroittimien toimittajia. Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että liikkuvan kaluston valmistajilla on ostovoimaa.

| 53. | Lopuksi komissio toteaa, että liukuhiilet eivät aiheuttaisi horisontaalisia päällekkäisyyksiä, koska Faiveley ei tuota niitä. Komissio katsoi myös, että liiketoimi ei aiheuttaisi vertikaalisia kilpailuongelmia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että i) Wabtecin markkinaosuus liukuhiilissä on edelleen vähäinen eli alle (10–20) prosenttia, minkä vuoksi yritys ei kykene sulkemaan tuotantohyödykemarkkinoita, ja siitä, että ii) osapuolet hankkivat jo nyt (50–60) prosenttia tarvitsemistaan liukuhiilistä Wabtecilta. Markkinoille jäisi useita merkittäviä toimittajia, mukaan lukien Schunk, ja useita riippumattomia toimittajia, joilla ei ole omaa virroitintuotantoa (kuten Morgan ja Mersen). |
| --- | --- |

53.

Lopuksi komissio toteaa, että liukuhiilet eivät aiheuttaisi horisontaalisia päällekkäisyyksiä, koska Faiveley ei tuota niitä. Komissio katsoi myös, että liiketoimi ei aiheuttaisi vertikaalisia kilpailuongelmia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että i) Wabtecin markkinaosuus liukuhiilissä on edelleen vähäinen eli alle (10–20) prosenttia, minkä vuoksi yritys ei kykene sulkemaan tuotantohyödykemarkkinoita, ja siitä, että ii) osapuolet hankkivat jo nyt (50–60) prosenttia tarvitsemistaan liukuhiilistä Wabtecilta. Markkinoille jäisi useita merkittäviä toimittajia, mukaan lukien Schunk, ja useita riippumattomia toimittajia, joilla ei ole omaa virroitintuotantoa (kuten Morgan ja Mersen).

Kitkamateriaalien luomat vertikaaliset yhteydet

| 54. | Liiketoimi johtaa vertikaalisiin yhteyksiin i) kitkamateriaalien toimitusketjun alkupäässä (alkuperäiset laitevalmistajat) ja ii) jarrujärjestelmien (sekä telijarrujen) tuotantoketjun loppupäässä. Komissio on päätellyt seuraavista syistä, että nämä vertikaaliset yhteydet eivät johda tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

54.

Liiketoimi johtaa vertikaalisiin yhteyksiin i) kitkamateriaalien toimitusketjun alkupäässä (alkuperäiset laitevalmistajat) ja ii) jarrujärjestelmien (sekä telijarrujen) tuotantoketjun loppupäässä. Komissio on päätellyt seuraavista syistä, että nämä vertikaaliset yhteydet eivät johda tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

| 55. | Tuotantohyödykemarkkinoiden sulkemisen osalta komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kykyä eikä kannustinta sulkea markkinoita ja että tuotantohyödykemarkkinoiden sulkemisella ei todennäköisesti olisi merkittävää haitallista vaikutusta kilpailuun tuotantoketjun loppupäässä. |
| --- | --- |

55.

Tuotantohyödykemarkkinoiden sulkemisen osalta komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kykyä eikä kannustinta sulkea markkinoita ja että tuotantohyödykemarkkinoiden sulkemisella ei todennäköisesti olisi merkittävää haitallista vaikutusta kilpailuun tuotantoketjun loppupäässä.

| 56. | Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi sulkemaan markkinoilta etenkään tuotantoketjun loppupäässä toimivia kilpailijoitaan, sillä tärkeimmällä kilpailijalla, joka on myös ainoa kilpailija, johon sulkeminen vaikuttaisi, eli Knorr-Bremsellä on kitkamateriaalien tuotantokapasiteettia (yhteisyrityksensä ICERin kautta), ja se voisi lisätä tuotantoa. Komissio totesi myös, että Knorr-Bremse on tehnyt Wabtecin kanssa sopimuksen, jonka mukaan [...]. Tämän vuoksi Knorr-Bremsellä on aikaa kehittää omaa tuotantoaan. |
| --- | --- |

56.

Sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi sulkemaan markkinoilta etenkään tuotantoketjun loppupäässä toimivia kilpailijoitaan, sillä tärkeimmällä kilpailijalla, joka on myös ainoa kilpailija, johon sulkeminen vaikuttaisi, eli Knorr-Bremsellä on kitkamateriaalien tuotantokapasiteettia (yhteisyrityksensä ICERin kautta), ja se voisi lisätä tuotantoa. Komissio totesi myös, että Knorr-Bremse on tehnyt Wabtecin kanssa sopimuksen, jonka mukaan [...]. Tämän vuoksi Knorr-Bremsellä on aikaa kehittää omaa tuotantoaan.

| 57. | Lisäksi komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kannustinta sulkea tuotantohyödykemarkkinoita, sillä se ei todennäköisesti kykenisi lisäämään tuotantoketjun loppupään myyntiään voidakseen kompensoida menettämänsä tuotantoketjun alkupään voitot. |
| --- | --- |

57.

Lisäksi komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kannustinta sulkea tuotantohyödykemarkkinoita, sillä se ei todennäköisesti kykenisi lisäämään tuotantoketjun loppupään myyntiään voidakseen kompensoida menettämänsä tuotantoketjun alkupään voitot.

| 58. | Lisäksi lopullisissa sitoumuksissa, joilla pyritään poistamaan sintrattuja kitkamateriaaleja koskevat horisontaaliset kilpailuongelmat, tarjottaisiin tuotantoketjun loppupään kilpailijoille potentiaalinen vaihtoehtoinen hankintalähde. |
| --- | --- |

58.

Lisäksi lopullisissa sitoumuksissa, joilla pyritään poistamaan sintrattuja kitkamateriaaleja koskevat horisontaaliset kilpailuongelmat, tarjottaisiin tuotantoketjun loppupään kilpailijoille potentiaalinen vaihtoehtoinen hankintalähde.

| 59. | Pääasiassa orgaanisiin kitkamateriaaleihin liittyvien kysyntämarkkinoiden sulkemisen osalta komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kykyä eikä kannustinta sulkea markkinoita ja että kysyntämarkkinoiden sulkemisella ei todennäköisesti olisi merkittävää haitallista vaikutusta tuotantoketjun loppupään kilpailuun. |
| --- | --- |

59.

Pääasiassa orgaanisiin kitkamateriaaleihin liittyvien kysyntämarkkinoiden sulkemisen osalta komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kykyä eikä kannustinta sulkea markkinoita ja että kysyntämarkkinoiden sulkemisella ei todennäköisesti olisi merkittävää haitallista vaikutusta tuotantoketjun loppupään kilpailuun.

| 60. | Erityisesti on todettava, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi sulkemaan kysyntämarkkinoita, koska osapuolet eivät ole kitkamateriaaleja toimittavien alkuperäisten laitevalmistajien tärkeimpiä asiakkaita (tärkein asiakas on Knorr-Bremse, jonka markkinaosuus on noin (70–80) prosenttia tuotantoketjun loppupään markkinoilla). Lisäksi jopa 95 prosenttia kitkamateriaaleista myydään riippumattomilla jälkimarkkinoilla eikä alkuperäisen laitteen markkinoilla. Koska riippumattomien jälkimarkkinoiden myynti ei näytä olevan täysin riippuvainen myynnistä alkuperäisen laitteen markkinoilla, sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimittajat, kuten Federal Mogul, voisivat jatkaa myyntiä riippumattomilla jälkimarkkinoilla, jotka muodostavat ylivoimaisesti suurimman osan kokonaismarkkinoista. Kahden toimittajan käyttö on orgaanisten materiaalien osalta yleisempää ja helpompaa kuin sintrattujen materiaalien tapauksessa. Sen vuoksi asiakkaat voisivat torjua mahdollisen markkinoilta sulkemiseen tähtäävän strategian käyttämällä kahta toimittajaa. |
| --- | --- |

60.

Erityisesti on todettava, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi sulkemaan kysyntämarkkinoita, koska osapuolet eivät ole kitkamateriaaleja toimittavien alkuperäisten laitevalmistajien tärkeimpiä asiakkaita (tärkein asiakas on Knorr-Bremse, jonka markkinaosuus on noin (70–80) prosenttia tuotantoketjun loppupään markkinoilla). Lisäksi jopa 95 prosenttia kitkamateriaaleista myydään riippumattomilla jälkimarkkinoilla eikä alkuperäisen laitteen markkinoilla. Koska riippumattomien jälkimarkkinoiden myynti ei näytä olevan täysin riippuvainen myynnistä alkuperäisen laitteen markkinoilla, sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimittajat, kuten Federal Mogul, voisivat jatkaa myyntiä riippumattomilla jälkimarkkinoilla, jotka muodostavat ylivoimaisesti suurimman osan kokonaismarkkinoista. Kahden toimittajan käyttö on orgaanisten materiaalien osalta yleisempää ja helpompaa kuin sintrattujen materiaalien tapauksessa. Sen vuoksi asiakkaat voisivat torjua mahdollisen markkinoilta sulkemiseen tähtäävän strategian käyttämällä kahta toimittajaa.

| 61. | Lisäksi komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kannustinta kysyntämarkkinoiden sulkemiseen, koska se ei todennäköisesti saisi merkittävää hyötyä tällaisesta toiminnasta tuotantoketjun alkupään markkinoilla (Federal Mogulin vahvan aseman ja muiden orgaanisten kitkamateriaalien toimittajien markkinoillaolon vuoksi) tai tuotantoketjun loppupään markkinoilla (muun muassa Knorr-Bremsen vahvan aseman vuoksi). |
| --- | --- |

61.

Lisäksi komissio katsoi, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä ei olisi kannustinta kysyntämarkkinoiden sulkemiseen, koska se ei todennäköisesti saisi merkittävää hyötyä tällaisesta toiminnasta tuotantoketjun alkupään markkinoilla (Federal Mogulin vahvan aseman ja muiden orgaanisten kitkamateriaalien toimittajien markkinoillaolon vuoksi) tai tuotantoketjun loppupään markkinoilla (muun muassa Knorr-Bremsen vahvan aseman vuoksi).

Jarrulevyt

| 62. | Osapuolten toiminta on päällekkäistä jarrulevyjen tarjonnassa ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla. Komissio katsoi kuitenkin, että päällekkäisyys ei johda tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen. |
| --- | --- |

62.

Osapuolten toiminta on päällekkäistä jarrulevyjen tarjonnassa ETA-alueen riippumattomilla jälkimarkkinoilla. Komissio katsoi kuitenkin, että päällekkäisyys ei johda tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen.

| 63. | Erityisesti on huomattava, että osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on edelleen kohtuullinen ((30–40) prosenttia) ja markkinoilla on useita vaihtoehtoisia kilpailijoita, kuten Ibre ja Kovis. Suurin osa rautatieliikenteen harjoittajista ilmoitti myös, että niillä olisi riittävästi vaihtoehtoisia toimittajia liiketoimen jälkeenkin. |
| --- | --- |

63.

Erityisesti on huomattava, että osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on edelleen kohtuullinen ((30–40) prosenttia) ja markkinoilla on useita vaihtoehtoisia kilpailijoita, kuten Ibre ja Kovis. Suurin osa rautatieliikenteen harjoittajista ilmoitti myös, että niillä olisi riittävästi vaihtoehtoisia toimittajia liiketoimen jälkeenkin.

VIII.   SITOUMUKSET

a.   Lopullisten sitoumusten kuvaus

| 64. | Ratkaistakseen edellä mainitut kilpailuongelmat sintrattujen kitkapalojen, jarruanturoiden ja jarrutönkkien markkinoilla ETA-alueella ilmoituksen tekijä toimitti lopulliset sitoumukset 16. elokuuta 2016. Lopulliset sitoumukset sisälsivät muutoksia, joissa otettiin huomioon komission tekemän ensimmäisiä sitoumuksia koskevan markkinatestin tulokset. |
| --- | --- |

64.

Ratkaistakseen edellä mainitut kilpailuongelmat sintrattujen kitkapalojen, jarruanturoiden ja jarrutönkkien markkinoilla ETA-alueella ilmoituksen tekijä toimitti lopulliset sitoumukset 16. elokuuta 2016. Lopulliset sitoumukset sisälsivät muutoksia, joissa otettiin huomioon komission tekemän ensimmäisiä sitoumuksia koskevan markkinatestin tulokset.

| 65. | Ilmoituksen tekijä ehdottaa lopullisissa sitoumuksissa myyvänsä Faiveleyn koko kitkamateriaalitoiminnan (Faiveley Transport Gennevilliers, FTG) sopivalle ostajalle, jäljempänä ’luovutettava liiketoiminta’. FTG muodostuu entisestä Carbone Lorrainen liiketoiminnasta, jonka Faiveley hankki vuonna 2008. |
| --- | --- |

65.

Ilmoituksen tekijä ehdottaa lopullisissa sitoumuksissa myyvänsä Faiveleyn koko kitkamateriaalitoiminnan (Faiveley Transport Gennevilliers, FTG) sopivalle ostajalle, jäljempänä ’luovutettava liiketoiminta’. FTG muodostuu entisestä Carbone Lorrainen liiketoiminnasta, jonka Faiveley hankki vuonna 2008.

| 66. | Luovutettava liiketoiminta sisältää kaikki FTG:n aineelliset ja aineettomat omaisuuserät ja sen koko henkilöstön. Faiveleyn muiden tytäryhtiöiden kautta tällä hetkellä hoidettava myynti siirretään FTG:lle, ja sulautuman tuloksena syntyvä yritys siirtää luovutettavalle liiketoiminnalle siirtymäkauden ajaksi FTG:n tällä hetkellä valmistamia kitkamateriaaleja koskevat asiakastiedustelut. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys antaa luovutettavan liiketoiminnan tehtäväksi toimittaa alihankintana osan niistä TGV:n jarrupaloista, jotka Wabtec toimittaa SNCF:lle voitettuaan äskettäisen tarjouskilpailun Faiveleya vastaan (sillä varauksella, että SNCF suostuu siihen). |
| --- | --- |

66.

Luovutettava liiketoiminta sisältää kaikki FTG:n aineelliset ja aineettomat omaisuuserät ja sen koko henkilöstön. Faiveleyn muiden tytäryhtiöiden kautta tällä hetkellä hoidettava myynti siirretään FTG:lle, ja sulautuman tuloksena syntyvä yritys siirtää luovutettavalle liiketoiminnalle siirtymäkauden ajaksi FTG:n tällä hetkellä valmistamia kitkamateriaaleja koskevat asiakastiedustelut. Sulautuman tuloksena syntyvä yritys antaa luovutettavan liiketoiminnan tehtäväksi toimittaa alihankintana osan niistä TGV:n jarrupaloista, jotka Wabtec toimittaa SNCF:lle voitettuaan äskettäisen tarjouskilpailun Faiveleya vastaan (sillä varauksella, että SNCF suostuu siihen).

| 67. | Ilmoituksen tekijä sitoutuu varmistamaan, että i) ostaja voi valintansa mukaan hankkia FTG:n konsernivelan vahvistettuun enimmäishintaan; ii) myynti- ja ostosopimukseen sisältyy kannustinjärjestelmä, jonka puitteissa ostajaa kannustetaan tekemään investointeja luovutettavaan liiketoimintaan; ja iii) ostaja pystyy myymään kansainvälisille rautatieliikenteen asiakkaille. |
| --- | --- |

67.

Ilmoituksen tekijä sitoutuu varmistamaan, että i) ostaja voi valintansa mukaan hankkia FTG:n konsernivelan vahvistettuun enimmäishintaan; ii) myynti- ja ostosopimukseen sisältyy kannustinjärjestelmä, jonka puitteissa ostajaa kannustetaan tekemään investointeja luovutettavaan liiketoimintaan; ja iii) ostaja pystyy myymään kansainvälisille rautatieliikenteen asiakkaille.

b.   Lopullisten sitoumusten arviointi

| 68. | Komissio katsoi, että lopulliset sitoumukset ovat riittävät ja soveltuvat poistamaan komission havaitsemat kilpailuongelmat. Erityisesti sitoumukset poistavat sopimuspuolten väliset päällekkäisyydet sintrattujen jarrupalojen ja jarruanturoiden/jarrutönkkien tarjonnassa. |
| --- | --- |

68.

Komissio katsoi, että lopulliset sitoumukset ovat riittävät ja soveltuvat poistamaan komission havaitsemat kilpailuongelmat. Erityisesti sitoumukset poistavat sopimuspuolten väliset päällekkäisyydet sintrattujen jarrupalojen ja jarruanturoiden/jarrutönkkien tarjonnassa.

| 69. | Lopullisiin sitoumuksiin sisältyvissä toimenpiteissä otetaan riittävästi huomioon ensimmäisiä sitoumuksia koskevan markkinatestin tulokset. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on i) parantaa luovutettavan liiketoiminnan pääomarakennetta siirtämällä ostajalle edullisin ehdoin kaikki konsernin sisäiset velat, jotka FTG:llä on Faiveleylle, ii) kannustaa ostajaa investoimaan luovutettavaan liiketoimintaan ja iii) varmistaa, että luovutettavan liiketoiminnan ostaa toimija, jolla on asianmukaiset yhteydet kansainvälisen rautatieliikenteen asiakkaisiin. |
| --- | --- |

69.

