# Euroopa Liidu C 113/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 113 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik27. märts 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 113

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik27. märts 2018

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 113/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2018/C 113/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 113/02 | Euro vahetuskurss | 2 |
| 2018/C 113/03 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 113/04 | Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  ) | 41 |
| 2018/C 113/05 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 21. septembri 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport — Raportöör: Eesti | 65 |
| 2018/C 113/06 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport | 67 |
| 2018/C 113/07 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. oktoober 2016, millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks (juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6325 all)
   (
  1
  ) | 68 |
| 2018/C 113/08 | Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. jaanuari 2018. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors — Referentriik: Slovakkia | 75 |
| 2018/C 113/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306) | 77 |
| 2018/C 113/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 18. jaanuar 2018, millega koondumine kuulutatakse siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors) | 79 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 113/02

Euro vahetuskurss

2

2018/C 113/03

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

3

2018/C 113/04

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ) rakendamisega (liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)
   (
  1
  )

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

1

41

2018/C 113/05

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 21. septembri 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport — Raportöör: Eesti

65

2018/C 113/06

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

67

2018/C 113/07

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 4. oktoober 2016, millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks (juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport) (teatavaks tehtud numbri C(2016) 6325 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6325 all)

1

68

2018/C 113/08

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. jaanuari 2018. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors — Referentriik: Slovakkia

75

2018/C 113/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne — Qualcomm / NXP Semiconductors (M.8306)

77

2018/C 113/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 18. jaanuar 2018, millega koondumine kuulutatakse siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

79

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8694 – Hochtief/Abertis)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 113/01)

6. veebruaril 2018 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8694 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M8694 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/2

---

Euro vahetuskurss (1)

26. märts 2018

(2018/C 113/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2411 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,47 |
| DKK | Taani kroon | 7,4482 |
| GBP | Inglise nael | 0,87248 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1868 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1739 |
| ISK | Islandi kroon | 121,90 |
| NOK | Norra kroon | 9,5613 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,446 |
| HUF | Ungari forint | 312,73 |
| PLN | Poola zlott | 4,2300 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6593 |
| TRY | Türgi liir | 4,9464 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6048 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5997 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,7384 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7029 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6274 |
| KRW | Korea vonn | 1 336,99 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,4937 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,7924 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4420 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 045,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8425 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,820 |
| RUB | Vene rubla | 70,6897 |
| THB | Tai baat | 38,660 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,0932 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,8777 |
| INR | India ruupia | 80,5105 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2411

JPY

Jaapani jeen

130,47

DKK

Taani kroon

7,4482

GBP

Inglise nael

0,87248

SEK

Rootsi kroon

10,1868

CHF

Šveitsi frank

1,1739

ISK

Islandi kroon

121,90

NOK

Norra kroon

9,5613

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,446

HUF

Ungari forint

312,73

PLN

Poola zlott

4,2300

RON

Rumeenia leu

4,6593

TRY

Türgi liir

4,9464

AUD

Austraalia dollar

1,6048

CAD

Kanada dollar

1,5997

HKD

Hongkongi dollar

9,7384

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7029

SGD

Singapuri dollar

1,6274

KRW

Korea vonn

1 336,99

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,4937

CNY

Hiina jüaan

7,7924

HRK

Horvaatia kuna

7,4420

IDR

Indoneesia ruupia

17 045,27

MYR

Malaisia ringit

4,8425

PHP

Filipiini peeso

64,820

RUB

Vene rubla

70,6897

THB

Tai baat

38,660

BRL

Brasiilia reaal

4,0932

MXN

Mehhiko peeso

22,8777

INR

India ruupia

80,5105

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/3

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu direktiivi 89/686/EMÜ (isikukaitsevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 113/03)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määruse (EL) 2016/425 (mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ) (1) artikliga 47 ette nähtud üleminekusätete kohaselt ei takista liikmesriigid nõukogu direktiiviga 89/686/EMÜ (2) reguleeritud toodete turul kättesaadavaks tegemist, kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele ning kui need on turule lastud enne 21. aprilli 2019. Seetõttu võib vastavuse korral harmoneeritud standarditele, mille viide on avaldatud vastavalt direktiivile 89/686/EMÜ, nagu on loetletud selle komisjoni teatise 2. veerus, ka edaspidi eeldada vastavust ainult kõnealuse direktiivi sätetele ning ainult kuni 20. aprillini 2019. Seda direktiivi 89/686/EMÜ kohast vastavuseeldust ei kohaldata alates 21. aprillist 2019.

| ESO (3) | Standardi tähis ja nimetus
  (ja viitedokument) | Esmakordne avaldamine EÜT/ELT | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine | 4.6.1999 | EN 132:1990
  Märkus 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 133:2001
  Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon | 10.8.2002 | EN 133:1990
  Märkus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 134:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu | 13.6.1998 | EN 134:1990
  Märkus 2.1 | 31.7.1998 |
| CEN | EN 135:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu | 4.6.1999 | EN 135:1990
  Märkus 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 136:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136-10:1992
  Märkus 2.1 | 31.7.1998 |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 23.11.2007 | EN 137:1993
  Märkus 2.1 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 138:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.11.1998 | EN 140:1989
  Märkus 2.1 | 31.3.1999 |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 10.4.2003 | EN 142:1989
  Märkus 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 143:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 24.1.2001 | EN 143:1990
  Märkus 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Märkus 3 | 21.12.2006 |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus | 24.1.2001 | EN 144-1:1991
  Märkus 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Märkus 3 | 21.2.2004 |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Märkus 3 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 144-2:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud | 21.2.2004 | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  Märkus 2.1 | 28.2.1998 |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Märkus 3 | 24.1.2001 |
| CEN | EN 148-1:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide | 4.6.1999 | EN 148-1:1987
  Märkus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-2:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus | 4.6.1999 | EN 148-2:1987
  Märkus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-3:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992
  Märkus 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.5.2010 | EN 149:2001
  Märkus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 166:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid | 10.8.2002 | EN 166:1995
  Märkus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 167:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 167:1995
  Märkus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 168:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid | 10.8.2002 | EN 168:1995
  Märkus 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 169:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 169:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 170:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 28.8.2003 | EN 170:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 171:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine | 10.4.2003 | EN 171:1992
  Märkus 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 172:1994
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks | 15.5.1996 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Märkus 3 | 10.8.2002 |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Märkus 3 | 31.10.2000 |
| CEN | EN 174:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks | 21.12.2001 | EN 174:1996
  Märkus 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 175:1997
  Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed) | 13.10.2017 | EN 207:2009
  Märkus 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 208:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid) | 6.5.2010 | EN 208:1998
  Märkus 2.1 | 30.6.2010 |
| CEN | EN 250:2014
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 12.12.2014 | EN 250:2000
  Märkus 2.1 | 31.12.2014 |
| CEN | EN 269:1994
  Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 342:2017
  Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad | Esmakordne avaldamine | EN 342:2004
  Märkus 2.1 | 31.5.2018 |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest | 8.3.2008 | EN 343:2003
  Märkus 2.1 | 8.3.2008 |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele | 23.12.1993 | | |
| | EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-1:1993
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid | 28.8.2003 | EN 352-2:1993
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-3:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid | 28.8.2003 | EN 352-3:1996
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-4:2001
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed | 10.8.2002 | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Märkus 3 | 30.4.2006 |
| CEN | EN 352-5:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010 | Märkus 3 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 352-6:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid | 28.1.2009 | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Allakukkumist vältivad isikukaitsevahendid. Kukkumist peatavad seadised ankurdatud trossile. Osa 1: Kukkumist peatavad seadised jäigalt ankurdatud trossile | Esmakordne avaldamine | EN 353-1:2014
  Märkus 2.1 | 30.6.2018 |
| CEN | EN 353-2:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad | 28.8.2003 | EN 353-2:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 354:2010
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid | 9.7.2011 | EN 354:2002
  Märkus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 355:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad | 28.8.2003 | EN 355:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 358:1999
  Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad | 21.12.2001 | EN 358:1992
  Märkus 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 360:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid | 28.8.2003 | EN 360:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 361:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed | 28.8.2003 | EN 361:1992
  Märkus 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 362:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid | 6.10.2005 | EN 362:1992
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 363:2008
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid | 20.6.2008 | EN 363:2002
  Märkus 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 364:1992
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid | 23.12.1993 | | |
| | EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele | 6.10.2005 | EN 365:1992
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016) | 12.4.2017 | EN 374-1:2003
  Märkus 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 374-2:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine | 6.10.2005 | EN 374-2:1994
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 374-3:2003
  Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes | 6.10.2005 | EN 374-3:1994
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 374-4:2013
  Kaitsekindad kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 4: Vastupidavuse määramine kemikaalide tõttu lagundamisele | 11.4.2014 | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016) | 12.4.2017 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid | 6.5.2010 | EN 379:2003
  Märkus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 381-1:1993
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks | 23.12.1993 | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid | 10.10.1996 | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest | 12.4.2017 | EN 388:2003
  Märkus 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Tööstuslikud kaitsekiivrid | 20.12.2012 | EN 397:2012
  Märkus 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 402:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.2.2004 | EN 402:1993
  Märkus 2.1 | 21.2.2004 |
| CEN | EN 403:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 6.10.2005 | EN 403:1993
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 404:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 6.10.2005 | EN 404:1993
  Märkus 2.1 | 2.12.2005 |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 6.5.2010 | EN 405:2001
  Märkus 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 407:2004
  Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad | 6.10.2005 | EN 407:1994
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid | 6.5.2010 | EN 420:2003
  Märkus 2.1 | 31.5.2010 |
| CEN | EN 421:2010
  Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest | 9.7.2011 | EN 421:1994
  Märkus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 443:2008
  Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid | 20.6.2008 | EN 443:1997
  Märkus 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 458:2004
  Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks | 6.10.2005 | EN 458:1993
  Märkus 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 464:1994
  Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse) | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele | 19.4.2006 | EN 469:1995
  Märkus 2.1 | 30.6.2006 |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007 | Märkus 3 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 510:1993
  Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 511:2006
  Külma eest kaitsvad kindad | 21.12.2006 | EN 511:1994
  Märkus 2.1 | 21.12.2006 |
| CEN | EN 530:2010
  Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod | 9.7.2011 | EN 530:1994
  Märkus 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 564:2014
  Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 11.12.2015 | EN 564:2006
  Märkus 2.1 | 31.1.2016 |
| CEN | EN 565:2017
  Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 15.12.2017 | EN 565:2006
  Märkus 2.1 | 28.2.2018 |
| CEN | EN 566:2017
  Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 13.10.2017 | EN 566:2006
  Märkus 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 567:2013
  Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 28.6.2013 | EN 567:1997
  Märkus 2.1 | 30.9.2013 |
| CEN | EN 568:2015
  Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 9.9.2016 | EN 568:2007
  Märkus 2.1 | 9.9.2016 |
| CEN | EN 569:2007
  Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 8.3.2008 | EN 569:1997
  Märkus 2.1 | 8.3.2008 |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Tuletõrjujate kaitsekindad | 20.6.2008 | EN 659:2003
  Märkus 2.1 | 30.9.2008 |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed | 11.12.2015 | EN 795:1996
  Märkus 2.1 | 9.9.2016 |
| Hoiatus: Selles dokumendis ei käsitleta:






  — | A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusvahendid, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3; |

ESO (3)

Standardi tähis ja nimetus

(ja viitedokument)

Esmakordne avaldamine EÜT/ELT

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Komponentide ja piltkirjade määratlemine

4.6.1999

EN 132:1990

Märkus 2.1

30.6.1999

CEN

EN 133:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Klassifikatsioon

10.8.2002

EN 133:1990

Märkus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 134:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Koostisosade loetelu