Lopullisiin sitoumuksiin sisältyvissä toimenpiteissä otetaan riittävästi huomioon ensimmäisiä sitoumuksia koskevan markkinatestin tulokset. Näiden toimenpiteiden tarkoituksena on i) parantaa luovutettavan liiketoiminnan pääomarakennetta siirtämällä ostajalle edullisin ehdoin kaikki konsernin sisäiset velat, jotka FTG:llä on Faiveleylle, ii) kannustaa ostajaa investoimaan luovutettavaan liiketoimintaan ja iii) varmistaa, että luovutettavan liiketoiminnan ostaa toimija, jolla on asianmukaiset yhteydet kansainvälisen rautatieliikenteen asiakkaisiin.

| 70. | Komissio totesi lopuksi, että luovutettava liiketoiminta oli ollut elinkelpoinen kilpailija sintrattujen kitkamateriaalien markkinoilla ennen sen vertikaalista integroitumista Faiveleyn kanssa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että luovutettava liiketoiminta voi muodostaa elinkelpoisen itsenäisen liiketoiminnan ilman vertikaalista integroitumista ja että se aiheuttaa liiketoimen jälkeenkin samantasoista kilpailupainetta sintrattujen kitkamateriaalien markkinoilla. |
| --- | --- |

70.

Komissio totesi lopuksi, että luovutettava liiketoiminta oli ollut elinkelpoinen kilpailija sintrattujen kitkamateriaalien markkinoilla ennen sen vertikaalista integroitumista Faiveleyn kanssa. Tämän vuoksi komissio katsoi, että luovutettava liiketoiminta voi muodostaa elinkelpoisen itsenäisen liiketoiminnan ilman vertikaalista integroitumista ja että se aiheuttaa liiketoimen jälkeenkin samantasoista kilpailupainetta sintrattujen kitkamateriaalien markkinoilla.

| 71. | Näin ollen komissio päättelee päätösluonnoksessaan, että liiketoimi, sellaisena kuin se on muutettuna ilmoituksen tekijän toimittamilla lopullisilla sitoumuksilla, ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen sintrattujen jarrupalojen tai jarruanturoiden/jarrutönkkien tuotannossa ja tarjonnassa. |
| --- | --- |

71.

Näin ollen komissio päättelee päätösluonnoksessaan, että liiketoimi, sellaisena kuin se on muutettuna ilmoituksen tekijän toimittamilla lopullisilla sitoumuksilla, ei johtaisi tehokkaan kilpailun olennaiseen estymiseen sintrattujen jarrupalojen tai jarruanturoiden/jarrutönkkien tuotannossa ja tarjonnassa.

IX.   PÄÄTELMÄT JA EHDOTUS

| 72. | Päätösluonnoksessa tullaan siihen tulokseen, että suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos osapuolet noudattavat lopullisia sitoumuksia. Näin ollen keskittymä olisi julistettava sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

72.

Päätösluonnoksessa tullaan siihen tulokseen, että suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla, jos osapuolet noudattavat lopullisia sitoumuksia. Näin ollen keskittymä olisi julistettava sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan sekä ETA-sopimuksen 57 artiklan mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan ja toimivaltakysymyksistä annetun komission konsolidoidun tiedonannon (EUVL C 95, 16.4.2008, s. 1) mukaisesti.

(3)  Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1).

(4)  Tässä jaksossa käsiteltyjen markkinoiden lisäksi osapuolten toiminnot ovat päällekkäisiä seuraavien tuotteiden osalta: i) junanovet, ii) energiamittarit ja iii) tapahtumapiirturit. Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus junanovissa ja energiamittareissa jää ETA-alueella kuitenkin alle 20 prosentin, eivätkä ne näin ollen ole liiketoimen vaikutusalaan kuuluvia markkinoita. Tapahtumapiirturien osalta osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on yhden markkinoiden määrittelyvaihtoehdon mukaan [20–30] prosenttia, mutta markkinaosuuden kasvu jää kuitenkin vain [0–5] prosenttiyksikköön. Sen vuoksi niitä ei käsitellä tässä asiakirjassa.

(5)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, 36 kohta.

(6)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, 48 kohta. Kysymys jätettiin päätöksessä avoimeksi.

(7)  Levyjarru koostuu jarrulevystä ja jarrusatulayksiköstä, jossa on tavallisesti jarrusylinteri, jarruvivusto ja vivustonsäädin. Levyjarru tuottaa jarrutuksen painamalla kitkamateriaalia (eli jarrupaloja) telin akseliin tai pyörään asennettua jarrulevyä vasten.

(8)  Tönkkäjarru koostuu tavallisesti jarrusylinteristä, jarruvivustosta, vivustonsäätimestä ja jarrutönkän kannattimesta. Tönkkäjarru tuottaa jarrutuksen painamalla kitkamateriaalia (eli jarrutönkkää tai jarruanturaa) suoraan pyörän kulkupintaa vasten.

(9)  Joissakin sovelluksissa, varsinkin metrojunissa, voidaan käyttää erilaisia teknisiä ratkaisuja, kuten kolmannen raiteen (virtakiskon) virtakenkiä. Liiketoimi koskee vain yläpuolisia virroittimia.

(10)  Aikaisemmin käytettiin paljon myös valurautaa, mutta nykyisin se korvataan sintratuilla ja orgaanisilla materiaaleilla esimerkiksi melupäästöjä koskevien määräysten vuoksi.

(11)  Wabtec tarjoaa sähköisiä jarrujen ohjauslaitteita ETA:n ulkopuolella, esimerkiksi Yhdysvalloissa. Sääntelylliset vaatimukset ja asiakkaiden odotukset ovat ETA-alueella kuitenkin huomattavan erilaiset ja tiukemmat.

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/75

---

Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessaan 8. tammikuuta 2018 antama lausunto päätösluonnoksesta asiassa M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors

Esittelijä: Slovakia

(2018/C 113/08)

Keskittymä

| 1. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi muodostaa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän. |
| --- | --- |

1.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu liiketoimi muodostaa yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän.

| 2. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu EU:n laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

2.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetulla toimenpiteellä on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu EU:n laajuinen ulottuvuus.

Markkinoiden määritelmä

| 3. | Neuvoa-antava komitea yhtyy merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmiin, jotka komissio esittää päätösluonnoksessaan. |
| --- | --- |

3.

Neuvoa-antava komitea yhtyy merkityksellisten tuotemarkkinoiden ja maantieteellisten markkinoiden määritelmiin, jotka komissio esittää päätösluonnoksessaan.

| 4. | Erityisesti neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että olisi erotettava toisistaan seuraavat tuotemarkkinat:






  a) | LTE-kantataajuuspiirisarjojen eli monitoimintaisten kantataajuuspiirisarjojen, jotka ovat LTE-, UMTS- ja GSM-matkapuhelinstandardien mukaisia, markkinat, lukuun ottamatta langattomia yhteyksiä koskevia standardeja, yksitoimintaisia eli ainoastaan yhden matkapuhelinstandardin mukaisia kantataajuuspiirisarjoja ja kantataajuuspiirisarjojen kytkösmarkkinoita |
| --- | --- | --- |

4.

Erityisesti neuvoa-antava komitea on samaa mieltä siitä, että olisi erotettava toisistaan seuraavat tuotemarkkinat:

a)

LTE-kantataajuuspiirisarjojen eli monitoimintaisten kantataajuuspiirisarjojen, jotka ovat LTE-, UMTS- ja GSM-matkapuhelinstandardien mukaisia, markkinat, lukuun ottamatta langattomia yhteyksiä koskevia standardeja, yksitoimintaisia eli ainoastaan yhden matkapuhelinstandardin mukaisia kantataajuuspiirisarjoja ja kantataajuuspiirisarjojen kytkösmarkkinoita

| b) | NFC-sirujen markkinat |
| --- | --- |

b)

NFC-sirujen markkinat

| c) | SE-sirujen markkinat |
| --- | --- |

c)

SE-sirujen markkinat

| d) | yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen markkinat |
| --- | --- |

d)

yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen markkinat

| e) | kauttakulkupalveluihin liittyvän teknologian markkinat |
| --- | --- |

e)

kauttakulkupalveluihin liittyvän teknologian markkinat

| f) | essentiaalipatenttien markkinat |
| --- | --- |

f)

essentiaalipatenttien markkinat

| g) | muiden patenttien kuin essentiaalipatenttien markkinat. |
| --- | --- |

g)

muiden patenttien kuin essentiaalipatenttien markkinat.

Kilpailuvaikutusten arviointi

| 5. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen MIFARE-rojaltien korottamista tai MIFAREn kilpailijoille lisensoinnin lopettamista koskevalla strategialla sekä LTE- kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-siruihin ja MIFARE-yhteensopiviin siruihin sovellettavilla sekaniputuskäytännöillä suljettaisiin kilpailijat kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilta. Näin ollen liiketoimi estäisi olennaisella tavalla tehokasta kilpailua LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilla. |
| --- | --- |

5.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen MIFARE-rojaltien korottamista tai MIFAREn kilpailijoille lisensoinnin lopettamista koskevalla strategialla sekä LTE- kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-siruihin ja MIFARE-yhteensopiviin siruihin sovellettavilla sekaniputuskäytännöillä suljettaisiin kilpailijat kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilta. Näin ollen liiketoimi estäisi olennaisella tavalla tehokasta kilpailua LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilla.

| 6. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskevalla strategialla pahennettaisiin markkinoilta sulkevia vaikutuksia, joita MIFARE-rojaltien korotus tai MIFAREn kilpailijoille lisensoinnin lopettaminen sekä LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-siruihin ja MIFARE-yhteensopiviin siruihin sovellettavat sekaniputuskäytännöt aiheuttaisivat. |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskevalla strategialla pahennettaisiin markkinoilta sulkevia vaikutuksia, joita MIFARE-rojaltien korotus tai MIFAREn kilpailijoille lisensoinnin lopettaminen sekä LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-siruihin ja MIFARE-yhteensopiviin siruihin sovellettavat sekaniputuskäytännöt aiheuttaisivat.

| 7. | Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys todennäköisesti vivuttaa yhdistettyä NFC IP -salkkua, jotta se voi asettaa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen NFC-patenteille suhteettomasti suuremmat rojaltit verrattuna kokonaisrojalteihin, joita osapuolet olisivat saaneet asianomaisista patenteista, jos liiketoimea ei toteutettaisi. Näin ollen liiketoimi estäisi olennaisella tavalla tehokasta kilpailua asian kannalta merkityksellisillä teknologiamarkkinoilla. |
| --- | --- |

7.

Neuvoa-antava komitea yhtyy komission arvioon siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys todennäköisesti vivuttaa yhdistettyä NFC IP -salkkua, jotta se voi asettaa sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen NFC-patenteille suhteettomasti suuremmat rojaltit verrattuna kokonaisrojalteihin, joita osapuolet olisivat saaneet asianomaisista patenteista, jos liiketoimea ei toteutettaisi. Näin ollen liiketoimi estäisi olennaisella tavalla tehokasta kilpailua asian kannalta merkityksellisillä teknologiamarkkinoilla.

Korjaustoimenpide

| 8. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoituksen tekijän 12. joulukuuta 2017 tarjoamat lopulliset sitoumukset poistavat tehokkaan kilpailun olennaisen esteen LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilta. |
| --- | --- |

8.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoituksen tekijän 12. joulukuuta 2017 tarjoamat lopulliset sitoumukset poistavat tehokkaan kilpailun olennaisen esteen LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC-sirujen ja SE-sirujen markkinoilta.

| 9. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoituksen tekijän 12. joulukuuta 2017 tarjoamat lopulliset sitoumukset poistavat tehokkaan kilpailun olennaisen esteen NFC-patenttien markkinoilta. |
| --- | --- |

9.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoituksen tekijän 12. joulukuuta 2017 tarjoamat lopulliset sitoumukset poistavat tehokkaan kilpailun olennaisen esteen NFC-patenttien markkinoilta.

| 10. | Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetun liiketoimen on tämän johdosta katsottava soveltuvan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

10.

Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitetun liiketoimen on tämän johdosta katsottava soveltuvan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (jäljempänä ’sulautuma-asetus’).

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/77

---

Kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan loppukertomus (1)

Qualcomm / NXP Semiconductors

(M.8306)

(2018/C 113/09)

| 1. | Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2017 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Qualcomm Incorporated hankkii tytäryhtiönsä Qualcomm River Holdings B.V:n kanssa (yhdessä ’Qualcomm’) yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) (jäljempänä ’sulautuma-asetus’) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä NXP Semiconductors N.V. (jäljempänä ’NXP’) ostamalla osakkeita (jäljempänä ’ehdotettu liiketoimi’). Qualcomm ja NXP ovat jäljempänä ’osapuolet’. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2017 ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla Qualcomm Incorporated hankkii tytäryhtiönsä Qualcomm River Holdings B.V:n kanssa (yhdessä ’Qualcomm’) yrityskeskittymien valvonnasta 20 päivänä tammikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (2) (jäljempänä ’sulautuma-asetus’) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksessä NXP Semiconductors N.V. (jäljempänä ’NXP’) ostamalla osakkeita (jäljempänä ’ehdotettu liiketoimi’). Qualcomm ja NXP ovat jäljempänä ’osapuolet’.

| 2. | Komissio antoi 9. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun päätöksen menettelyn aloittamisesta. Päätöksessään komissio totesi, että ilmoitettu toimenpide kuului sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli vakavia epäilyjä. |
| --- | --- |

2.

Komissio antoi 9. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun päätöksen menettelyn aloittamisesta. Päätöksessään komissio totesi, että ilmoitettu toimenpide kuului sulautuma-asetuksen soveltamisalaan ja että sen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan oli vakavia epäilyjä.

| 3. | Qualcomm esitti 28. kesäkuuta 2017 kirjallisia huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä. |
| --- | --- |

3.

Qualcomm esitti 28. kesäkuuta 2017 kirjallisia huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä.

| 4. | Komissio lähetti toisen vaiheen tutkimuksen aikana useita tietopyyntöjä osapuolille sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio antoi 28. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tiedot, joita komissio oli pyytänyt 14. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla ja joita Qualcomm ei ollut toimittanut komission asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädettyä määräaikaa sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Määräajan lykkäys päättyi 16. elokuuta 2017, kun Qualcomm oli toimittanut komissiolle pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

4.

Komissio lähetti toisen vaiheen tutkimuksen aikana useita tietopyyntöjä osapuolille sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Komissio antoi 28. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tiedot, joita komissio oli pyytänyt 14. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla ja joita Qualcomm ei ollut toimittanut komission asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädettyä määräaikaa sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Määräajan lykkäys päättyi 16. elokuuta 2017, kun Qualcomm oli toimittanut komissiolle pyydetyt tiedot.

| 5. | Komissio antoi 5. syyskuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla toisen päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tiedot, joita komissio oli pyytänyt 14. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla ja joita Qualcomm ei ollut toimittanut komission asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua määräaikaa 17. elokuuta 2017 alkaen sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. |
| --- | --- |

5.

Komissio antoi 5. syyskuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla toisen päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tiedot, joita komissio oli pyytänyt 14. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla ja joita Qualcomm ei ollut toimittanut komission asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua määräaikaa 17. elokuuta 2017 alkaen sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot.

| 6. | Komissio antoi 4. lokakuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla kolmannen päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn tietopyynnön mukaiset tiedot ja asiakirjat, joita ei ollut vielä toimitettu komissiolle, ja jolla määrättiin uhkasakko, jos Qualcomm ei toimittaisi pyydettyjä tietoja määrätyssä ajassa. Qualcomm täydensi 17. marraskuuta 2017 vastaustaan komission 14. kesäkuuta 2017 päivättyyn tietopyyntöön, ja määräajan lykkäys päättyi kyseisen päivän päätyttyä. |
| --- | --- |

6.