13.6.1998

EN 134:1990

Märkus 2.1

31.7.1998

CEN

EN 135:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

4.6.1999

EN 135:1990

Märkus 2.1

30.6.1999

CEN

EN 136:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136-10:1992

Märkus 2.1

31.7.1998

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

23.11.2007

EN 137:1993

Märkus 2.1

23.11.2007

CEN

EN 138:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Koos täismaskide, poolmaskide või suuosa komplektidega kasutatav värske õhu voolikuga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 140:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.11.1998

EN 140:1989

Märkus 2.1

31.3.1999

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus

10.4.2003

EN 142:1989

Märkus 2.1

10.4.2003

CEN

EN 143:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

24.1.2001

EN 143:1990

Märkus 2.1

24.1.2001

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006

Märkus 3

21.12.2006

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus

24.1.2001

EN 144-1:1991

Märkus 2.1

24.1.2001

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Märkus 3

21.2.2004

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Märkus 3

31.12.2005

CEN

EN 144-2:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused

4.6.1999

CEN

EN 144-3:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud

21.2.2004

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Märkus 2.1

28.2.1998

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Märkus 3

24.1.2001

CEN

EN 148-1:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide

4.6.1999

EN 148-1:1987

Märkus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-2:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus

4.6.1999

EN 148-2:1987

Märkus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-3:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Märkus 2.1

31.8.1999

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 149:2001

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 166:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid

10.8.2002

EN 166:1995

Märkus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 167:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Optilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 167:1995

Märkus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 168:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mitteoptilised katsemeetodid

10.8.2002

EN 168:1995

Märkus 2.1

10.8.2002

CEN

EN 169:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 169:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 170:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

28.8.2003

EN 170:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 171:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Infrapunakiirguse filtrid. Nõuded läbilaskvustegurile ja soovitatav kasutamine

10.4.2003

EN 171:1992

Märkus 2.1

10.4.2003

CEN

EN 172:1994

Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks

15.5.1996

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Märkus 3

10.8.2002

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Märkus 3

31.10.2000

CEN

EN 174:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks

21.12.2001

EN 174:1996

Märkus 2.1

21.12.2001

CEN

EN 175:1997

Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid

19.2.1998

CEN

EN 207:2017

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed)

13.10.2017

EN 207:2009

Märkus 2.1

30.10.2017

CEN

EN 208:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid)

6.5.2010

EN 208:1998

Märkus 2.1

30.6.2010

CEN

EN 250:2014

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine ja märgistus

12.12.2014

EN 250:2000

Märkus 2.1

31.12.2014

CEN

EN 269:1994

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga, värske õhu voolikuga, kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

16.12.1994

CEN

EN 342:2017

Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad

Esmakordne avaldamine

EN 342:2004

Märkus 2.1

31.5.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest

8.3.2008

EN 343:2003

Märkus 2.1

8.3.2008

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Kaitseriietus. Katsemeetod: materjalide vastupidavuse määramine väikeste sulametalli pritsmete löögitoimele

23.12.1993

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-1:1993

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

28.8.2003

EN 352-2:1993

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-3:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid

28.8.2003

EN 352-3:1996

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-4:2001

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed

10.8.2002

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Märkus 3

30.4.2006

CEN

EN 352-5:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed

28.8.2003

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010

Märkus 3

6.5.2010

CEN

EN 352-6:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed

28.8.2003

CEN

EN 352-7:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid

28.8.2003

CEN

EN 352-8:2008

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid

28.1.2009

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Allakukkumist vältivad isikukaitsevahendid. Kukkumist peatavad seadised ankurdatud trossile. Osa 1: Kukkumist peatavad seadised jäigalt ankurdatud trossile

Esmakordne avaldamine

EN 353-1:2014

Märkus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 353-2:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad

28.8.2003

EN 353-2:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 354:2010

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid

9.7.2011

EN 354:2002

Märkus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 355:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad

28.8.2003

EN 355:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 358:1999

Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad

21.12.2001

EN 358:1992

Märkus 2.1

21.12.2001

CEN

EN 360:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid

28.8.2003

EN 360:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 361:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed

28.8.2003

EN 361:1992

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 362:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid

6.10.2005

EN 362:1992

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 363:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kukkumise peatamissüsteemid

20.6.2008

EN 363:2002

Märkus 2.1

31.8.2008

CEN

EN 364:1992

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Katsemeetodid

23.12.1993

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele

6.10.2005

EN 365:1992

Märkus 2.1

6.10.2005

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016)

12.4.2017

EN 374-1:2003

Märkus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 374-2:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 2: Läbistamiskindluse määramine

6.10.2005

EN 374-2:1994

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 374-3:2003

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad kindad. Osa 3: Läbistamiskindluse määramine kemikaalide suhtes

6.10.2005

EN 374-3:1994

Märkus 2.1

6.10.2005

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 374-4:2013

Kaitsekindad kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 4: Vastupidavuse määramine kemikaalide tõttu lagundamisele

11.4.2014

CEN

EN ISO 374-5:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016)

12.4.2017

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid

6.5.2010

EN 379:2003

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 381-1:1993

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 1: Katseseade kettsae sisselõigetele vastupidavuse katsetamiseks

23.12.1993

CEN

EN 381-2:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetodid jalgade kaitsevahenditele

12.1.1996

CEN

EN 381-3:1996

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 3: Jalatsite katsemeetodid

10.10.1996

CEN

EN 381-4:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 4: Kettsae kaitsekinnaste katsemeetod

16.3.2000

CEN

EN 381-5:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele

12.1.1996

CEN

EN 381-7:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele

16.3.2000

CEN

EN 381-8:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 8: Kettsae kasutaja kaitsekedride katsemeetodid

18.10.1997

CEN

EN 381-9:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele

18.10.1997

CEN

EN 381-10:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 10: Ülakeha kaitsevahendite katsemeetod