Komissio antoi 4. lokakuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla kolmannen päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn tietopyynnön mukaiset tiedot ja asiakirjat, joita ei ollut vielä toimitettu komissiolle, ja jolla määrättiin uhkasakko, jos Qualcomm ei toimittaisi pyydettyjä tietoja määrätyssä ajassa. Qualcomm täydensi 17. marraskuuta 2017 vastaustaan komission 14. kesäkuuta 2017 päivättyyn tietopyyntöön, ja määräajan lykkäys päättyi kyseisen päivän päätyttyä.

| 7. | Qualcomm toimitti 5. lokakuuta 2017 ensimmäisen ehdotuksen virallisiksi sitoumuksiksi. Komissio käynnisti ehdotettuja sitoumuksia koskevan markkinatestin 6. lokakuuta 2017. Komission tekemästä, sitoumuksia koskevasta markkinatestistä saadun palautteen pohjalta Qualcomm toimitti tarkistetut sitoumukset (jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’) virallisesti 10. marraskuuta 2017. Qualcomm toimitti jossain määrin tarkistetut versiot lopullisista sitoumuksista 15. marraskuuta 2017, 12. joulukuuta 2017 ja 18. joulukuuta 2017. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm toimitti 5. lokakuuta 2017 ensimmäisen ehdotuksen virallisiksi sitoumuksiksi. Komissio käynnisti ehdotettuja sitoumuksia koskevan markkinatestin 6. lokakuuta 2017. Komission tekemästä, sitoumuksia koskevasta markkinatestistä saadun palautteen pohjalta Qualcomm toimitti tarkistetut sitoumukset (jäljempänä ’lopulliset sitoumukset’) virallisesti 10. marraskuuta 2017. Qualcomm toimitti jossain määrin tarkistetut versiot lopullisista sitoumuksista 15. marraskuuta 2017, 12. joulukuuta 2017 ja 18. joulukuuta 2017.

| 8. | Menettelyssä ei ole esitetty pyyntöjä tulla kuulluksi kolmantena osapuolena, jonka etua asia koskee. |
| --- | --- |

8.

Menettelyssä ei ole esitetty pyyntöjä tulla kuulluksi kolmantena osapuolena, jonka etua asia koskee.

| 9. | Komissio ei antanut komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (3) 13 artiklan 2 kohdan mukaista väitetiedoksiantoa. Asetuksen 14 artiklan mukaista virallista suullista kuulemista ei järjestetty. |
| --- | --- |

9.

Komissio ei antanut komission asetuksen (EY) N:o 802/2004 (3) 13 artiklan 2 kohdan mukaista väitetiedoksiantoa. Asetuksen 14 artiklan mukaista virallista suullista kuulemista ei järjestetty.

| 10. | Päätösluonnoksen mukaan ehdotettu liiketoimi soveltuu sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan ottaen huomioon tietyt ehdot ja velvoitteet, joita Qualcommin on noudatettava. |
| --- | --- |

10.

Päätösluonnoksen mukaan ehdotettu liiketoimi soveltuu sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan ottaen huomioon tietyt ehdot ja velvoitteet, joita Qualcommin on noudatettava.

| 11. | Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Katson, että asia on näin. |
| --- | --- |

11.

Olen tutkinut päätöksen 2011/695/EU 16 artiklan mukaisesti, käsitelläänkö päätösluonnoksessa ainoastaan sellaisia väitteitä, joista osapuolille on annettu mahdollisuus esittää näkemyksensä. Katson, että asia on näin.

| 12. | Kaiken kaikkiaan katson, että menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen on varmistettu menettelyn aikana. |
| --- | --- |

12.

Kaiken kaikkiaan katson, että menettelyllisten oikeuksien tosiasiallinen toteutuminen on varmistettu menettelyn aikana.

Bryssel 10. tammikuuta 2018.

Joos STRAGIER

---

(1)  Laadittu kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kilpailuasioita koskevissa menettelyissä 13 päivänä lokakuuta 2011 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen 2011/695/EU (EUVL L 275, 20.10.2011, s. 29), jäljempänä ’päätös 2011/695/EU’, 16 ja 17 artiklan mukaisesti.

1

(2)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

(3)  Yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta annettu komission asetus (EY) N:o 802/2004 (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1; oikaisu EUVL L 172, 6.5.2004, s. 9).

3

---

| 27.3.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 113/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 113/79

---

Tiivistelmä komission päätöksestä,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2018,

keskittymän julistamisesta sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi (asia M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

(2018/C 113/10)

I.   MENETTELY

| 1. | Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Qualcomm Incorporated hankkii välillisesti kokonaan omistamansa alankomaalaisen tytäryrityksen Qualcomm River Holdings B.V., jäljempänä yhdessä ’Qualcomm’ tai ’ilmoituksen tekijä’, kautta sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä NXP Semiconductors NV, jäljempänä ’NXP’, ostamalla osakkeita, jäljempänä ’liiketoimi’. Qualcomm ja NXP ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28. huhtikuuta 2017 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004, jäljempänä ’sulautuma-asetus’, 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Qualcomm Incorporated hankkii välillisesti kokonaan omistamansa alankomaalaisen tytäryrityksen Qualcomm River Holdings B.V., jäljempänä yhdessä ’Qualcomm’ tai ’ilmoituksen tekijä’, kautta sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä NXP Semiconductors NV, jäljempänä ’NXP’, ostamalla osakkeita, jäljempänä ’liiketoimi’. Qualcomm ja NXP ovat jäljempänä yhdessä ’osapuolet’.

| 2. | Ensimmäisen vaiheen markkinatutkimuksen tulosten perusteella komissio esitti vakavia epäilyjä liiketoimen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja päätti 9. kesäkuuta 2017 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Ilmoituksen tekijä esitti kirjalliset huomautuksensa 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen päätökseen 28. kesäkuuta 2017. |
| --- | --- |

2.

Ensimmäisen vaiheen markkinatutkimuksen tulosten perusteella komissio esitti vakavia epäilyjä liiketoimen soveltuvuudesta sisämarkkinoille ja päätti 9. kesäkuuta 2017 aloittaa menettelyn sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Ilmoituksen tekijä esitti kirjalliset huomautuksensa 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaiseen päätökseen 28. kesäkuuta 2017.

| 3. | Komissio antoi 28. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn, sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön 18 mukaiset komission pyytämät tiedot, joita ilmoituksen tekijä ei ollut toimittanut komissiolle tämän asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädettyä määräaikaa sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2017 vastauksen tietopyyntöön 18, ja määräajan lykkäys päättyi tämän päivän lopussa. |
| --- | --- |

3.

Komissio antoi 28. kesäkuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn, sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön 18 mukaiset komission pyytämät tiedot, joita ilmoituksen tekijä ei ollut toimittanut komissiolle tämän asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa säädettyä määräaikaa sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Ilmoituksen tekijä toimitti 16. elokuuta 2017 vastauksen tietopyyntöön 18, ja määräajan lykkäys päättyi tämän päivän lopussa.

| 4. | Komissio antoi 5. syyskuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn, sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön 20 mukaiset komission pyytämät tiedot, joita ilmoituksen tekijä ei ollut toimittanut komissiolle tämän asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua määräaikaa 17. elokuuta 2017 alkaen sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Komissio antoi 4. lokakuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tietopyynnön 20 mukaiset tiedot ja asiakirjat, joita ei ollut vielä toimitettu komissiolle, ja jolla määrättiin uhkasakko, jos ilmoituksen tekijä ei toimittaisi pyydettyjä tietoja määrätyssä ajassa. Ilmoituksen tekijä täydensi 17. marraskuuta 2017 vastaustaan tietopyyntöön 20, ja määräajan lykkäys päättyi tämän päivän lopussa. |
| --- | --- |

4.

Komissio antoi 5. syyskuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan 14. kesäkuuta 2017 päivätyn, sulautuma-asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tietopyynnön 20 mukaiset komission pyytämät tiedot, joita ilmoituksen tekijä ei ollut toimittanut komissiolle tämän asettamassa määräajassa. Päätöksellä myös lykättiin sulautuma-asetuksen 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua määräaikaa 17. elokuuta 2017 alkaen sen päivän loppuun, jolloin komissio saa vaaditut tiedot. Komissio antoi 4. lokakuuta 2017 sulautuma-asetuksen 11 artiklan 3 kohdan ja 15 artiklan nojalla päätöksen, jossa Qualcomm velvoitetaan toimittamaan tietopyynnön 20 mukaiset tiedot ja asiakirjat, joita ei ollut vielä toimitettu komissiolle, ja jolla määrättiin uhkasakko, jos ilmoituksen tekijä ei toimittaisi pyydettyjä tietoja määrätyssä ajassa. Ilmoituksen tekijä täydensi 17. marraskuuta 2017 vastaustaan tietopyyntöön 20, ja määräajan lykkäys päättyi tämän päivän lopussa.

| 5. | Ilmoituksen tekijä ehdotti 5. lokakuuta 2017 muodollisia sitoumuksia, joilla korjattaisiin niihin komission toteamuksiin johtaneet seikat, joiden mukaan liiketoimi estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua. Komissio käynnisti sitoumuksia koskevan markkinatestin 6. lokakuuta 2017. Ilmoituksen tekijä otti huomioon komission huomautukset ja markkinatestistä saadun palautteen ja toimitti lopulliset sitoumukset 10. marraskuuta 2017 (1). |
| --- | --- |

5.

Ilmoituksen tekijä ehdotti 5. lokakuuta 2017 muodollisia sitoumuksia, joilla korjattaisiin niihin komission toteamuksiin johtaneet seikat, joiden mukaan liiketoimi estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua. Komissio käynnisti sitoumuksia koskevan markkinatestin 6. lokakuuta 2017. Ilmoituksen tekijä otti huomioon komission huomautukset ja markkinatestistä saadun palautteen ja toimitti lopulliset sitoumukset 10. marraskuuta 2017 (1).

| 6. | Neuvoa-antava komitea keskusteli tämän päätöksen luonnoksesta 8. tammikuuta 2018 ja antoi myönteisen lausunnon (2). |
| --- | --- |

6.

Neuvoa-antava komitea keskusteli tämän päätöksen luonnoksesta 8. tammikuuta 2018 ja antoi myönteisen lausunnon (2).

II.   OSAPUOLET JA KESKITTYMÄ

| 7. | Qualcomm kehittää ja myy integroituja piirejä ja systeemiohjelmistoja. Qualcomm kehittää ja toimittaa mobiililaitteisiin tarkoitettuja integroituja piirejä, erityisesti kantataajuuspiirisarjoja. Lisäksi Qualcomm ylläpitää tekijänoikeuksien lisensointiohjelmaa. Qualcommin tekijänoikeusportfolioon kuuluu matkaviestinteknologiaan liittyviä essentiaalipatentteja. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm kehittää ja myy integroituja piirejä ja systeemiohjelmistoja. Qualcomm kehittää ja toimittaa mobiililaitteisiin tarkoitettuja integroituja piirejä, erityisesti kantataajuuspiirisarjoja. Lisäksi Qualcomm ylläpitää tekijänoikeuksien lisensointiohjelmaa. Qualcommin tekijänoikeusportfolioon kuuluu matkaviestinteknologiaan liittyviä essentiaalipatentteja.

| 8. | NXP valmistaa ja myy puolijohteita, erityisesti integroituja piirejä ja yhtenä yksikkönä olevia (erillisiä) puolijohteita. NXP myy HPMS-laitteita, joihin sisältyy sovelluskohtaisia puolijohteita ja järjestelmäratkaisuja. |
| --- | --- |

8.

NXP valmistaa ja myy puolijohteita, erityisesti integroituja piirejä ja yhtenä yksikkönä olevia (erillisiä) puolijohteita. NXP myy HPMS-laitteita, joihin sisältyy sovelluskohtaisia puolijohteita ja järjestelmäratkaisuja.

| 9. | Qualcomm teki 27. lokakuuta 2016 NXP:n kanssa ostosopimuksen, jonka mukaan Qualcomm tekee tarjouksen ostaakseen kaikki NXP:n liikkeeseen lasketut ja merkityt kantaosakkeet ja hankkii näin yksinomaisen määräysvallan NXP:ssä. Liiketoimi on siten sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä. |
| --- | --- |

9.

Qualcomm teki 27. lokakuuta 2016 NXP:n kanssa ostosopimuksen, jonka mukaan Qualcomm tekee tarjouksen ostaakseen kaikki NXP:n liikkeeseen lasketut ja merkityt kantaosakkeet ja hankkii näin yksinomaisen määräysvallan NXP:ssä. Liiketoimi on siten sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskittymä.

III.   EU:N LAAJUINEN ULOTTUVUUS

| 10. | Asianomaisten yritysten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt liikevaihto on yli 5 miljardia euroa. Kummankin yrityksen EU:n laajuinen liikevaihto ylittää 250 miljoonaa euroa, mutta kumpikaan niistä ei saa yli kahta kolmasosaa yhteenlasketusta EU:n alueelta kertyneestä liikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Sen vuoksi ilmoitetulla toimenpiteellä on EU:n laajuinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

10.

Asianomaisten yritysten yhteenlaskettu koko maailmasta kertynyt liikevaihto on yli 5 miljardia euroa. Kummankin yrityksen EU:n laajuinen liikevaihto ylittää 250 miljoonaa euroa, mutta kumpikaan niistä ei saa yli kahta kolmasosaa yhteenlasketusta EU:n alueelta kertyneestä liikevaihdostaan yhdestä ja samasta jäsenvaltiosta. Sen vuoksi ilmoitetulla toimenpiteellä on EU:n laajuinen ulottuvuus.

IV.   MERKITYKSELLISET MARKKINAT

| 11. | Liiketoimi koskee mobiililaitteiden puolijohteita, autoteollisuuden sovellusten puolijohteita sekä esineiden internetin sovellusten puolijohteita. |
| --- | --- |

11.

Liiketoimi koskee mobiililaitteiden puolijohteita, autoteollisuuden sovellusten puolijohteita sekä esineiden internetin sovellusten puolijohteita.

| 12. | Liiketoimi aiheuttaa kilpailuongelmia mobiililaitteiden puolijohteiden ja erityisesti kantataajuuspiirisarjojen, lähitiedonsiirtoteknologian, jäljempänä ’NFC’, ja turvaelementtiteknologian, jäljempänä ’SE’, kauttakulkupalveluteknologian sekä NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien suhteen. |
| --- | --- |

12.

Liiketoimi aiheuttaa kilpailuongelmia mobiililaitteiden puolijohteiden ja erityisesti kantataajuuspiirisarjojen, lähitiedonsiirtoteknologian, jäljempänä ’NFC’, ja turvaelementtiteknologian, jäljempänä ’SE’, kauttakulkupalveluteknologian sekä NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien suhteen.

a.   Kantataajuuspiirisarjat

| 13. | Mobiiliyhteyksien luomiseksi mobiililaitteissa käytetään kantataajuusprosessoreita, jotka mahdollistavat mobiililaitteiden liittymisen matkaviestinverkkoihin. Kantataajuusprosessori/-modeemi liitetään radiotaajuusmikropiiriin ja virranhallintamikropiiriin, ja yhdessä näitä kolmea komponenttia kutsutaan ’kantataajuuspiirisarjaksi’. Kantataajuuspiirisarjoja myydään joko erikseen tai yhdistettynä sovellusprosessoriin (jäljempänä ’integroidut kantataajuuspiirisarjat’), joka käyttää mobiililaitteiden käyttöjärjestelmää ja sovelluksia. Kantataajuuspiirisarjat käyttävät yhtä tai useaa matkaviestintästandardia, ja myöhempien sukupolvien kantataajuuspiirisarjat ovat usein yhteensopivia aikaisempien matkaviestintästandardien kanssa (jäljempänä ’monimuotolaitteet’). |
| --- | --- |

13.

Mobiiliyhteyksien luomiseksi mobiililaitteissa käytetään kantataajuusprosessoreita, jotka mahdollistavat mobiililaitteiden liittymisen matkaviestinverkkoihin. Kantataajuusprosessori/-modeemi liitetään radiotaajuusmikropiiriin ja virranhallintamikropiiriin, ja yhdessä näitä kolmea komponenttia kutsutaan ’kantataajuuspiirisarjaksi’. Kantataajuuspiirisarjoja myydään joko erikseen tai yhdistettynä sovellusprosessoriin (jäljempänä ’integroidut kantataajuuspiirisarjat’), joka käyttää mobiililaitteiden käyttöjärjestelmää ja sovelluksia. Kantataajuuspiirisarjat käyttävät yhtä tai useaa matkaviestintästandardia, ja myöhempien sukupolvien kantataajuuspiirisarjat ovat usein yhteensopivia aikaisempien matkaviestintästandardien kanssa (jäljempänä ’monimuotolaitteet’).

| 14. | Komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat erillisistä ja integroiduista kantataajuuspiirisarjoista ja jakautuvat matkaviestintästandardien (LTE, UMTS, CDMA, GSM) mukaisiin segmentteihin. Varsinkaan LTE-standardin kanssa yhteensopivia piirisarjoja eivät rajoita muiden matkaviestinnän ja muun kuin matkaviestinnän yhteystekniikoiden kanssa yhteensopivat piirisarjat. Lisäksi yksimuotoiset LTE-kantataajuuspiirisarjat eivät rajoita monimuotoisia LTE-kantataajuuspiirisarjoja, jotka ovat yhteensopivia myös UMTS- ja GSM-standardien kanssa. Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin ei ole luettu kytkösmarkkinoille jäävää tuotantoa, joka ei todennäköisesti rajoita käytännössä myyntimarkkinoita. |
| --- | --- |

14.

Komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat erillisistä ja integroiduista kantataajuuspiirisarjoista ja jakautuvat matkaviestintästandardien (LTE, UMTS, CDMA, GSM) mukaisiin segmentteihin. Varsinkaan LTE-standardin kanssa yhteensopivia piirisarjoja eivät rajoita muiden matkaviestinnän ja muun kuin matkaviestinnän yhteystekniikoiden kanssa yhteensopivat piirisarjat. Lisäksi yksimuotoiset LTE-kantataajuuspiirisarjat eivät rajoita monimuotoisia LTE-kantataajuuspiirisarjoja, jotka ovat yhteensopivia myös UMTS- ja GSM-standardien kanssa. Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin ei ole luettu kytkösmarkkinoille jäävää tuotantoa, joka ei todennäköisesti rajoita käytännössä myyntimarkkinoita.

| 15. | Kantataajuuspiirisarjojen maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

15.

Kantataajuuspiirisarjojen maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

b.   NFC-/SE-tekniikka

NFC-piirit

| 16. | NFC-piirit ovat radiopiirejä, jotka tukevat lyhyen kantaman langattoman yhteyden NFC-standardia, jota alkuperäiset laitevalmistajat käyttävät useisiin tarkoituksiin, kuten mobiilimaksuihin ja matkaviestimillä tapahtuvaan lipunmyyntiin/rahastukseen. |
| --- | --- |

16.

NFC-piirit ovat radiopiirejä, jotka tukevat lyhyen kantaman langattoman yhteyden NFC-standardia, jota alkuperäiset laitevalmistajat käyttävät useisiin tarkoituksiin, kuten mobiilimaksuihin ja matkaviestimillä tapahtuvaan lipunmyyntiin/rahastukseen.

| 17. | Komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat NFC-piireistä (ja niiden taustalla olevasta teknologiasta), joita eivät rajoita muut teknologiat, kuten Bluetooth Low Energy (BTLE), Quick Response- eli QR-koodit ja MST-tekniikka (Magnetic Secure Transaction). Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin ei lueta kytkösmarkkinoille jäävää tuotantoa. |
| --- | --- |

17.

Komissio katsoo, että merkitykselliset tuotemarkkinat muodostuvat NFC-piireistä (ja niiden taustalla olevasta teknologiasta), joita eivät rajoita muut teknologiat, kuten Bluetooth Low Energy (BTLE), Quick Response- eli QR-koodit ja MST-tekniikka (Magnetic Secure Transaction). Merkityksellisiin tuotemarkkinoihin ei lueta kytkösmarkkinoille jäävää tuotantoa.

| 18. | NFC-piirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

18.

NFC-piirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

SE-piirit

| 19. | NFC-pohjaisen viestinnän turvaamiseksi NFC-piireihin voidaan yhdistää erilaista tekniikkaa ja etenkin SE-piirejä, joihin ei voida kajota ja jotka takaavat, että tallennetut ja siirretyt tiedot suojataan täydentävällä laitteistoon perustuvalla suojauksella. SE-mikroprosessori sisältää suojatun käyttöjärjestelmän, jäljempänä ’SE-käyttöjärjestelmä’. SE-teknologialla suojatussa NFC-ratkaisussa on kolme erillistä elementtiä: i) NFC-prosessori/-piiri; ii) SE-piiri; ja iii) SE-käyttöjärjestelmä. |
| --- | --- |

19.

NFC-pohjaisen viestinnän turvaamiseksi NFC-piireihin voidaan yhdistää erilaista tekniikkaa ja etenkin SE-piirejä, joihin ei voida kajota ja jotka takaavat, että tallennetut ja siirretyt tiedot suojataan täydentävällä laitteistoon perustuvalla suojauksella. SE-mikroprosessori sisältää suojatun käyttöjärjestelmän, jäljempänä ’SE-käyttöjärjestelmä’. SE-teknologialla suojatussa NFC-ratkaisussa on kolme erillistä elementtiä: i) NFC-prosessori/-piiri; ii) SE-piiri; ja iii) SE-käyttöjärjestelmä.

| 20. | Komissio katsoo, että vaikka SE-piirit (SE-käyttöjärjestelmä mukaan luettuna) voidaan erottaa muista teknologioista, etenkin HCE-tekniikasta (Host Card Emulation) ja TEE-tekniikasta (Trusted Execution Environment), kysymys siitä, olisiko merkityksellisten tuotemarkkinoiden katettava SE-piirien lisäksi myös muita teknologioita, jää avoimeksi. Kilpailuvaikutukset arvioidaan sulautettujen SE-piirien (SE-käyttöjärjestelmät mukaan luettuna) mahdollisilla tuotemarkkinoilla, jotka ovat ne markkinat, joilla NXP:n markkinavoima on suurin. |
| --- | --- |

20.

Komissio katsoo, että vaikka SE-piirit (SE-käyttöjärjestelmä mukaan luettuna) voidaan erottaa muista teknologioista, etenkin HCE-tekniikasta (Host Card Emulation) ja TEE-tekniikasta (Trusted Execution Environment), kysymys siitä, olisiko merkityksellisten tuotemarkkinoiden katettava SE-piirien lisäksi myös muita teknologioita, jää avoimeksi. Kilpailuvaikutukset arvioidaan sulautettujen SE-piirien (SE-käyttöjärjestelmät mukaan luettuna) mahdollisilla tuotemarkkinoilla, jotka ovat ne markkinat, joilla NXP:n markkinavoima on suurin.

| 21. | SE-piirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

21.

SE-piirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

Yhdistetyt NFC-/SE-ratkaisut

| 22. | Mobiililaitteiden alkuperäisillä valmistajilla on erilaisia hankintastrategioita NFC-ratkaisujen suhteen. Mikäli ne valitsevat SE-piirillä suojatun NFC-ratkaisun, ne voivat joko ostaa erillisiä komponentteja tai yhdistetyn NFC-/SE-ratkaisun. Alkuperäiset laitevalmistajat valitsevat yleensä yhdistetyn ratkaisun, joille on selvä erillinen kysyntä. |
| --- | --- |

22.

Mobiililaitteiden alkuperäisillä valmistajilla on erilaisia hankintastrategioita NFC-ratkaisujen suhteen. Mikäli ne valitsevat SE-piirillä suojatun NFC-ratkaisun, ne voivat joko ostaa erillisiä komponentteja tai yhdistetyn NFC-/SE-ratkaisun. Alkuperäiset laitevalmistajat valitsevat yleensä yhdistetyn ratkaisun, joille on selvä erillinen kysyntä.

| 23. | Komissio katsoo, että yhdistetyt NFC-/SE-ratkaisut muodostavat yksittäisistä NFC-piireistä ja SE-piireistä (SE-käyttöjärjestelmät mukaan lukien) erilliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

23.

Komissio katsoo, että yhdistetyt NFC-/SE-ratkaisut muodostavat yksittäisistä NFC-piireistä ja SE-piireistä (SE-käyttöjärjestelmät mukaan lukien) erilliset tuotemarkkinat.

| 24. | Yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

24.

Yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

c.   Kauttakulkupalveluteknologia

| 25. | Komissio katsoo, että kauttakulkupalveluteknologiat muodostavat erilliset tuotemarkkinat, jotka muodostuvat NXP:n kontaktittoman suojausteknologia-alustan MIFAREn lisäksi myös Calypson, FeliCan ja CIPURSEn kaltaisista muista teknologioista. Kaikki nämä teknologiat voidaan asentaa mobiililaitteisiin NFC-tekniikkaa käyttävän matkaviestimillä tapahtuvan lipunmyynnin mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

25.

Komissio katsoo, että kauttakulkupalveluteknologiat muodostavat erilliset tuotemarkkinat, jotka muodostuvat NXP:n kontaktittoman suojausteknologia-alustan MIFAREn lisäksi myös Calypson, FeliCan ja CIPURSEn kaltaisista muista teknologioista. Kaikki nämä teknologiat voidaan asentaa mobiililaitteisiin NFC-tekniikkaa käyttävän matkaviestimillä tapahtuvan lipunmyynnin mahdollistamiseksi.

| 26. | Komissio katsoo, että kauttakulkupalveluteknologioiden markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

26.

Komissio katsoo, että kauttakulkupalveluteknologioiden markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

d.   Tekijänoikeudet

| 27. | Standardin kannalta olennaiset essentiaalipatentit koskevat tekniikkaa, johon standardissa viitataan ja jonka käyttämistä standardin soveltaja ei voi välttää standardin mukaisissa tuotteissa. Sitä vastoin muut kuin standardin kannalta olennaiset patentit, jäljempänä ’muut kuin essentiaalipatentit’, voidaan usein kiertää suunnittelussa valmistettaessa standardin mukaista tuotetta. |
| --- | --- |

27.

Standardin kannalta olennaiset essentiaalipatentit koskevat tekniikkaa, johon standardissa viitataan ja jonka käyttämistä standardin soveltaja ei voi välttää standardin mukaisissa tuotteissa. Sitä vastoin muut kuin standardin kannalta olennaiset patentit, jäljempänä ’muut kuin essentiaalipatentit’, voidaan usein kiertää suunnittelussa valmistettaessa standardin mukaista tuotetta.

| 28. | Komissio katsoo aiemman päätöskäytäntönsä mukaisesti, että kukin matkaviestin- ja NFC-tekniikkaa koskeva essentiaalipatentti olisi katsottava erillisiksi markkinoiksi. Komissio katsoo myös, että NFC-tekniikkaan liittyviä muita kuin standardin kannalta olennaisia tekijänoikeuksia voidaan pitää muihin tekniikkoihin liittyvistä muista kuin standardin kannalta olennaisista tekijänoikeuksista erillisinä tuotemarkkinoina. NFC-tekniikan kannalta merkityksellisten muiden kuin standardin kannalta olennaisten tekijänoikeuksien tarkkojen tuotemarkkinoiden määrittely jätetään kuitenkin avoimeksi. |
| --- | --- |

28.

Komissio katsoo aiemman päätöskäytäntönsä mukaisesti, että kukin matkaviestin- ja NFC-tekniikkaa koskeva essentiaalipatentti olisi katsottava erillisiksi markkinoiksi. Komissio katsoo myös, että NFC-tekniikkaan liittyviä muita kuin standardin kannalta olennaisia tekijänoikeuksia voidaan pitää muihin tekniikkoihin liittyvistä muista kuin standardin kannalta olennaisista tekijänoikeuksista erillisinä tuotemarkkinoina. NFC-tekniikan kannalta merkityksellisten muiden kuin standardin kannalta olennaisten tekijänoikeuksien tarkkojen tuotemarkkinoiden määrittely jätetään kuitenkin avoimeksi.

| 29. | Komissio katsoo, että essentiaalipatenttien lisensoinnin markkinat ovat vähintään ETA-alueen laajuiset. Myös NFC-tekniikan kannalta merkityksellisten muiden kuin standardin kannalta olennaisten tekijänoikeuksien markkinat ovat todennäköisesti vähintään ETA-alueen laajuiset, mutta niiden tarkka määritelmä jätetään avoimeksi. |
| --- | --- |

29.

Komissio katsoo, että essentiaalipatenttien lisensoinnin markkinat ovat vähintään ETA-alueen laajuiset. Myös NFC-tekniikan kannalta merkityksellisten muiden kuin standardin kannalta olennaisten tekijänoikeuksien markkinat ovat todennäköisesti vähintään ETA-alueen laajuiset, mutta niiden tarkka määritelmä jätetään avoimeksi.

e.   Muut merkitykselliset markkinat

| 30. | Komissio on tunnistanut myös muita merkityksellisiä markkinoita, mutta katsoo, ettei liiketoimi aiheuta ongelmia minkään niistä suhteen. |
| --- | --- |

30.

Komissio on tunnistanut myös muita merkityksellisiä markkinoita, mutta katsoo, ettei liiketoimi aiheuta ongelmia minkään niistä suhteen.

| 31. | Autoteollisuuden ja esineiden internetin puolijohteiden aloilla komissio arvioi markkinoiden mahdollista segmentoitumista i) puolijohdetyypin ja ii) sovelluksen/loppukäytön alan mukaan. Autoteollisuuden alalla komissio yksilöi tietoviihdetuotteiden puolijohteiden sekä autojen turvallisuusjärjestelmien puolijohteiden markkinat, mutta jätti tarkat tuotemarkkinoiden määritelmät avoimiksi. Esineiden internetin alalla komissio tutki lähemmin mahdollista segmentoitumista puolijohdetyypin (esineiden internetin sovelluksissa käytettyjen Bluetooth-yhteyspiirien markkinat mukaan luettuna) ja loppukäytön mukaan, mutta jätti tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi. |
| --- | --- |

31.

Autoteollisuuden ja esineiden internetin puolijohteiden aloilla komissio arvioi markkinoiden mahdollista segmentoitumista i) puolijohdetyypin ja ii) sovelluksen/loppukäytön alan mukaan. Autoteollisuuden alalla komissio yksilöi tietoviihdetuotteiden puolijohteiden sekä autojen turvallisuusjärjestelmien puolijohteiden markkinat, mutta jätti tarkat tuotemarkkinoiden määritelmät avoimiksi. Esineiden internetin alalla komissio tutki lähemmin mahdollista segmentoitumista puolijohdetyypin (esineiden internetin sovelluksissa käytettyjen Bluetooth-yhteyspiirien markkinat mukaan luettuna) ja loppukäytön mukaan, mutta jätti tuotemarkkinoiden tarkan määritelmän avoimeksi.

| 32. | Komissio katsoo, että tällaisten puolijohdetuotteiden maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. |
| --- | --- |

32.

Komissio katsoo, että tällaisten puolijohdetuotteiden maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset.

| 33. | Mobiilialalla komissio yksilöi myös mobiilien audioratkaisujen, kuten älykkäiden vahvistinpiirien ja puheenparannusohjelmien, markkinat. |
| --- | --- |

33.

Mobiilialalla komissio yksilöi myös mobiilien audioratkaisujen, kuten älykkäiden vahvistinpiirien ja puheenparannusohjelmien, markkinat.

| 34. | Komissio katsoo, että älykkäiden vahvistinpiirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. Puheenparannusohjelmien maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jätetään avoimeksi. |
| --- | --- |

34.

Komissio katsoo, että älykkäiden vahvistinpiirien maantieteelliset markkinat ovat todennäköisesti maailmanlaajuiset. Puheenparannusohjelmien maantieteellisten markkinoiden tarkka määritelmä jätetään avoimeksi.

V.   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI – HORISONTAALISET YHTEENSOVITTAMATTOMAT VAIKUTUKSET

a.   Autoteollisuuden sovellusten puolijohteet

| 35. | Sekä Qualcomm että NXP valmistavat ja toimittavat puolijohteita autoteollisuuden sovelluksiin. Liiketoimi vaikuttaa markkinoihin vain sovellusalan mukaisilla segmenteillä, joita ovat erityisesti seuraavat: i) tietoviihdelaitteiden mikroprosessorit; ii) tietoviihdelaitteiden radio-/audiopiirit; iii) tietoviihdelaitteiden yhteyspiirit; ja iv) ajoneuvojen ja infrastruktuurin välisen viestinnän mahdollistavaan V2X-lähiverkkoteknologiaan perustuvat autoteollisuuden piirit. |
| --- | --- |

35.

Sekä Qualcomm että NXP valmistavat ja toimittavat puolijohteita autoteollisuuden sovelluksiin. Liiketoimi vaikuttaa markkinoihin vain sovellusalan mukaisilla segmenteillä, joita ovat erityisesti seuraavat: i) tietoviihdelaitteiden mikroprosessorit; ii) tietoviihdelaitteiden radio-/audiopiirit; iii) tietoviihdelaitteiden yhteyspiirit; ja iv) ajoneuvojen ja infrastruktuurin välisen viestinnän mahdollistavaan V2X-lähiverkkoteknologiaan perustuvat autoteollisuuden piirit.

| 36. | Komissio päättelee, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia näillä markkinoilla (ja mahdollisesti kapeammilla segmenteillä) seuraavassa esitetyistä syistä: |
| --- | --- |

36.

Komissio päättelee, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia näillä markkinoilla (ja mahdollisesti kapeammilla segmenteillä) seuraavassa esitetyistä syistä:

i.   Tietoviihdelaitteiden mikroprosessorit

| 37. | i) Qualcommin markkinaosuus on pienenemässä ja liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on vähäinen (noin [0–5] prosenttia); ii) monet vakiintuneet kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) markkinoille odotetaan tulevan uusia toimijoita; iv) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; v) suurin osa markkinatutkimuksen vastaajista ei katso liiketoimen vaikuttavan markkinoihin. |
| --- | --- |

37.

i) Qualcommin markkinaosuus on pienenemässä ja liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on vähäinen (noin [0–5] prosenttia); ii) monet vakiintuneet kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) markkinoille odotetaan tulevan uusia toimijoita; iv) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; v) suurin osa markkinatutkimuksen vastaajista ei katso liiketoimen vaikuttavan markkinoihin.

ii.   Tietoviihdelaitteiden radio-/audiopiirit

| 38. | i) Vaikka osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on [60–70 prosenttia], liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on vähäinen (noin [0–5] prosenttia); ii) muut vakiintuneet kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; iv) lähes kaikki markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin. |
| --- | --- |

38.

i) Vaikka osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus on [60–70 prosenttia], liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on vähäinen (noin [0–5] prosenttia); ii) muut vakiintuneet kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; iv) lähes kaikki markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin.

iii.   Tietoviihdelaitteiden yhteyspiirit

| 39. | i) Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus olisi [20–30] prosenttia, mutta NXP:n markkinaosuus on pienempi (noin [0–5] prosenttia); ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; iv) suurin osa markkinatutkimuksen vastaajista ei katso liiketoimen vaikuttavan markkinoihin. |
| --- | --- |

39.

i) Osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus olisi [20–30] prosenttia, mutta NXP:n markkinaosuus on pienempi (noin [0–5] prosenttia); ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) osapuolet eivät ole läheisiä kilpailijoita; iv) suurin osa markkinatutkimuksen vastaajista ei katso liiketoimen vaikuttavan markkinoihin.

iv.   V2X-lähiverkkoteknologiaan perustuvat autoteollisuuden piirit

| 40. | i) osapuolet eivät ole toistensa läheisimmät kilpailijat; vaikka sekä Qualcomm että NXP toimivat tällä segmentillä, ne keskittyvät erityyppisiin V2X-tekniikkoihin (Qualcomm keskittyy lähinnä matkaviestintäverkkoja hyödyntävään V2X-tekniikkaan, kun taas NXP tarjoaa vain lähiverkkopohjaista V2X-tekniikkaa); ii) vaihtoehtoja olisi edelleen saatavilla; ja iii) lähiverkkopohjaisen V2X-tekniikan markkinoille tulemisen esteet eivät ole merkittäviä, ja muita toimittajia, erityisesti muita autoteollisuuden Wi-Fi-piirien toimittaja, saattaa tulla markkinoille lähivuosina. |
| --- | --- |

40.

i) osapuolet eivät ole toistensa läheisimmät kilpailijat; vaikka sekä Qualcomm että NXP toimivat tällä segmentillä, ne keskittyvät erityyppisiin V2X-tekniikkoihin (Qualcomm keskittyy lähinnä matkaviestintäverkkoja hyödyntävään V2X-tekniikkaan, kun taas NXP tarjoaa vain lähiverkkopohjaista V2X-tekniikkaa); ii) vaihtoehtoja olisi edelleen saatavilla; ja iii) lähiverkkopohjaisen V2X-tekniikan markkinoille tulemisen esteet eivät ole merkittäviä, ja muita toimittajia, erityisesti muita autoteollisuuden Wi-Fi-piirien toimittaja, saattaa tulla markkinoille lähivuosina.

| 41. | Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen Qualcommilla ei ole kannustinta suosia matkaviestintäverkkoja hyödyntävien V2X-piirien kehittämistä ja viivyttää lähiverkkopohjaisten V2X-piirien käyttöönottoa, koska i) tämä hyödyttäisi lähiverkkosegmentillä toimivia kilpailijoita; ii) molemmat osapuolet ennustavat, että näitä kahta tekniikkaa tullaan käyttämään rinnakkain; ja iii) asiakirja-aineistossa ei ole näyttöä siitä, että Qualcomm päättää lopettaa lähiverkkopohjaisten V2X-piirien toimittamisen. |
| --- | --- |

41.

Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen Qualcommilla ei ole kannustinta suosia matkaviestintäverkkoja hyödyntävien V2X-piirien kehittämistä ja viivyttää lähiverkkopohjaisten V2X-piirien käyttöönottoa, koska i) tämä hyödyttäisi lähiverkkosegmentillä toimivia kilpailijoita; ii) molemmat osapuolet ennustavat, että näitä kahta tekniikkaa tullaan käyttämään rinnakkain; ja iii) asiakirja-aineistossa ei ole näyttöä siitä, että Qualcomm päättää lopettaa lähiverkkopohjaisten V2X-piirien toimittamisen.

b.   Esineiden internetin sovellusten puolijohteet

| 42. | Esineiden internetin sovelluksiin käytettyjen puolijohdetyyppien mukaisen segmentoitumisen huomioon ottaen liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia yksille eli Bluetooth-yhteyspiirien markkinoille. |
| --- | --- |

42.

Esineiden internetin sovelluksiin käytettyjen puolijohdetyyppien mukaisen segmentoitumisen huomioon ottaen liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia yksille eli Bluetooth-yhteyspiirien markkinoille.

| 43. | Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) Qualcommin markkinaosuus on pienenemässä ja liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on hyvin vähäinen (alle [0–5] prosenttia); ja ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla. Kilpailijat jatkavat myös toimintaansa BTLE-piirien mahdollisesti kapeammilla markkinoilla. |
| --- | --- |

43.

Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) Qualcommin markkinaosuus on pienenemässä ja liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on hyvin vähäinen (alle [0–5] prosenttia); ja ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla. Kilpailijat jatkavat myös toimintaansa BTLE-piirien mahdollisesti kapeammilla markkinoilla.

c.   Mobiilit audioratkaisut

i.   Puheenparannusohjelmat

| 44. | Liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia puheenparannusohjelmien markkinoilla. |
| --- | --- |

44.

Liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia puheenparannusohjelmien markkinoilla.

| 45. | Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; ii) NXP:n tuotteita ei pidetä sen kilpailijoiden tuotteita parempina; iii) markkinoille ei ole vaikea päästä; ja iv) useimmat markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin. |
| --- | --- |

45.

Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; ii) NXP:n tuotteita ei pidetä sen kilpailijoiden tuotteita parempina; iii) markkinoille ei ole vaikea päästä; ja iv) useimmat markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin.

ii.   Älykkäät vahvistimet

| 46. | Liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia älykkäiden vahvistinpiirien markkinoilla. |
| --- | --- |

46.

Liiketoimi aiheuttaa horisontaalisia vaikutuksia älykkäiden vahvistinpiirien markkinoilla.

| 47. | Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on hyvin vähäinen; ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) NXP:n tuotteita ei pidetä sen kilpailijoiden tuotteita parempina; ja iv) useimmat markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin. |
| --- | --- |

47.

Komissio katsoo, ettei liiketoimi aiheuta kilpailuongelmia, koska i) liiketoimen aiheuttama markkinaosuuden kasvu on hyvin vähäinen; ii) muut kilpailijat jatkavat toimintaansa markkinoilla; iii) NXP:n tuotteita ei pidetä sen kilpailijoiden tuotteita parempina; ja iv) useimmat markkinatutkimuksen vastaajat katsovat, ettei liiketoimi vaikuta markkinoihin.

VI.   KILPAILUVAIKUTUSTEN ARVIOINTI – MONIALAISET YHTEENSOVITTAMATTOMAT VAIKUTUKSET

a.   Markkinavoima

i.   LTE-kantataajuuspiirisarjat

| 48. | Komissio katsoo, että Qualcommilla on määräävä asema LTE-kantataajuuspiirisarjojen markkinoilla seuraavista syistä. |
| --- | --- |

48.

Komissio katsoo, että Qualcommilla on määräävä asema LTE-kantataajuuspiirisarjojen markkinoilla seuraavista syistä.

| 49. | Qualcommin markkinaosuus on [60–70 prosenttia] (tulojen perusteella), ja toiseksi suurin toimija (MediaTek), jonka markkinaosuus on alle puolet Qualcommin markkinaosuudesta, on ainoa kilpailija, jonka markkinaosuus on yli 5 prosenttia. Ei myöskään ole olemassa vaihtoehtoisia kantataajuuspiirisarjojen toimittajia, jotka kykenisivät rajoittamaan Qualcommin markkinavoimaa. Lisäksi on olemassa markkinoille pääsyn ja laajentumisen esteitä, jotka liittyvät muun muassa i) tutkimus- ja kehittämistoimintaan, jäljempänä ’T&K-toiminta’, ii) sertifiointiin ja suhteisiin alkuperäisten laitevalmistajien ja matkaviestinverkko-operaattorien kanssa; ja iii) useita eri standardeja tukevien piirisarjojen toimittamisen merkitykseen toimittajien kannalta. |
| --- | --- |

49.

Qualcommin markkinaosuus on [60–70 prosenttia] (tulojen perusteella), ja toiseksi suurin toimija (MediaTek), jonka markkinaosuus on alle puolet Qualcommin markkinaosuudesta, on ainoa kilpailija, jonka markkinaosuus on yli 5 prosenttia. Ei myöskään ole olemassa vaihtoehtoisia kantataajuuspiirisarjojen toimittajia, jotka kykenisivät rajoittamaan Qualcommin markkinavoimaa. Lisäksi on olemassa markkinoille pääsyn ja laajentumisen esteitä, jotka liittyvät muun muassa i) tutkimus- ja kehittämistoimintaan, jäljempänä ’T&K-toiminta’, ii) sertifiointiin ja suhteisiin alkuperäisten laitevalmistajien ja matkaviestinverkko-operaattorien kanssa; ja iii) useita eri standardeja tukevien piirisarjojen toimittamisen merkitykseen toimittajien kannalta.

ii.   NFC-piirit, SE-piirit ja yhdistetyt NFC-/SE-ratkaisut

| 50. | Komissio katsoo, että NXP:llä on jonkin verran markkinavoimaa NFC-piirien, SE-piirien ja yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen markkinoilla. |
| --- | --- |

50.

Komissio katsoo, että NXP:llä on jonkin verran markkinavoimaa NFC-piirien, SE-piirien ja yhdistettyjen NFC-/SE-ratkaisujen markkinoilla.

| 51. | NXP:n markkinaosuus on erityisen suuri sekä NFC-piirien ([70–80] prosenttia tulojen perusteella) että SE-piirien kohdalla ([60–70] prosenttia tulojen perusteella). NXP:n markkinavoima kuitenkin todennäköisesti yliarvioidaan sen suurien markkinaosuuksien perusteella. Perusteellisessa tutkimuksessa nimittäin paljastui, että NXP:n myynti on riippuvaista muutamasta suuresta asiakkaasta, jotka muodostavat suuren osan NXP:n NFC- ja SE-piirien myynnin määrästä. Tästä syystä näiden asiakkaiden päätös siirtyä hankkimaan komponentteja NXP:n sijasta muilta toimittajilta (soveltaen tarpeiden mukaan tapahtuvan yhdistelyn lähestymistapaa) pienentäisi jyrkästi NXP:n markkinaosuutta. |
| --- | --- |

51.

NXP:n markkinaosuus on erityisen suuri sekä NFC-piirien ([70–80] prosenttia tulojen perusteella) että SE-piirien kohdalla ([60–70] prosenttia tulojen perusteella). NXP:n markkinavoima kuitenkin todennäköisesti yliarvioidaan sen suurien markkinaosuuksien perusteella. Perusteellisessa tutkimuksessa nimittäin paljastui, että NXP:n myynti on riippuvaista muutamasta suuresta asiakkaasta, jotka muodostavat suuren osan NXP:n NFC- ja SE-piirien myynnin määrästä. Tästä syystä näiden asiakkaiden päätös siirtyä hankkimaan komponentteja NXP:n sijasta muilta toimittajilta (soveltaen tarpeiden mukaan tapahtuvan yhdistelyn lähestymistapaa) pienentäisi jyrkästi NXP:n markkinaosuutta.

| 52. | Markkinatutkimuksessa ilmeni viitteitä siitä, että tarpeiden mukaisen yhdistelyn ratkaisut aiheuttavat NXP:lle kilpailupainetta, sillä suurin osa vastaajista katsoi, että nämä ratkaisut ovat varteenotettavia vaihtoehtoja NXP:n yhdistetylle ratkaisulle. |
| --- | --- |

52.

Markkinatutkimuksessa ilmeni viitteitä siitä, että tarpeiden mukaisen yhdistelyn ratkaisut aiheuttavat NXP:lle kilpailupainetta, sillä suurin osa vastaajista katsoi, että nämä ratkaisut ovat varteenotettavia vaihtoehtoja NXP:n yhdistetylle ratkaisulle.

iii.   Kauttakulkupalveluteknologiat

| 53. | Komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi määräävä asema kauttakulkupalveluteknologioiden markkinoilla NXP:n MIFAREn vuoksi. MIFARE on merkityksellisin ja laajimmalle levinnyt kauttakulkupalveluteknologia käytössä olevan laitekannan ja toimitusten perusteella. Lisäksi MIFARE on hyvin tärkeä alkuperäisille laitevalmistajille ja NFC-/SE-piirien toimittajille sellaisten mobiilien kauttakulkupalvelujen kannalta, joita muun muassa osapuolet itse ottavat käyttöön ja kehittävät. Vaihtoehtoiset kauttakulkupalveluteknologiat, kuten FeliCa ja Calypso, eivät ole yhtä laajalle levinneitä ja merkittäviä kuin MIFARE. |
| --- | --- |

53.

Komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi määräävä asema kauttakulkupalveluteknologioiden markkinoilla NXP:n MIFAREn vuoksi. MIFARE on merkityksellisin ja laajimmalle levinnyt kauttakulkupalveluteknologia käytössä olevan laitekannan ja toimitusten perusteella. Lisäksi MIFARE on hyvin tärkeä alkuperäisille laitevalmistajille ja NFC-/SE-piirien toimittajille sellaisten mobiilien kauttakulkupalvelujen kannalta, joita muun muassa osapuolet itse ottavat käyttöön ja kehittävät. Vaihtoehtoiset kauttakulkupalveluteknologiat, kuten FeliCa ja Calypso, eivät ole yhtä laajalle levinneitä ja merkittäviä kuin MIFARE.

iv.   Tekijänoikeudet

| 54. | Komissio katsoo, että NFC-tekniikan suhteen sekä NXP:llä että Qualcommilla on markkinavoimaa NFC-tekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihinsa, koska standardien soveltajat eivät lähtökohtaisesti voi kiertää niitä suunnittelun avulla ja näin ollen potentiaaliset lisenssinhaltijat eivät voi siirtyä käyttämään muita toimittajia. |
| --- | --- |

54.

Komissio katsoo, että NFC-tekniikan suhteen sekä NXP:llä että Qualcommilla on markkinavoimaa NFC-tekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihinsa, koska standardien soveltajat eivät lähtökohtaisesti voi kiertää niitä suunnittelun avulla ja näin ollen potentiaaliset lisenssinhaltijat eivät voi siirtyä käyttämään muita toimittajia.

b.   Monialaiset vaikutukset suhteessa Qualcommin kantataajuuspiirisarjoihin ja NXP:n NFC- ja SE-piireihin

i.   Sekaniputtaminen

| 55. | Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen Qualcommilla olisi mahdollisuus ja kannustin toteuttaa sekaniputtamisstrategiaa, johon kuuluisivat Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjat sekä NXP:n NFC- ja SE-tuotteet (mukaan lukien sekaniputtaminen SE-piirin kantataajuuspiirisarjaan integroinnin kanssa). Sekaniputtamisen huomioon ottaen sillä olisi myös mahdollisuus ja kannustin nostaa MIFAREn lisenssimaksuja tai lopettaa kokonaan MIFAREn lisenssien myöntäminen. |
| --- | --- |

55.

Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen Qualcommilla olisi mahdollisuus ja kannustin toteuttaa sekaniputtamisstrategiaa, johon kuuluisivat Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjat sekä NXP:n NFC- ja SE-tuotteet (mukaan lukien sekaniputtaminen SE-piirin kantataajuuspiirisarjaan integroinnin kanssa). Sekaniputtamisen huomioon ottaen sillä olisi myös mahdollisuus ja kannustin nostaa MIFAREn lisenssimaksuja tai lopettaa kokonaan MIFAREn lisenssien myöntäminen.

| 56. | Sekaniputtaminen toteutettaisiin kahdessa vaiheessa. Ensin sulautuman tuloksena syntyvä yritys tarjoaisi osapuolten tuotteita kaupallisesti niputettuina alennettuun hintaan verrattuna erillisten komponenttien yhteenlaskettuun hintaan. Nippu koostuisi Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjasta sekä (MIFAREa tukevista) NXP:n NFC-/SE-tuotteista, ja tällaisen nipun hinta olisi alempi kuin vastaavien erillisten komponenttien yhteenlaskettu hinta. Toisessa vaiheessa sulautuman tuloksena syntyvä yritys integroisi teknisesti NXP:n MIFAREa tukevan SE-piirin LTE-kantataajuuspiirisarjaan (Snapdragon-alusta). Tällaisen integroinnin jälkeen Qualcomm tarjoaisi alkuperäisille laitevalmistajille niputettua tuotetta, joka muodostuisi LTE-kantataajuuspiirisarjasta (johon on integroitu MIFAREa tukeva SE-piiri) ja NFC-prosessorista, sekä erillisten komponenttien sarjaa ja myisi niputettua tuotetta alennettuun hintaan verrattuna erillisten komponenttien yhteenlaskettuun hintaan. |
| --- | --- |

56.