28.8.2003

CEN

EN 381-11:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele

28.8.2003

CEN

EN 388:2016

Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest

12.4.2017

EN 388:2003

Märkus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Tööstuslikud kaitsekiivrid

20.12.2012

EN 397:2012

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 402:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

EN 402:1993

Märkus 2.1

21.2.2004

CEN

EN 403:2004

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.10.2005

EN 403:1993

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 404:2005

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 404:1993

Märkus 2.1

2.12.2005

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus

6.5.2010

EN 405:2001

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 407:2004

Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad

6.10.2005

EN 407:1994

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 420:2003

Märkus 2.1

31.5.2010

CEN

EN 421:2010

Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest

9.7.2011

EN 421:1994

Märkus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 443:2008

Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid

20.6.2008

EN 443:1997

Märkus 2.1

31.8.2008

CEN

EN 458:2004

Kuulmiskaitsevahendid. Soovitused valimiseks, kasutamiseks, korrashoiuks ja hoolduseks

6.10.2005

EN 458:1993

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN 464:1994

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate ja gaasiliste kemikaalide eest, kaasa arvatud vedelad aerosoolid ja tahked osakesed. Katsemeetod: gaasikindlate ülikondade läbiimbumiskindluse määramine (sisemise survekatse)

16.12.1994

CEN

EN 469:2005

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele

19.4.2006

EN 469:1995

Märkus 2.1

30.6.2006

EN 469:2005/AC:2006

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007

Märkus 3

23.11.2007

CEN

EN 510:1993

Liikuvate osade vahele kiskumise ohu korral kasutatava kaitseriietuse tehnilised andmed

16.12.1994

CEN

EN 511:2006

Külma eest kaitsvad kindad

21.12.2006

EN 511:1994

Märkus 2.1

21.12.2006

CEN

EN 530:2010

Kaitserõivaste materjali hõõrdekindlus. Katsemeetod

9.7.2011

EN 530:1994

Märkus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 564:2014

Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

11.12.2015

EN 564:2006

Märkus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 565:2017

Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

15.12.2017

EN 565:2006

Märkus 2.1

28.2.2018

CEN

EN 566:2017

Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

13.10.2017

EN 566:2006

Märkus 2.1

30.10.2017

CEN

EN 567:2013

Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

28.6.2013

EN 567:1997

Märkus 2.1

30.9.2013

CEN

EN 568:2015

Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.9.2016

EN 568:2007

Märkus 2.1

9.9.2016

CEN

EN 569:2007

Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

8.3.2008

EN 569:1997

Märkus 2.1

8.3.2008

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Tuletõrjujate kaitsekindad

20.6.2008

EN 659:2003

Märkus 2.1

30.9.2008

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed

11.12.2015

EN 795:1996

Märkus 2.1

9.9.2016

Hoiatus: Selles dokumendis ei käsitleta:

—

A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusvahendid, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3;

| — | C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5; |
| --- | --- |

—

C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5;

| — | D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6; |
| --- | --- |

—

D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6;

| — | eelnevate variantide mis tahes kombinatsioone. |
| --- | --- |

—

eelnevate variantide mis tahes kombinatsioone.

A-, C- ja D-tüübi puhul ei hõlma käesolev teatis punkte 4.5, 5.2.2, 6, 7 ning A ja ZA lisa.

Seepärast ei saa eeldada eespool osutatud seadmete vastavust direktiivi 89/686/EMÜ sätetele, sest nende seadmete puhul ei ole tegemist isikukaitsevahenditega.

CEN

EN 812:2012

Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted

20.12.2012

EN 812:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 813:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed

28.1.2009

EN 813:1997

Märkus 2.1

28.2.2009

CEN

EN 863:1995

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Katsemeetod: läbitorkekindlus

15.5.1996

CEN

EN 892:2012+A1:2016

Mägironimisvarustus. Dünaamilised mägironimisköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

12.4.2017

EN 892:2012

Märkus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 893:2010

Mägironimisvarustus. Tanghaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

EN 893:1999

Märkus 2.1

9.7.2011

CEN

EN 943-1:2015

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

9.9.2016

EN 943-1:2002

Märkus 2.1

9.9.2016

CEN

EN 943-2:2002

Kaitseriietus kaitseks vedel- ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelaerosoolide ja tahkete osakeste eest. Osa 2: Jõudlusnõuded hädaabimeeskondade (ET) „gaasikindlatele“ (Tüüp 1) kaitseülikondadele kaitseks kemikaalide eest

10.8.2002

CEN

EN 958:2017

Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

13.10.2017

EN 958:2006+A1:2010

Märkus 2.1

13.10.2017

CEN

EN 960:2006

Kaitsekiivrite katsetamiseks kasutatavad peakujud

21.12.2006

EN 960:1994

Märkus 2.1

31.12.2006

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Kiivrid õhuspordialadele

20.12.2012

EN 966:2012

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1073-1:1998

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 1: Tahkete osakeste põhjustatud radioaktiivse saastumise eest kaitsvale ventileeritavale kaitseriietusele kehtivad nõuded ja katsemeetodid

6.11.1998

CEN

EN 1073-2:2002

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest

28.8.2003

CEN

EN 1077:2007

Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid

8.3.2008

EN 1077:1996

Märkus 2.1

8.3.2008

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele

20.12.2012

EN 1078:2012

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1080:2013

Löögikaitsekiivrid väikelastele

28.6.2013

EN 1080:1997

Märkus 2.1

31.8.2013

CEN

EN 1082-1:1996

Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed

14.6.1997

CEN

EN 1082-2:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku

21.12.2001

CEN

EN 1082-3:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 3: Riide, naha ja muude materjalide löögilõike katse

21.12.2001

CEN

EN 1146:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

19.4.2006

EN 1146:1997

Märkus 2.1

30.4.2006

CEN

EN 1149-1:2006

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 1: Katsemeetod pindtakistuse mõõtmiseks