Sekaniputtaminen toteutettaisiin kahdessa vaiheessa. Ensin sulautuman tuloksena syntyvä yritys tarjoaisi osapuolten tuotteita kaupallisesti niputettuina alennettuun hintaan verrattuna erillisten komponenttien yhteenlaskettuun hintaan. Nippu koostuisi Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjasta sekä (MIFAREa tukevista) NXP:n NFC-/SE-tuotteista, ja tällaisen nipun hinta olisi alempi kuin vastaavien erillisten komponenttien yhteenlaskettu hinta. Toisessa vaiheessa sulautuman tuloksena syntyvä yritys integroisi teknisesti NXP:n MIFAREa tukevan SE-piirin LTE-kantataajuuspiirisarjaan (Snapdragon-alusta). Tällaisen integroinnin jälkeen Qualcomm tarjoaisi alkuperäisille laitevalmistajille niputettua tuotetta, joka muodostuisi LTE-kantataajuuspiirisarjasta (johon on integroitu MIFAREa tukeva SE-piiri) ja NFC-prosessorista, sekä erillisten komponenttien sarjaa ja myisi niputettua tuotetta alennettuun hintaan verrattuna erillisten komponenttien yhteenlaskettuun hintaan.

| 57. | Samanaikaisesti edellä esitetyn kanssa ja sen lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys huonontaisi muiden NFC-/SE-piirien toimittajien mahdollisuuksia käyttää MIFAREa joko korottamalla lisenssimaksuja tai lopettamalla kokonaan MIFAREn lisenssien myöntämisen. |
| --- | --- |

57.

Samanaikaisesti edellä esitetyn kanssa ja sen lisäksi sulautuman tuloksena syntyvä yritys huonontaisi muiden NFC-/SE-piirien toimittajien mahdollisuuksia käyttää MIFAREa joko korottamalla lisenssimaksuja tai lopettamalla kokonaan MIFAREn lisenssien myöntämisen.

Mahdollisuus

| 58. | Tekijöihin, jotka tukevat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuutta toimia tällä tavoin, kuuluu muun muassa se seikka, että kyseiset tuotteet ovat toisiaan täydentäviä ja niillä on yhteinen asiakaskunta. Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi myös mahdollisuus korottaa lisenssimaksuja tai lopettaa kokonaan MIFAREn lisenssien myöntäminen, kun voimassa olevat lisenssisopimukset kolmansien osapuolten kanssa päättyvät. MIFARE on NXP:n omistama teknologia, eikä NXP:llä ole velvollisuutta myöntää sitä koskevia lisenssejä (tasapuolisin), kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin, jäljempänä ’(F)RAND’, tai ylipäätään. Markkinatutkimuksen tulokset tukevat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuutta toimia näin, ja se on nähtävissä myös osapuolten sisäisissä asiakirjoissa. |
| --- | --- |

58.

Tekijöihin, jotka tukevat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuutta toimia tällä tavoin, kuuluu muun muassa se seikka, että kyseiset tuotteet ovat toisiaan täydentäviä ja niillä on yhteinen asiakaskunta. Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi myös mahdollisuus korottaa lisenssimaksuja tai lopettaa kokonaan MIFAREn lisenssien myöntäminen, kun voimassa olevat lisenssisopimukset kolmansien osapuolten kanssa päättyvät. MIFARE on NXP:n omistama teknologia, eikä NXP:llä ole velvollisuutta myöntää sitä koskevia lisenssejä (tasapuolisin), kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin, jäljempänä ’(F)RAND’, tai ylipäätään. Markkinatutkimuksen tulokset tukevat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuutta toimia näin, ja se on nähtävissä myös osapuolten sisäisissä asiakirjoissa.

Kannustin

| 59. | Tekijöihin, jotka tukevat sitä, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on kannustin toimia näin, kuuluu muun muassa se seikka, että sekaniputtaminen olisi hyvin todennäköisesti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kannalta kannattava strategia lyhyelläkin aikavälillä. |
| --- | --- |

59.

Tekijöihin, jotka tukevat sitä, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on kannustin toimia näin, kuuluu muun muassa se seikka, että sekaniputtaminen olisi hyvin todennäköisesti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kannalta kannattava strategia lyhyelläkin aikavälillä.

| 60. | Markkinatutkimuksen vastaajat vahvistavat, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on kannustin harjoittaa tällaista sekaniputtamista, huonontaa MIFAREn lisenssiehtoja ja toisessa vaiheessa tarjota nippua, joka koostuu integroidusta kantataajuus-/SE-piirisarjaratkaisusta. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kannustin käyttää tällaista strategiaa on nähtävissä myös osapuolten sisäisissä asiakirjoissa. |
| --- | --- |

60.

Markkinatutkimuksen vastaajat vahvistavat, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on kannustin harjoittaa tällaista sekaniputtamista, huonontaa MIFAREn lisenssiehtoja ja toisessa vaiheessa tarjota nippua, joka koostuu integroidusta kantataajuus-/SE-piirisarjaratkaisusta. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kannustin käyttää tällaista strategiaa on nähtävissä myös osapuolten sisäisissä asiakirjoissa.

Todennäköiset vaikutukset

| 61. | On epätodennäköistä, että Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjoja ja NXP:n NFC- ja SE-tuotteita koskeva sekaniputtamisstrategia (mukaan lukien sekaniputtaminen SE-piirin kantataajuuspiirisarjaan integroinnin kanssa) yksinään aiheuttaisi vaaditun tasoisia markkinoilta sulkevia vaikutuksia kantataajuuspiirien sekä NFC- ja SE-piirien toimittajille. Alkuperäisten laitevalmistajien saatavilla olisi edelleen näiden tuotteiden vaihtoehtoja, ja kilpailijat pystyisivät vastaamaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen niputtamisstrategiaan. |
| --- | --- |

61.

On epätodennäköistä, että Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjoja ja NXP:n NFC- ja SE-tuotteita koskeva sekaniputtamisstrategia (mukaan lukien sekaniputtaminen SE-piirin kantataajuuspiirisarjaan integroinnin kanssa) yksinään aiheuttaisi vaaditun tasoisia markkinoilta sulkevia vaikutuksia kantataajuuspiirien sekä NFC- ja SE-piirien toimittajille. Alkuperäisten laitevalmistajien saatavilla olisi edelleen näiden tuotteiden vaihtoehtoja, ja kilpailijat pystyisivät vastaamaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen niputtamisstrategiaan.

| 62. | MIFAREn lisenssimaksujen korottaminen kilpaileville NFC- ja SE-laitteiden toimittajille tai MIFAREn lisenssien myöntämisen lopettaminen kokonaan muuttaisi kuitenkin markkinoiden kilpailuolosuhteita. Tällaisella toiminnalla sulautuman tuloksena syntyvä yritys todennäköisesti i) lisäisi suorasti kilpailijoiden kustannuksia NFC-/SE-segmentillä, koska näiden kilpailijoiden kannalta keskeisestä tuotantopanoksesta eli MIFARE-lisenssistä tulisi paljon kalliimpi; ja ii) lisäisi epäsuorasti kilpailevien kantataajuuspiirisarjojen toimittajien kustannuksia, koska näitä kantataajuuspiirisarjoja täydentävistä komponenteista eli erillisistä NFC-/SE-piireistä tulisi paljon kalliimpia. |
| --- | --- |

62.

MIFAREn lisenssimaksujen korottaminen kilpaileville NFC- ja SE-laitteiden toimittajille tai MIFAREn lisenssien myöntämisen lopettaminen kokonaan muuttaisi kuitenkin markkinoiden kilpailuolosuhteita. Tällaisella toiminnalla sulautuman tuloksena syntyvä yritys todennäköisesti i) lisäisi suorasti kilpailijoiden kustannuksia NFC-/SE-segmentillä, koska näiden kilpailijoiden kannalta keskeisestä tuotantopanoksesta eli MIFARE-lisenssistä tulisi paljon kalliimpi; ja ii) lisäisi epäsuorasti kilpailevien kantataajuuspiirisarjojen toimittajien kustannuksia, koska näitä kantataajuuspiirisarjoja täydentävistä komponenteista eli erillisistä NFC-/SE-piireistä tulisi paljon kalliimpia.

| 63. | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijat eivät pystyisi vastaamaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimiin tarjoamalla MIFAREa tukevan SE-piirin sisältävää nippua tai ne voisivat tarjota sitä vain hintaan, joka ei olisi houkutteleva sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hintaan verrattuna. |
| --- | --- |

63.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijat eivät pystyisi vastaamaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen toimiin tarjoamalla MIFAREa tukevan SE-piirin sisältävää nippua tai ne voisivat tarjota sitä vain hintaan, joka ei olisi houkutteleva sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen hintaan verrattuna.

| 64. | Tämän seurauksena kilpailijoiden kannattavuus heikkenisi, ja näin ollen kilpailijoiden saattaisi olla vaikeampaa investoida näiden tuotteiden jatkokehittämiseen. Kun otetaan huomioon T&K-toiminnan intensiivisyys näillä markkinoilla, T&K-toimintaan investoimisen heikommat kannustimet saattavat heikentää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijoiden aiheuttamaa kilpailupainetta. |
| --- | --- |

64.

Tämän seurauksena kilpailijoiden kannattavuus heikkenisi, ja näin ollen kilpailijoiden saattaisi olla vaikeampaa investoida näiden tuotteiden jatkokehittämiseen. Kun otetaan huomioon T&K-toiminnan intensiivisyys näillä markkinoilla, T&K-toimintaan investoimisen heikommat kannustimet saattavat heikentää sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijoiden aiheuttamaa kilpailupainetta.

| 65. | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategia, jossa korotettaisiin MIFAREn lisenssimaksuja tai lopetettaisiin kokonaan MIFARE-lisenssien myöntäminen kilpailijoille, sekä tähän liittyvän yhteentoimivuuden heikentymisen vaikutukset sulkisivat markkinoilta kantataajuuspiirisarjojen sekä NFC- ja SE-piirien kilpailijat, jotka eivät pystyisi toteuttamaan oikea-aikaisia vastastrategioita ja selviytymään MIFARE-lisenssien rajoittavampiin ehtoihin liittyvistä esteistä. |
| --- | --- |

65.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen strategia, jossa korotettaisiin MIFAREn lisenssimaksuja tai lopetettaisiin kokonaan MIFARE-lisenssien myöntäminen kilpailijoille, sekä tähän liittyvän yhteentoimivuuden heikentymisen vaikutukset sulkisivat markkinoilta kantataajuuspiirisarjojen sekä NFC- ja SE-piirien kilpailijat, jotka eivät pystyisi toteuttamaan oikea-aikaisia vastastrategioita ja selviytymään MIFARE-lisenssien rajoittavampiin ehtoihin liittyvistä esteistä.

ii.   Varsinainen niputtaminen ja sitominen

| 66. | Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi mahdollisuus harjoittaa LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja NFC-/SE-piirien varsinaista niputtamista ja kaupallista tai teknistä sitomista ja olla asettamatta näitä komponentteja enää saataville yksittäin. |
| --- | --- |

66.

Komissio katsoo, että liiketoimen jälkeen sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi mahdollisuus harjoittaa LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja NFC-/SE-piirien varsinaista niputtamista ja kaupallista tai teknistä sitomista ja olla asettamatta näitä komponentteja enää saataville yksittäin.

| 67. | Huolimatta tästä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuudesta (joka perustuu muun muassa sen markkinavoimaan, täydentävien tuotteiden merkitykseen ja yhteiseen asiakaskuntaan) toimia näin, sillä ei olisi kannustinta tähän. Tämä vahvistetaan osapuolten sisäisissä asiakirjoissa. |
| --- | --- |

67.

Huolimatta tästä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuudesta (joka perustuu muun muassa sen markkinavoimaan, täydentävien tuotteiden merkitykseen ja yhteiseen asiakaskuntaan) toimia näin, sillä ei olisi kannustinta tähän. Tämä vahvistetaan osapuolten sisäisissä asiakirjoissa.

| 68. | Siinäkin tapauksessa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys toimisi näin, tämä tuskin aiheuttaisi vaaditun tasoisia markkinoilta sulkevia vaikutuksia. Alkuperäiset laitevalmistajat käyttävät useita hankintalähteitä, ja ne toimisivat strategisesti varmistaakseen käytettävissä olevien vaihtoehtojen säilymisen. Olisi edelleen alkuperäisten laitevalmistajien etujen mukaista varmistaa erillisten komponenttien saatavuus sen sijaan, että ne ostaisivat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen niputettuja tai sidottuja tuotteita. Alkuperäiset laitevalmistajat voisivat käyttää sisäistä tuotantokapasiteettiaan ja yksittäiset kilpailijat voisivat turvautua tarpeiden mukaisen yhdistelyn ratkaisuihin. |
| --- | --- |

68.

Siinäkin tapauksessa, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys toimisi näin, tämä tuskin aiheuttaisi vaaditun tasoisia markkinoilta sulkevia vaikutuksia. Alkuperäiset laitevalmistajat käyttävät useita hankintalähteitä, ja ne toimisivat strategisesti varmistaakseen käytettävissä olevien vaihtoehtojen säilymisen. Olisi edelleen alkuperäisten laitevalmistajien etujen mukaista varmistaa erillisten komponenttien saatavuus sen sijaan, että ne ostaisivat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen niputettuja tai sidottuja tuotteita. Alkuperäiset laitevalmistajat voisivat käyttää sisäistä tuotantokapasiteettiaan ja yksittäiset kilpailijat voisivat turvautua tarpeiden mukaisen yhdistelyn ratkaisuihin.

iii.   Yhteentoimivuuden heikentyminen

| 69. | Komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi mahdollisuus ja kannustin heikentää Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja NXP:n NFC- ja SE-piirien yhteentoimivuutta kilpailevien toimittajien erillisten komponenttien kanssa. Tällainen strategia saisi aikaan sen, että asiakkaat suosisivat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteita kilpailevien toimittajien tuotteiden sijasta. Se kärjistäisi vaikutuksia, joita sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen samanaikaisesti sekaniputtamisen kanssa toteuttama, lisenssimaksujen korottamisen tai MIFARE-lisensoinnin lopettamisen sisältävä strategia aiheuttaisi. |
| --- | --- |

69.

Komissio katsoo, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi mahdollisuus ja kannustin heikentää Qualcommin LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja NXP:n NFC- ja SE-piirien yhteentoimivuutta kilpailevien toimittajien erillisten komponenttien kanssa. Tällainen strategia saisi aikaan sen, että asiakkaat suosisivat sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteita kilpailevien toimittajien tuotteiden sijasta. Se kärjistäisi vaikutuksia, joita sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen samanaikaisesti sekaniputtamisen kanssa toteuttama, lisenssimaksujen korottamisen tai MIFARE-lisensoinnin lopettamisen sisältävä strategia aiheuttaisi.

Mahdollisuus

| 70. | Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on mahdollisuus muuttaa käyttöjärjestelmiä siten, että kolmansien osapuolten tuotteiden toimivuus heikkenee, mutta myös jättää kokonaan toimittamatta yhteentoimivuuden edellyttämät tarvittavat tiedot ja tuki. |
| --- | --- |

70.

Sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä on mahdollisuus muuttaa käyttöjärjestelmiä siten, että kolmansien osapuolten tuotteiden toimivuus heikkenee, mutta myös jättää kokonaan toimittamatta yhteentoimivuuden edellyttämät tarvittavat tiedot ja tuki.

Kannustin

| 71. | Jos sulautuman tuloksena syntyvä yritys heikentäisi yhteentoimivuutta, Qualcommin kantataajuuspiirisarjoja ostavat asiakkaat olisivat vähemmän halukkaita ostamaan NFC-/SE-ratkaisun toiselta toimittajalta. Kantataajuuspiirisarjan merkitys suhteessa NFC-/SE-piireihin aiheuttaa sen, että asiakas tuskin hylkäisi kokonaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotetta vain voidakseen yhdistää siihen parempina pitämiään kolmannen osapuolen NFC-/SE-piirejä. |
| --- | --- |

71.