21.12.2006

EN 1149-1:1995

Märkus 2.1

31.12.2006

CEN

EN 1149-2:1997

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 2: Katsemeetodid elektritakistuse mõõtmiseks läbi materjali (vertikaaltakistus)

19.2.1998

CEN

EN 1149-3:2004

Kaitseriietus. Elektrostaatiliste omadustega. Osa 3: Laengukindluse katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 1149-5:2008

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded

20.6.2008

CEN

EN 1150:1999

Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

4.6.1999

CEN

EN 1385:2012

Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks

20.12.2012

EN 1385:1997

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1486:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks

8.3.2008

EN 1486:1996

Märkus 2.1

30.4.2008

CEN

EN 1497:2007

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed

8.3.2008

CEN

EN 1621-1:2012

Kaitserõivad mootorratturitele mehaaniliste löökide eest. Osa 1: Löögikaitsed mootorratturi jäsemeliigestele. Nõuded ja katsemeetodid

13.3.2013

EN 1621-1:1997

Märkus 2.1

30.6.2013

CEN

EN 1621-2:2014

Kaitserõivad mootorratturitele mehaaniliste löökide eest. Osa 2: Mootorratturi seljakaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

12.12.2014

EN 1621-2:2003

Märkus 2.1

31.12.2014

CEN

EN 1731:2006

Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid

23.11.2007

EN 1731:1997

Märkus 2.1

23.11.2007

CEN

EN 1809:2014+A1:2016

Sukeldumisvarustus. Ujuvuse kompensaatorid. Talitluslikud nõuded ja ohutusnõuded, katsemeetodid

9.9.2016

EN 1809:2014

Märkus 2.1

30.9.2016

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus

6.5.2010

EN 1827:1999

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 1868:1997

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ekvivalentsete terminite loetelu

18.10.1997

CEN

EN 1891:1998

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied

6.11.1998

CEN

EN 1938:2010

Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid

9.7.2011

EN 1938:1998

Märkus 2.1

9.7.2011

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustika. Kuulmiskaitsmed. Osa 2: A-sageduskorrektsiooniga efektiivhelirõhu tasemete määramine kulunud kuulmiskaitsmete korral (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 3: Kvaliteedi kontrollimise eesmärgil teostatav lihtsustatud meetod polstri tüüpi kuulmiskaitsevahendite sissekanduva sumbuvuse mõõtmiseks (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008

EN 24869-3:1993

Märkus 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 6529:2001

Kaitseriietus. Kemikaalide eest kaitsmiseks. testimismeetod materjalide vedelike ja gaasidekindluse määramiseks (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6530:2005

Kaitseriietus. Kaitsmine vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod: materjalide vastupidavus vedelike läbiimbumisele (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6942:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja tule eest. Katsemeetod: Materjalide ja materjalikoostete hindamine, kui nad on kaitseta jäetud kiirgussoojuse allika eest (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 9151:2016

Kaitseriietus kuumuse ja leekide eest. Leegi toimest põhjustatud soojusläbistuse määramine (ISO 9151:2016, parandatud versioon 2017-03)

12.4.2017

EN 367:1992

Märkus 2.1

30.6.2017

CEN

EN ISO 9185:2007

Kaitserõivad. Materjalide vastupidavuse hindamine sulametalli pritsmete toimele (ISO 9185:2007)

8.3.2008

EN 373:1993

Märkus 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 10256:2003

Jäähoki mängimisel kasutatavad pea- ja näokaitsevahendid (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Märkus 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 10819:2013

Mehaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)

13.12.2013

EN ISO 10819:1996

Märkus 2.1

13.12.2013

CEN

EN ISO 10862:2009

Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009)

6.5.2010

CEN

EN ISO 11611:2015

Kaitserõivad kasutamiseks keevitamisel ja sellega seonduvatel protsessidel (ISO 11611:2015)

11.12.2015

EN ISO 11611:2007

Märkus 2.1

31.1.2016

CEN

EN ISO 11612:2015

Kaitseriietus. Kuumuse ja leekide eest kaitset pakkuv riietus. Minimaalsed teostusnõuded (ISO 11612:2015)

11.12.2015

EN ISO 11612:2008

Märkus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 12021:2014

Hingamisvarustus. Hingamisaparaatides kasutatavad surugaasid

12.12.2014

CEN

EN 12083:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.7.2000

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-1:2015

Kaitseriietus kuumuse ja leegi vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 1: Soojendussilindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-1:2015)

9.9.2016

EN 702:1994

Märkus 2.1

9.9.2016

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Kaitseriietus leegi ja kuumuse vastu. Kaitseriietuse või selle koostismaterjali soojusülekande määramine kokkupuutel. Osa 2: Kukkuva silindri põhjustatud kuumus kokkupuutel (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008

CEN

EN 12270:2013

Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

11.4.2014

EN 12270:1998

Märkus 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12275:2013

Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

13.12.2013

EN 12275:1998

Märkus 2.1

13.12.2013

CEN

EN 12276:2013

Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

11.4.2014

EN 12276:1998

Märkus 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12277:2015

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

12.4.2017

EN 12277:2007

Märkus 2.1

31.5.2017

CEN

EN 12278:2007

Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 12278:1998

Märkus 2.1

30.11.2007

CEN

EN ISO 12311:2013

Isikukaitsevahendid. Päikese- ja kaitseprillide katsemeetodid (ISO 12311:2013, parandatud versioon 2014-08-15)

13.12.2013

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 1: Üldkasutatavad päikeseprillid (ISO 12312-1:2013)

13.12.2013

EN 1836:2005+A1:2007

Märkus 2.3

28.2.2015

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

15.12.2017

Märkus 3

15.12.2017

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 2: Päikese vaatluse filtrid (ISO 12312-2:2015)

11.12.2015

CEN

EN ISO 12401:2009

Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009)

6.5.2010

EN 1095:1998

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 275. Ohutusnõuded (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006

EN 399:1993

Märkus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 150. Ohutusnõuded (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006

EN 396:1993

Märkus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Päästevestid, toimivustase 100. Ohutusnõuded (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006

EN 395:1993

Märkus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006

EN 393:1993

Märkus 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Märkus 2.1

31.8.2006

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 9: Katsemeetodid (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-9:2006/A1:2011

11.11.2011

Märkus 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 10: Isiklike ujuvvahendite ja teiste vastavate vahendite valik ja kasutamine (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

CEN

EN 12477:2001

Keevitajate kaitsekindad

10.8.2002

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

31.12.2005

CEN

EN 12492:2012

Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

20.12.2012

EN 12492:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 12628:1999

Sukeldumistarvikud. Kombineeritud ujuvus- ja päästeseadmed. Funktsionaalsed ja ohutusnõuded, katsemeetodid

4.7.2000

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed

21.12.2006

CEN

EN 12941:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 146:1991

Märkus 2.1

4.6.1999

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Märkus 3

6.10.2005

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

5.6.2009

CEN

EN 12942:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

4.6.1999

EN 147:1991

Märkus 2.1

4.6.1999

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Märkus 3

28.8.2003

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009

Märkus 3

5.6.2009

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid)

6.5.2010

EN 13034:2005

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13061:2009

Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13061:2001

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13087-1:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 1: Tingimused ja konditsioneerimine

10.8.2002

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-2:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 2: Löögi summutus

20.12.2012

EN 13087-2:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-3:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 3: Penetratsioonitakistus

10.8.2002

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-4:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 4: Tõkestussüsteemi efektiivsus

20.12.2012

EN 13087-4:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-5:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 5: Tõkestussüsteemi tugevus

20.12.2012

EN 13087-5:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-6:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 6: Vaateväli

20.12.2012

EN 13087-6:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-7:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 7: Leegikindlus

10.8.2002

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Märkus 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-8:2000

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 8: Elektrilised omadused

21.12.2001

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Märkus 3

6.10.2005

CEN

EN 13087-10:2012

Kaitsekiivrid. Katsemeetodid. Osa 10: Soojuskiirguse kindlus

20.12.2012

EN 13087-10:2000

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13089:2011

Mägironimise varustus. Abivahendid jää jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

9.7.2011

CEN

EN 13138-1:2008

Ujuvvahendid ujumise õpetamiseks. Osa 1: Kantavate ujuvvahendite ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

EN 13138-1:2003

Märkus 2.1

5.6.2009

CEN

EN 13158:2009

Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid

6.5.2010

EN 13158:2000

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13178:2000

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-1:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 1: Seesmise lekke ja kogu seesmise lekke kindlaksmääramine

21.12.2001

CEN

EN 13274-2:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 2: Praktilised jõudluskatsed

21.12.2001

CEN

EN 13274-3:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 3: Hingamistakistuse kindlaksmääramine

10.8.2002

CEN

EN 13274-4:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 4: Leekkatsed

10.8.2002

CEN

EN 13274-5:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 5: Kliimatingimused

21.12.2001

CEN

EN 13274-6:2001

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 6: Süsihappegaasisisalduse kindlaksmääramine sissehingatavas õhus

10.8.2002

CEN

EN 13274-7:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 7: Osakestefiltri läbimise kindlaksmääramine

20.6.2008

EN 13274-7:2002

Märkus 2.1

31.7.2008

CEN

EN 13274-8:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Katsemeetodid. Osa 8: Dolomiiditolmu ummistumise kindlaksmääramine

28.8.2003

CEN

EN 13277-1:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-2:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

24.2.2001

CEN

EN 13277-3:2013

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 3: Lisanõuded ja katsemeetodid kehakaitsetele

11.4.2014

EN 13277-3:2000

Märkus 2.1

30.6.2014

CEN

EN 13277-4:2001

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

10.8.2002

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007

Märkus 3

31.12.2007

CEN

EN 13277-5:2002

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid

10.8.2002

CEN

EN 13277-6:2003

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid

21.2.2004

CEN

EN 13277-7:2009

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele

6.5.2010

CEN

EN 13277-8:2017

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 8: Lisanõuded ja katsemeetodid karate näokaitsetele

Esmakordne avaldamine

CEN

EN ISO 13287:2012

Isikukaitsevahendid. Jalanõud. Libisemiskindluse katsemeetod (ISO 13287:2012)

13.3.2013

EN ISO 13287:2007

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13356:2001

Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

21.12.2001

CEN

EN 13484:2012

Kiivrid lumelaudade kasutajatele

20.12.2012

EN 13484:2001

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 13506-1:2017

Kaitseriietus kuumuse ja leegi eest. Osa 1: Valmisriiete katsemeetod. Osa 1: Üle kanduva energia mõõtmine mõõteseadmetega mannekeeni abil (ISO 13506-1:2017)

15.12.2017

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13546:2002

Märkus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 13567:2002

Märkus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13594:2015

Mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid

11.12.2015

EN 13594:2002

Märkus 2.1

31.8.2017

CEN

EN 13595-1:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded

28.8.2003

CEN

EN 13595-2:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 2: Katsemeetod löögi hõõrdkulumise takistuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-3:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13595-4:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 4: Katsemeetod löögi sisselõikekindluse kindlaksmääramiseks

28.8.2003

CEN

EN 13634:2017

Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 13634:2010

Märkus 2.1

30.6.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Kaitseriietus. Üldnõuded (ISO 13688:2013)

13.12.2013

EN 340:2003

Märkus 2.1

31.1.2014

CEN

EN 13781:2012

Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid

20.12.2012

EN 13781:2001

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13794:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus

28.8.2003

EN 400:1993

EN 401:1993

EN 1061:1996

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 13819-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 1: Füüsikalise katse meetodid

28.8.2003

CEN

EN 13819-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Katsetamine. Osa 2: Akustilised katsemeetodid

28.8.2003

CEN

EN 13832-1:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 1: Terminoloogia ja katsemeetodid