Jos sulautuman tuloksena syntyvä yritys heikentäisi yhteentoimivuutta, Qualcommin kantataajuuspiirisarjoja ostavat asiakkaat olisivat vähemmän halukkaita ostamaan NFC-/SE-ratkaisun toiselta toimittajalta. Kantataajuuspiirisarjan merkitys suhteessa NFC-/SE-piireihin aiheuttaa sen, että asiakas tuskin hylkäisi kokonaan sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotetta vain voidakseen yhdistää siihen parempina pitämiään kolmannen osapuolen NFC-/SE-piirejä.

| 72. | Mikäli yhteentoimivuutta koskevien tietojen ja tuen toimittaminen kolmansina osapuolina oleville toimittajille on sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle kallista, on todennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys pitää sulautumaa edeltäneeseen tilanteeseen verrattuna vähemmän kannattavana investoida tukeen, jonka avulla kolmansien osapuolien tuotteet voivat toimia yhdessä sen LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja sen NFC-/SE-piirien kanssa. Ilmoituksen tekijällä ei ollut ennen liiketoimea mitään omaa NFC-/SE-piirien tuotantoa, ja tästä syystä sillä oli paljon vahvemmat kannustimet varmistaa yhteentoimivuus kolmansien osapuolten NFC-/SE-piirien kanssa. |
| --- | --- |

72.

Mikäli yhteentoimivuutta koskevien tietojen ja tuen toimittaminen kolmansina osapuolina oleville toimittajille on sulautuman tuloksena syntyvälle yritykselle kallista, on todennäköistä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys pitää sulautumaa edeltäneeseen tilanteeseen verrattuna vähemmän kannattavana investoida tukeen, jonka avulla kolmansien osapuolien tuotteet voivat toimia yhdessä sen LTE-kantataajuuspiirisarjojen ja sen NFC-/SE-piirien kanssa. Ilmoituksen tekijällä ei ollut ennen liiketoimea mitään omaa NFC-/SE-piirien tuotantoa, ja tästä syystä sillä oli paljon vahvemmat kannustimet varmistaa yhteentoimivuus kolmansien osapuolten NFC-/SE-piirien kanssa.

| 73. | Myös markkinatutkimuksen vastaajat vahvistavat, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi tällainen kannustin. |
| --- | --- |

73.

Myös markkinatutkimuksen vastaajat vahvistavat, että sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä olisi tällainen kannustin.

Todennäköiset vaikutukset

| 74. | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskeva strategia kärjistäisi todennäköisesti MIFARE-lisenssimaksujen korotuksen (tai MIFARE-lisenssien myöntämisestä kieltäytymisen) markkinoilta sulkevia vaikutuksia, kun otetaan huomioon myös sekaniputtaminen. |
| --- | --- |

74.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskeva strategia kärjistäisi todennäköisesti MIFARE-lisenssimaksujen korotuksen (tai MIFARE-lisenssien myöntämisestä kieltäytymisen) markkinoilta sulkevia vaikutuksia, kun otetaan huomioon myös sekaniputtaminen.

| 75. | Sen paremmin kolmansina osapuolina olevat toimittajat kuin mobiililaitteiden alkuperäiset valmistajatkaan eivät pystyisi tekemään tyhjäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskevaa strategiaa. Se vähentäisi mobiililaitteiden alkuperäisten valmistajien tarpeiden mukaisesta yhdistelystä saamaa arvoa ja siten tähän liittyvien tuotteiden kysyntää. Myös markkinatutkimuksen vastaajat viittaavat siihen, että tämä vaikuttaisi kielteisesti kilpailevien komponenttivalmistajien kilpailukykyyn ja voisi viime kädessä sulkea ne markkinoilta. |
| --- | --- |

75.

Sen paremmin kolmansina osapuolina olevat toimittajat kuin mobiililaitteiden alkuperäiset valmistajatkaan eivät pystyisi tekemään tyhjäksi sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen yhteentoimivuuden heikentämistä koskevaa strategiaa. Se vähentäisi mobiililaitteiden alkuperäisten valmistajien tarpeiden mukaisesta yhdistelystä saamaa arvoa ja siten tähän liittyvien tuotteiden kysyntää. Myös markkinatutkimuksen vastaajat viittaavat siihen, että tämä vaikuttaisi kielteisesti kilpailevien komponenttivalmistajien kilpailukykyyn ja voisi viime kädessä sulkea ne markkinoilta.

c.   NFC-tekniikan tekijänoikeuksien lisensseihin liittyvät monialaiset vaikutukset

| 76. | Osapuolilla on merkittäviä, erityisesti NFC-tekniikkaa koskevia tekijänoikeuksia. Asiaan liittyvän teknologian täydentävän luonteen vuoksi se, miten tekijänoikeuslisensseistä neuvotellaan mahdollisten lisenssinhaltijoiden kanssa, saattaa aiheuttaa monialaisia vaikutuksia. Tässä suhteessa komissio katsoo, että liiketoimen ansiosta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on mahdollista korottaa patenttilisensseistä perittäviä lisenssimaksuja verrattuna siihen lisenssimaksujen tasoon, jonka osapuolet olisivat voineet saada, jos sulautumaa ei olisi toteutettu. |
| --- | --- |

76.

Osapuolilla on merkittäviä, erityisesti NFC-tekniikkaa koskevia tekijänoikeuksia. Asiaan liittyvän teknologian täydentävän luonteen vuoksi se, miten tekijänoikeuslisensseistä neuvotellaan mahdollisten lisenssinhaltijoiden kanssa, saattaa aiheuttaa monialaisia vaikutuksia. Tässä suhteessa komissio katsoo, että liiketoimen ansiosta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on mahdollista korottaa patenttilisensseistä perittäviä lisenssimaksuja verrattuna siihen lisenssimaksujen tasoon, jonka osapuolet olisivat voineet saada, jos sulautumaa ei olisi toteutettu.

i.   Sulautumaa edeltäneet lisensointikäytännöt

| 77. | Osapuolten käytännöt poikkeavat toisistaan lisenssien myöntämisen osalta ja varsinkin siinä, millä arvoketjun tasolla ne myöntävät patenttilisenssejä ja kuinka laajoja tekijänoikeuksia niiden asiakkailleen myymiin komponentteihin liittyy. |
| --- | --- |

77.

Osapuolten käytännöt poikkeavat toisistaan lisenssien myöntämisen osalta ja varsinkin siinä, millä arvoketjun tasolla ne myöntävät patenttilisenssejä ja kuinka laajoja tekijänoikeuksia niiden asiakkailleen myymiin komponentteihin liittyy.

| 78. | NXP myy piirejä alkuperäisille laitevalmistaja-asiakkailleen kattavasti, mikä tarkoittaa, että piirien myynnin yhteydessä sen piirejä koskevat patenttioikeudet suhteessa sen asiakkaisiin raukeavat. NXP myöntää NFC-patenttejaan koskevia lisenssejä myös joillekin kilpaileville komponenttivalmistajille ja asiakkaille (muun muassa mobiililaitteiden alkuperäisille valmistajille). |
| --- | --- |

78.

NXP myy piirejä alkuperäisille laitevalmistaja-asiakkailleen kattavasti, mikä tarkoittaa, että piirien myynnin yhteydessä sen piirejä koskevat patenttioikeudet suhteessa sen asiakkaisiin raukeavat. NXP myöntää NFC-patenttejaan koskevia lisenssejä myös joillekin kilpaileville komponenttivalmistajille ja asiakkaille (muun muassa mobiililaitteiden alkuperäisille valmistajille).

| 79. | Qualcomm ei myy kantataajuuspiirisarjoja alkuperäisille laitevalmistajille kattavasti. Sen sijaan Qualcomm edellyttää, että alkuperäiset laitevalmistajat, jotka haluavat ostaa sen kantataajuuspiirisarjoja, hankkivat lisenssin Qualcommin matkaviestintekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihin. Tätä käytäntöä on kutsuttu Qualcommia vastaan Yhdysvalloissa vireillä olevassa oikeudenkäynnissä ”ei lisenssiä – ei piiriä” -strategiaksi (”no license – no chip”), jäljempänä ’NLNC-strategia’. |
| --- | --- |

79.

Qualcomm ei myy kantataajuuspiirisarjoja alkuperäisille laitevalmistajille kattavasti. Sen sijaan Qualcomm edellyttää, että alkuperäiset laitevalmistajat, jotka haluavat ostaa sen kantataajuuspiirisarjoja, hankkivat lisenssin Qualcommin matkaviestintekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihin. Tätä käytäntöä on kutsuttu Qualcommia vastaan Yhdysvalloissa vireillä olevassa oikeudenkäynnissä ”ei lisenssiä – ei piiriä” -strategiaksi (”no license – no chip”), jäljempänä ’NLNC-strategia’.

| 80. | Qualcomm myöntää lisenssejä vain asiakkailleen eli alkuperäisille laitevalmistajille, jotka valmistavat mobiililaitteita ja ostavat kantataajuuspiirisarjoja joko Qualcommilta tai Qualcommin kilpailijoilta (tätä käytäntöä kutsutaan laitetason lisensoinniksi). |
| --- | --- |

80.

Qualcomm myöntää lisenssejä vain asiakkailleen eli alkuperäisille laitevalmistajille, jotka valmistavat mobiililaitteita ja ostavat kantataajuuspiirisarjoja joko Qualcommilta tai Qualcommin kilpailijoilta (tätä käytäntöä kutsutaan laitetason lisensoinniksi).

| 81. | Qualcomm myöntää tekijänoikeuksiensa lisenssejä portfolioittain pikemmin kuin patenttikohtaisesti. Qualcommin pyytämä lisenssimaksun tavanomainen määrä on pysynyt vakaana 1990-luvun alusta lähtien. Lisenssinhaltijoiden on maksettava lisenssimaksu siitä riippumatta, käytetäänkö niiden laitteiden valmistuksessa Qualcommin vai jonkin muun toimittajan kantataajuuspiirisarjoja. |
| --- | --- |

81.

Qualcomm myöntää tekijänoikeuksiensa lisenssejä portfolioittain pikemmin kuin patenttikohtaisesti. Qualcommin pyytämä lisenssimaksun tavanomainen määrä on pysynyt vakaana 1990-luvun alusta lähtien. Lisenssinhaltijoiden on maksettava lisenssimaksu siitä riippumatta, käytetäänkö niiden laitteiden valmistuksessa Qualcommin vai jonkin muun toimittajan kantataajuuspiirisarjoja.

ii.   NFC-tekniikan tekijänoikeuksien lisensseihin liittyvät monialaiset vaikutukset

| 82. | Sisällyttämällä NXP:n NFC-tekijänoikeudet Qualcommin tekijänoikeusportfolioon sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on mahdollista yhdistää molempien osapuolten NFC-patentit yhdeksi vahvemmaksi NFC-portfolioksi. Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvä yritys saa maailman suurimman NFC-patenttien portfolion ja siten patenttien ”kriittisen massan” lisensointitarkoituksiin. Tämä lisää suhteettomasti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen neuvotteluvoimaa, ja sen avulla sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi periä huomattavasti suurempia lisenssimaksuja NFC-patenteista, kuin mitä osapuolet tällä hetkellä voisivat yhdessä periä samoista patenteista. Qualcommin merkittävät oikeudenkäyntivalmiudet lisäävät liiketoimen lisenssimaksuja korottavaa vaikutusta. |
| --- | --- |

82.

Sisällyttämällä NXP:n NFC-tekijänoikeudet Qualcommin tekijänoikeusportfolioon sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen on mahdollista yhdistää molempien osapuolten NFC-patentit yhdeksi vahvemmaksi NFC-portfolioksi. Näin ollen sulautuman tuloksena syntyvä yritys saa maailman suurimman NFC-patenttien portfolion ja siten patenttien ”kriittisen massan” lisensointitarkoituksiin. Tämä lisää suhteettomasti sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen neuvotteluvoimaa, ja sen avulla sulautuman tuloksena syntyvä yritys voi periä huomattavasti suurempia lisenssimaksuja NFC-patenteista, kuin mitä osapuolet tällä hetkellä voisivat yhdessä periä samoista patenteista. Qualcommin merkittävät oikeudenkäyntivalmiudet lisäävät liiketoimen lisenssimaksuja korottavaa vaikutusta.

| 83. | Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen neuvotteluaseman suhteeton parantuminen aiheuttaa vahinkoa lisenssinhaltijoille riippumatta siitä, lisensoidaanko sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen NFC-patenttien portfolio erikseen vai sisällytetäänkö ostetut NFC-patentit Qualcommin laajemman patenttiportfolion lisensseihin. |
| --- | --- |

83.

Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen neuvotteluaseman suhteeton parantuminen aiheuttaa vahinkoa lisenssinhaltijoille riippumatta siitä, lisensoidaanko sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen NFC-patenttien portfolio erikseen vai sisällytetäänkö ostetut NFC-patentit Qualcommin laajemman patenttiportfolion lisensseihin.

iii.   NLNC-strategia

| 84. | Tiettyjen mobiililaitteiden alkuperäisten valmistajien mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys voisi laajentaa Qualcommin NLNC-strategiaa asettamalla NXP:n minkä tahansa NFC- tai SE-tuotteiden myynnin ehdoksi sen, että asiakas on hankkinut minkä tahansa Qualcommin tekijänoikeuden ja/tai minkä tahansa NXP:n NFC-tekniikkaa koskevan tekijänoikeuden lisenssin. Lisäksi minkä tahansa Qualcommin tuotteen myynnin ehdoksi voitaisiin periaatteessa asettaa se, että asiakas on hankkinut minkä tahansa NXP:n NFC-tekniikkaa koskevan tekijänoikeuden lisenssin. |
| --- | --- |

84.

Tiettyjen mobiililaitteiden alkuperäisten valmistajien mukaan sulautuman tuloksena syntyvä yritys voisi laajentaa Qualcommin NLNC-strategiaa asettamalla NXP:n minkä tahansa NFC- tai SE-tuotteiden myynnin ehdoksi sen, että asiakas on hankkinut minkä tahansa Qualcommin tekijänoikeuden ja/tai minkä tahansa NXP:n NFC-tekniikkaa koskevan tekijänoikeuden lisenssin. Lisäksi minkä tahansa Qualcommin tuotteen myynnin ehdoksi voitaisiin periaatteessa asettaa se, että asiakas on hankkinut minkä tahansa NXP:n NFC-tekniikkaa koskevan tekijänoikeuden lisenssin.

| 85. | Komissio katsoo, ettei ole tarpeen tutkia, olisiko sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä mahdollisuutta tai kannustinta sisällyttää NXP:n NFC-tekniikkaa koskevat tekijänoikeudet (NFC-tekniikkaa koskevat essentiaalipatentit mukaan luettuna) mahdolliseen NLNC-strategiaan. Kun otetaan huomioon Qualcommin komissiolle ehdottamat sitoumukset, sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi pakottamaan kolmansia osapuolia hankkimaan NXP:n NFC-tekijänoikeuksia koskevia lisenssejä ankarin ehdoin. |
| --- | --- |

85.

Komissio katsoo, ettei ole tarpeen tutkia, olisiko sulautuman tuloksena syntyvällä yrityksellä mahdollisuutta tai kannustinta sisällyttää NXP:n NFC-tekniikkaa koskevat tekijänoikeudet (NFC-tekniikkaa koskevat essentiaalipatentit mukaan luettuna) mahdolliseen NLNC-strategiaan. Kun otetaan huomioon Qualcommin komissiolle ehdottamat sitoumukset, sulautuman tuloksena syntyvä yritys ei pystyisi pakottamaan kolmansia osapuolia hankkimaan NXP:n NFC-tekijänoikeuksia koskevia lisenssejä ankarin ehdoin.

| 86. | Kuten edellä on todettu, Qualcomm on lisäksi toistuvasti ilmoittanut komissiolle, että sulautuman jälkeen se edelleen 1) myisi NFC-piirejä kattavasti; ja 2) noudattaisi NFC-tekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihin liitettyjä sitoumuksia, joiden mukaan se lisensoi niitä (F)RAND-ehdoin kaikille standardien soveltajille, NFC-piirien tuottajat mukaan lukien. |
| --- | --- |

86.

Kuten edellä on todettu, Qualcomm on lisäksi toistuvasti ilmoittanut komissiolle, että sulautuman jälkeen se edelleen 1) myisi NFC-piirejä kattavasti; ja 2) noudattaisi NFC-tekniikkaa koskeviin essentiaalipatentteihin liitettyjä sitoumuksia, joiden mukaan se lisensoi niitä (F)RAND-ehdoin kaikille standardien soveltajille, NFC-piirien tuottajat mukaan lukien.

| 87. | Mitä tulee sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuuteen ja kannustimeen asettaa NXP:n tuotteiden mobiililaitteiden alkuperäisille valmistajille tapahtuvan myynnin ehdoksi se, että nämä ovat hankkineet minkä tahansa Qualcommin tekijänoikeuden lisenssin, komissio katsoo, että vaikka Qualcommilla olisi tällainen mahdollisuus, sillä ei todennäköisesti olisi kannustinta toimia tällä tavoin. Siinäkin tapauksessa, että sillä olisi tällainen kannustin, tällaisen toiminnan todennäköiset kilpailuvaikutukset olisivat lisäksi todennäköisesti vähäiset. |
| --- | --- |

87.