21.12.2006

CEN

EN 13832-2:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13832-3:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid

21.12.2006

CEN

EN 13911:2017

Kaitserõivad tuletõrjujatele. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate tulekindlatele kapuutsidele

15.12.2017

EN 13911:2004

Märkus 2.1

28.2.2018

CEN

EN 13921:2007

Isikukaitsevahendid. Ergonoomilised põhimõtted

23.11.2007

CEN

EN 13949:2003

Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.2.2004

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Tahkete kemikaalide aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 2: Katsemeetod aerosoolsete peenpulbrite lekke määramiseks ülikondadesse (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13995:2000

Kaitseriietus. Mehhaanilised omadused. Katsemeetod materjalide torkekindluse ja rebenemiskindluse määramiseks (ISO 13995:2000)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13997:1999

Kaitseriietus. Mehaanilised omadused. Vastupanu kindlaksmääramine teravate objektide lõikamisele (ISO 13997:1999)

4.7.2000

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN 14021:2003

Off-road-mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid

20.12.2012

EN 14052:2012

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 14058:2017

Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest

Esmakordne avaldamine

EN 14058:2004

Märkus 2.1

31.5.2018

CEN

EN ISO 14116:2015

Kaitserõivad. Kaitse leekide eest. Piiratud leegilevikuga materjalid, materjalikogumid ja rõivad (ISO 14116:2015)

11.12.2015

EN ISO 14116:2008

Märkus 2.1

31.1.2016

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid

23.11.2007

EN 14120:2003

Märkus 2.1

31.12.2007

CEN

EN 14126:2003

Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks

6.10.2005

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat

13.12.2013

EN 14143:2003

Märkus 2.1

31.1.2014

CEN

EN 14225-1:2017

Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 14225-1:2005

Märkus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-2:2017

Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 14225-2:2005

Märkus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-3:2017

Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või -soojendusega ülikonnasüsteemid ja nende osad. Nõuded ja katsemeetodid

Esmakordne avaldamine

EN 14225-3:2005

Märkus 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-4:2005

Tuukriülikonnad. Osa 4: Üheatmosfäärilised ülikonnad (ADS). Nõuded inimtegurile ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14325:2004

Kemikaalikindel kaitseriietus. Katseeetodid ning kemikaalikindlate materjalide klassifikatsioon

6.10.2005

CEN

EN 14328:2005

Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

6.10.2005

CEN

EN 14360:2004

Vihmavastane kaitseriietus. Katsemeetodid valmisriiete katsetamiseks. Suure energiaga tilkade langemisel ülevalt antav löök

6.10.2005

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine

20.6.2008

EN 14387:2004

Märkus 2.1

31.7.2008

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Isikukaitsevahendid. Põlvekaitsed põlviliasendis töötamiseks

6.5.2010

EN 14404:2004

Märkus 2.1

31.7.2010

CEN

EN 14435:2004

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

CEN

EN 14458:2004

Isiklikud silmakaitsevahendid - Tuletõrjujate, kiirabi- ja päästetöötajate kiivritel kasutamiseks mõeldud näokaitsed ja -varjud

6.10.2005

CEN

EN ISO 14460:1999

Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999)

16.3.2000

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Märkus 3

30.9.2002

CEN

EN 14529:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks

19.4.2006

CEN

EN 14593-1:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

2.12.2005

CEN

EN 14593-2:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

Märkus 2.1

2.12.2005

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

6.10.2005

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

Märkus 2.1

2.12.2005

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4])

6.5.2010

EN 14605:2005

Märkus 2.1

6.5.2010

CEN

EN 14786:2006

Kaitseriietus. Läbilaskvusvõime määramine pihustatavate vedelate kemikaalide, emulsioonide ja dispergantide abil. Pihusti katse

21.12.2006

CEN

EN ISO 14877:2002

Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002)

28.8.2003

CEN

EN ISO 15025:2002

Kaitseriietus. Kaitse kuumuse ja leegi eest. Piiratud leegilevimise katsemeetod (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Märkus 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 1: Tööülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-1:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-1:2002

Märkus 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 2: Päästeülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-2:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-2:2002

Märkus 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-3:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 3: Katsemeetodid (ISO 15027-3:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-3:2002

Märkus 2.1

31.5.2013

CEN

EN 15090:2012

Tuletõrjujate jalanõud

20.12.2012

EN 15090:2006

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN 15151-1:2012

Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid

20.12.2012

CEN

EN 15333-1:2008

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat

20.6.2008

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat

6.5.2010

CEN

EN 15613:2008

Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

5.6.2009

CEN

EN 15614:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Laboratoorsed katsemeetodid ja toimivusnõuded (metsa)maastikul kantavale riietusele

23.11.2007

CEN

EN ISO 15831:2004

Riietus. Psühholoogiline toime. Soojusisolatsiooni mõõtmine termilise mannekeeni abil (ISO 15831:2004)

6.10.2005

CEN

EN 16027:2011

Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele

16.2.2012

CEN

EN 16350:2014

Kaitsekindad. Elektrostaatilised omadused

12.12.2014

CEN

EN 16473:2014

Tuletõrjujate kiivrid. Kiivrid päästetöödeks

11.12.2015

CEN

EN 16689:2017

Kaitserõivad tuletõrjujatele. Toimivusnõuded kaitserõivastele tehnilistel päästetöödel

13.10.2017

CEN

EN 16716:2017

Mägironimisvarustus. Laviini õhkpatjade süsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

13.10.2017

CEN

EN ISO 17249:2013

Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2013)

11.4.2014

EN ISO 17249:2004

Märkus 2.1

30.11.2015

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks vedelikujoa sisseimbumisele (Jet-test) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009

EN 463:1994

Märkus 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Kaitserõivad. Kaitse vedelate kemikaalide eest. Katsemeetod vastupidavuse määramiseks pihustuse sisseimbumisele (pihustuskatse) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009