Mitä tulee sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen mahdollisuuteen ja kannustimeen asettaa NXP:n tuotteiden mobiililaitteiden alkuperäisille valmistajille tapahtuvan myynnin ehdoksi se, että nämä ovat hankkineet minkä tahansa Qualcommin tekijänoikeuden lisenssin, komissio katsoo, että vaikka Qualcommilla olisi tällainen mahdollisuus, sillä ei todennäköisesti olisi kannustinta toimia tällä tavoin. Siinäkin tapauksessa, että sillä olisi tällainen kannustin, tällaisen toiminnan todennäköiset kilpailuvaikutukset olisivat lisäksi todennäköisesti vähäiset.

d.   Päätelmä

| 88. | Tästä syystä komissio katsoo, että ilmoitettu keskittymä estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC- ja SE-piirien ja NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien markkinoilla. |
| --- | --- |

88.

Tästä syystä komissio katsoo, että ilmoitettu keskittymä estäisi olennaisesti tehokasta kilpailua LTE-kantataajuuspiirisarjojen, NFC- ja SE-piirien ja NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien markkinoilla.

VII.   ILMOITUKSEN TEKIJÄN ESITTÄMÄT SITOUMUKSET

| 89. | Vastatakseen komission perusteellisessa tutkimuksessaan havaitsemiin kilpailuongelmiin ilmoituksen tekijä toimitti 5. lokakuuta 2017 joukon sitoumuksia, joille komissio teki markkinatestin. Markkinatestin jälkeen ilmoituksen tekijä toimitti 10. marraskuuta 2017 komission antaman palautteen perusteella tarkistetut sitoumukset, joista tehdään selkoa jäljempänä. |
| --- | --- |

89.

Vastatakseen komission perusteellisessa tutkimuksessaan havaitsemiin kilpailuongelmiin ilmoituksen tekijä toimitti 5. lokakuuta 2017 joukon sitoumuksia, joille komissio teki markkinatestin. Markkinatestin jälkeen ilmoituksen tekijä toimitti 10. marraskuuta 2017 komission antaman palautteen perusteella tarkistetut sitoumukset, joista tehdään selkoa jäljempänä.

| 90. | Sitoumukset koostuvat neljästä osatekijästä. Kahdella ensimmäisellä osatekijällä pyritään vastaamaan liiketoimen aiheuttamiin kilpailuongelmiin, jotka liittyvät NXP:n NFC-patenttien lisensointiin. Kolmannella osatekijällä pyritään vastaamaan LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-piireihin ja SE-piireihin liittyviin yhteentoimivuusongelmiin. Neljännellä osatekijällä pyritään vastaamaan ongelmiin, jotka liittyvät kieltäytymiseen MIFAREn lisensoimisesta tai siitä perittäviin korkeampiin lisenssimaksuihin yhdessä LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-piireihin ja SE-piireihin ja MIFAREen sovellettavan niputtamisen kanssa. |
| --- | --- |

90.

Sitoumukset koostuvat neljästä osatekijästä. Kahdella ensimmäisellä osatekijällä pyritään vastaamaan liiketoimen aiheuttamiin kilpailuongelmiin, jotka liittyvät NXP:n NFC-patenttien lisensointiin. Kolmannella osatekijällä pyritään vastaamaan LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-piireihin ja SE-piireihin liittyviin yhteentoimivuusongelmiin. Neljännellä osatekijällä pyritään vastaamaan ongelmiin, jotka liittyvät kieltäytymiseen MIFAREn lisensoimisesta tai siitä perittäviin korkeampiin lisenssimaksuihin yhdessä LTE-kantataajuuspiirisarjoihin, NFC-piireihin ja SE-piireihin ja MIFAREen sovellettavan niputtamisen kanssa.

| 91. | Qualcomm sitoutui erityisesti:






  i) | olemaan ostamatta NXP:n essentiaalipatentteja ja tiettyjä NFC-tekniikkaan liittyviä muita kuin essentiaalipatentteja (erityisesti patentteja, jotka eivät kata NXP:n NFC-piirejä ja jotka siten eivät välttämättä sisälly näihin komponentteihin, eli niin kutsuttuja ”järjestelmätason” patentteja). Qualcomm sitoutui hankkimaan NXP:ltä sitoumuksen siitä, että kaikille kolmansille osapuolille ja kolmansina osapuolina olevien asiakkaiden asiakkaille myönnettäisiin kolmivuotinen erillinen maailmanlaajuinen maksuton lisenssi. Qualcomm sitoutui hankkimaan NXP:ltä sitoumuksen siitä, että se ei myisi tällä tavoin erotettuja patentteja, ellei ostaja olisi Qualcommista riippumaton ja siihen kuulumaton ja suostuisi sopimuksella noudattamaan komission tarkistamia ja hyväksymiä lisenssiehtoja (erotettujen patenttien korjaustoimenpide); |
| --- | --- | --- |

91.

Qualcomm sitoutui erityisesti:

i)

olemaan ostamatta NXP:n essentiaalipatentteja ja tiettyjä NFC-tekniikkaan liittyviä muita kuin essentiaalipatentteja (erityisesti patentteja, jotka eivät kata NXP:n NFC-piirejä ja jotka siten eivät välttämättä sisälly näihin komponentteihin, eli niin kutsuttuja ”järjestelmätason” patentteja). Qualcomm sitoutui hankkimaan NXP:ltä sitoumuksen siitä, että kaikille kolmansille osapuolille ja kolmansina osapuolina olevien asiakkaiden asiakkaille myönnettäisiin kolmivuotinen erillinen maailmanlaajuinen maksuton lisenssi. Qualcomm sitoutui hankkimaan NXP:ltä sitoumuksen siitä, että se ei myisi tällä tavoin erotettuja patentteja, ellei ostaja olisi Qualcommista riippumaton ja siihen kuulumaton ja suostuisi sopimuksella noudattamaan komission tarkistamia ja hyväksymiä lisenssiehtoja (erotettujen patenttien korjaustoimenpide);

| ii) | olemaan vetoamatta oikeuksiin (esimerkiksi olemaan nostamatta kanteita tai käynnistämättä täytäntöönpanomenettelyjä tai uhkaamatta tällaisilla toimenpiteillä), jotka liittyvät NXP:n jäljellä oleviin NFC-patentteihin, jotka Qualcomm ostaa (niin kutsutut piiritason patentit, jotka kattavat NFC-piiriin täysin mahtuvat keksinnöt, sekä ”NFC-suojauksen” patentit, jotka kattavat suojausta koskevat keksinnöt), paitsi puolustautumistarkoituksessa. Qualcomm sitoutui myös lisensoimaan nämä patentit maksutta (oikeuksista luopumisen korjaustoimenpide); |
| --- | --- |

ii)

olemaan vetoamatta oikeuksiin (esimerkiksi olemaan nostamatta kanteita tai käynnistämättä täytäntöönpanomenettelyjä tai uhkaamatta tällaisilla toimenpiteillä), jotka liittyvät NXP:n jäljellä oleviin NFC-patentteihin, jotka Qualcomm ostaa (niin kutsutut piiritason patentit, jotka kattavat NFC-piiriin täysin mahtuvat keksinnöt, sekä ”NFC-suojauksen” patentit, jotka kattavat suojausta koskevat keksinnöt), paitsi puolustautumistarkoituksessa. Qualcomm sitoutui myös lisensoimaan nämä patentit maksutta (oikeuksista luopumisen korjaustoimenpide);

| iii) | varmistamaan samantasoisen yhteentoimivuuden sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kantataajuus-, NFC- ja SE-tuotteiden sekä kilpailijoiden tuotteiden välillä kahdeksan vuoden ajan (yhteentoimivuutta koskeva korjaustoimenpide); ja |
| --- | --- |

iii)

varmistamaan samantasoisen yhteentoimivuuden sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kantataajuus-, NFC- ja SE-tuotteiden sekä kilpailijoiden tuotteiden välillä kahdeksan vuoden ajan (yhteentoimivuutta koskeva korjaustoimenpide); ja

| iv) | lisensoimaan NXP:n MIFARE-teknologian alkuperäisille laitevalmistajille sekä kantataajuus- ja NFC-/SE-alojen kilpailijoille kaupallisin ehdoin, jotka ovat vähintään yhtä edulliset kuin NXP:n nykyisissä MIFARE-lisensseissä tarjoamat ehdot, kahdeksan vuoden ajaksi. Qualcomm sitoutui asettamaan saataville kaikkien komission päätöksen päivämääränä voimassa olevien vastaavien NXP:n MIFARE-lisenssien keskeiset kaupalliset ehdot (MIFAREa koskeva korjaustoimenpide). |
| --- | --- |

iv)

lisensoimaan NXP:n MIFARE-teknologian alkuperäisille laitevalmistajille sekä kantataajuus- ja NFC-/SE-alojen kilpailijoille kaupallisin ehdoin, jotka ovat vähintään yhtä edulliset kuin NXP:n nykyisissä MIFARE-lisensseissä tarjoamat ehdot, kahdeksan vuoden ajaksi. Qualcomm sitoutui asettamaan saataville kaikkien komission päätöksen päivämääränä voimassa olevien vastaavien NXP:n MIFARE-lisenssien keskeiset kaupalliset ehdot (MIFAREa koskeva korjaustoimenpide).

Esitettyjen sitoumusten arviointi

| 92. | Komissio katsoo seuraavaa:






  i) | Erotettujen patenttien korjaustoimenpiteellä pyritään neutraloimaan ilmoituksen tekijän mahdollisuus hyödyntää NXP:n NFC-patentteja lisensointineuvotteluissa kohtuuttomien lisensointiehtojen saamiseksi. Tiettyjen NFC-patenttien erottaminen Qualcommin suorittamasta ostosta muodostaa asianmukaisen korjaustoimenpiteen, ja sillä myös estetään erotettujen patenttien myynti tai siirtäminen Qualcommiin kuuluvalle yhteisölle sekä kyseisten patenttien lisenssimaksujen korotus tällaisen myynnin jälkeen. |
| --- | --- | --- |

92.

Komissio katsoo seuraavaa:

i)

Erotettujen patenttien korjaustoimenpiteellä pyritään neutraloimaan ilmoituksen tekijän mahdollisuus hyödyntää NXP:n NFC-patentteja lisensointineuvotteluissa kohtuuttomien lisensointiehtojen saamiseksi. Tiettyjen NFC-patenttien erottaminen Qualcommin suorittamasta ostosta muodostaa asianmukaisen korjaustoimenpiteen, ja sillä myös estetään erotettujen patenttien myynti tai siirtäminen Qualcommiin kuuluvalle yhteisölle sekä kyseisten patenttien lisenssimaksujen korotus tällaisen myynnin jälkeen.

| ii) | Sitoutumalla olemaan vetoamatta NFC-patentteihin, jotka se ostaa NXP:ltä, Qualcomm poistaa tosiasiallisesti mahdollisuuden käyttää niitä lisenssimaksujen saamiseksi lisenssinhaltijoilta. Tämä korjaustoimenpide on oikeassa suhteessa komission esittämiin huolenaiheisiin. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijat, alkuperäiset laitevalmistajat ja niiden asiakkaat voivat sisällyttää tuotteisiinsa NXP:n NFC-piirin ja suojaustason patentit ilman, että niiden tarvitsee hankkia lisenssiä Qualcommilta tai maksaa tästä korvausta. Jos kolmannet osapuolet kuitenkin pyytävät kyseisten patenttien lisenssiä, ilmoituksen tekijä sitoutuu myöntämään tällaisen lisenssin ilman maksua tai muuta vastiketta. |
| --- | --- |

ii)

Sitoutumalla olemaan vetoamatta NFC-patentteihin, jotka se ostaa NXP:ltä, Qualcomm poistaa tosiasiallisesti mahdollisuuden käyttää niitä lisenssimaksujen saamiseksi lisenssinhaltijoilta. Tämä korjaustoimenpide on oikeassa suhteessa komission esittämiin huolenaiheisiin. Sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen kilpailijat, alkuperäiset laitevalmistajat ja niiden asiakkaat voivat sisällyttää tuotteisiinsa NXP:n NFC-piirin ja suojaustason patentit ilman, että niiden tarvitsee hankkia lisenssiä Qualcommilta tai maksaa tästä korvausta. Jos kolmannet osapuolet kuitenkin pyytävät kyseisten patenttien lisenssiä, ilmoituksen tekijä sitoutuu myöntämään tällaisen lisenssin ilman maksua tai muuta vastiketta.

| iii) | Yhteentoimivuutta koskevalla korjaustoimenpiteellä poistetaan tehokkaasti huoli siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys heikentäisi kolmansien osapuolien tuotteiden yhteentoimivuutta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen LTE-kantataajuuspiirisarjojen sekä NFC- ja SE-piirien kanssa. Sen ansiosta kolmansina osapuolina olevat toimittajat voivat tarjota erillisiä tuotteita, jotka toimivat yhdessä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteiden kanssa ja joita alkuperäiset laitevalmistajat näin ollen pitävät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteiden varteenotettavina ja toimivina vaihtoehtoina. |
| --- | --- |

iii)

Yhteentoimivuutta koskevalla korjaustoimenpiteellä poistetaan tehokkaasti huoli siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys heikentäisi kolmansien osapuolien tuotteiden yhteentoimivuutta sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen LTE-kantataajuuspiirisarjojen sekä NFC- ja SE-piirien kanssa. Sen ansiosta kolmansina osapuolina olevat toimittajat voivat tarjota erillisiä tuotteita, jotka toimivat yhdessä sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteiden kanssa ja joita alkuperäiset laitevalmistajat näin ollen pitävät sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tuotteiden varteenotettavina ja toimivina vaihtoehtoina.

| iv) | MIFAREa koskevalla korjaustoimenpiteellä vastataan huoleen siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys korottaisi MIFAREn lisenssimaksuja tai lopettaisi kokonaan MIFARE-lisenssien myöntämisen. Sen ansiosta kiinnostuneet kolmansina osapuolina olevat kilpailijat voivat pyytää ja saada sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä MIFARE-lisenssin, jonka avulla ne voivat tarjota MIFAREn kanssa yhteensopivia SE-piirejä ja kilpailla siten sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tarjontaa vastaavilla tuotteilla. |
| --- | --- |

iv)

MIFAREa koskevalla korjaustoimenpiteellä vastataan huoleen siitä, että sulautuman tuloksena syntyvä yritys korottaisi MIFAREn lisenssimaksuja tai lopettaisi kokonaan MIFARE-lisenssien myöntämisen. Sen ansiosta kiinnostuneet kolmansina osapuolina olevat kilpailijat voivat pyytää ja saada sulautuman tuloksena syntyvältä yritykseltä MIFARE-lisenssin, jonka avulla ne voivat tarjota MIFAREn kanssa yhteensopivia SE-piirejä ja kilpailla siten sulautuman tuloksena syntyvän yrityksen tarjontaa vastaavilla tuotteilla.

| 93. | Komissio katsoo, että ilmoituksen tekijän esittämillä sitoumuksilla voidaan poistaa täysin liiketoimen aiheuttamat kilpailuongelmat MIFAREn, yhteentoimivuuden heikentymisen sekä NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien lisensoinnin suhteen. |
| --- | --- |

93.

Komissio katsoo, että ilmoituksen tekijän esittämillä sitoumuksilla voidaan poistaa täysin liiketoimen aiheuttamat kilpailuongelmat MIFAREn, yhteentoimivuuden heikentymisen sekä NFC-tekniikkaan liittyvien tekijänoikeuksien lisensoinnin suhteen.

| 94. | Näin ollen komissio päättelee, että ilmoituksen tekijän esittämien sitoumusten perusteella ilmoitettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua. |
| --- | --- |

94.

Näin ollen komissio päättelee, että ilmoituksen tekijän esittämien sitoumusten perusteella ilmoitettu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua.

VIII.   PÄÄTELMÄT

| 95. | Jos ilmoituksen tekijä noudattaa antamiaan sitoumuksia, suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Näin ollen komissio toteaa keskittymän soveltuvan sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

95.

Jos ilmoituksen tekijä noudattaa antamiaan sitoumuksia, suunniteltu keskittymä ei olennaisesti estä tehokasta kilpailua sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla. Näin ollen komissio toteaa keskittymän soveltuvan sisämarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan.

---

(1)  Ilmoituksen tekijä toimitti 15. marraskuuta 2017 lopullisten sitoumusten taulukosta 3 hieman tarkistetun version, jolla korvattiin 10. marraskuuta 2017 toimitettuihin sitoumuksiin liitetty taulukko 3. Ilmoituksen tekijä toimitti 18. joulukuuta 2017 sitoumuksista hieman tarkistetun version, jossa muutettiin yhtä määritelmää johdonmukaisuuden varmistamiseksi muiden määriteltyjen termien kanssa.

(2)  Neuvoa-antavan komitean kaikki läsnä olleet jäsenet olivat komission kanssa samaa mieltä siitä, että liiketoimen on tämän johdosta katsottava soveltuvan sulautuma-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan nojalla sisämarkkinoille.

---