EN 468:1994

Märkus 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 19918:2017

Kaitseriietus. Kaitse kemikaalide eest. Madala materjale läbistava aururõhuga kemikaalide kumulatiivse imbumise mõõtmine (ISO 19918:2017)

Esmakordne avaldamine

CEN

EN ISO 20344:2011

Isikukaitsevahendid. Jalanõude katsemeetodid (ISO 20344:2011)

16.2.2012

EN ISO 20344:2004

Märkus 2.1

30.6.2012

CEN

EN ISO 20345:2011

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011)

16.2.2012

EN ISO 20345:2004

Märkus 2.1

30.6.2013

CEN

EN ISO 20346:2014

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2014)

12.12.2014

EN ISO 20346:2004

Märkus 2.1

31.12.2014

CEN

EN ISO 20347:2012

Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012)

20.12.2012

EN ISO 20347:2004

Märkus 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 20349-1:2017

Isikukaitsevahendid. Kaitsvad jalatsid valu- ja keevitustöödel. Osa 1: Valutöö riskide eest kaitsvate jalatsite nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349-1:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Märkus 2.1

20.4.2019

CEN

EN ISO 20349-2:2017

Isikukaitsevahendid. Kaitsvad jalatsid valu- ja keevitustöödel. Osa 2: Keevitus- ja seonduvate protsesside riskide eest kaitsvate jalatsite nõuded ja katsemeetodid (ISO 20349-2:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Märkus 2.1

31.3.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Kõrgnähtavusega märguriietus. Katsemeetodid ja nõuded (ISO 20471:2013, parandatud versioon 2013-06-01)

28.6.2013

EN 471:2003+A1:2007

Märkus 2.1

30.9.2013

EN ISO 20471:2013/A1:2016

12.4.2017

Märkus 3

31.5.2017

CEN

EN 24869-1:1992

Akustika. Kuulmiskaitsevahendid. Osa 1: Subjektiivne meetod helisummutuse mõõtmiseks (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994

CEN

EN ISO 27065:2017

Kaitseriietus. Toimivusnõuded pestitsiidide käitajatele ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietusele (ISO 27065:2017)

Esmakordne avaldamine

Cenelec

EN 50286:1999

Elektriisolatsiooniga kaitseriietus madalpingepaigaldistele

16.3.2000

Cenelec

EN 50321:1999

Elektriisolatsiooniga jalatsid kasutamiseks madalpingeseadistel

16.3.2000

Cenelec

EN 50365:2002

Elektriisolatsiooniga kiivrid kasutamiseks madalpingepaigaldistel

10.4.2003

Cenelec

EN 60743:2001

Pingealune töö. Tööriistade, seadmestike ja seadmete terminoloogia

IEC 60743:2001

10.4.2003

EN 60743:1996

Märkus 2.1

1.12.2004

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011

Märkus 3

9.7.2011

Cenelec

EN 60895:2003

Pingealune töö. Varjestav riietus kasutamiseks vahelduvvoolu nimipingel 800 kV ja alalisvoolul +/- 600 kV

IEC

IEC 60895:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 60895:1996

Märkus 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60903:2003

Pingealune töö. Isoleermaterjalist kindad

IEC

IEC 60903:2002 (Muudetud)

6.10.2005

EN 50237:1997

EN 60903:1992

- A11:1997

Märkus 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60984:1992

Isoleermaterjali muhvid pinge all töötamiseks

IEC 60984:1990 (Muudetud)

4.6.1999

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Märkus 3

4.6.1999

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003

Märkus 3

6.10.2005

| Märkus 1. | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1. | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1.

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2. | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2.

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3. | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse |
| --- | --- |

Märkus 2.3.

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse

| Märkus 3. | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval ei anna asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (4) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (4) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „../AC:AAAA“ avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „../AC:AAAA“ avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ELT L 81, 31.3.2016, lk 51.

(2)  EÜT L 399, 30.12.1989, lk 18.

(3)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(4)  ELT C 338, 27.9.2014, lk 31.

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/41

---

Komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ) rakendamisega

(liidu ühtlustamisaktide kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 113/04)

See on esimene Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/425 (1) alusel Euroopa Liidu Teatajas avaldatud harmoneeritud standardite viidete loetelu.

| ESO (2) | Standardi tähis ja nimetus
  (ja viitedokument) | Vastavuseelduse alguskuupäev Märkus 0 | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 136:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 143:2000
  Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 144-2:1998
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 148-1:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148-2:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148-3:1999
  Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3 | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 166:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 169:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 170:2002
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 172:1994
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 174:2001
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 175:1997
  Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 208:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 250:2014
  Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 342:2017
  Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Kaitserõivad. Kaitse vihma eest | 21.4.2018 | | |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-2:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-3:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-4:2001
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed | 21.4.2018 | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 352-5:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed | 21.4.2018 | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Allakukkumist vältivad isikukaitsevahendid. Kukkumist peatavad seadised ankurdatud trossile. Osa 1: Kukkumist peatavad seadised jäigalt ankurdatud trossile | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353-2:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 354:2010
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 355:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 358:1999
  Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 360:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 361:2002
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 362:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 365:2004
  Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele | 21.4.2018 | | |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Tööstuslikud kaitsekiivrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 402:2003
  Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 403:2004
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 404:2005
  Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 407:2004
  Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 421:2010
  Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 443:2008
  Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele | 21.4.2018 | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 21.4.2018 | Märkus 3 | |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 511:2006
  Külma eest kaitsvad kindad | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 564:2014
  Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 565:2017
  Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 566:2017
  Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 567:2013
  Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 568:2015
  Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 569:2007
  Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Tuletõrjujate kaitsekindad | 21.4.2018 | | |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed | 21.4.2018 | | |
| Hoiatus: Selles dokumendis ei käsitleta:






  — | A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusvahendid, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3; |

ESO (2)

Standardi tähis ja nimetus

(ja viitedokument)

Vastavuseelduse alguskuupäev Märkus 0

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse Märkus 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 136:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Täismaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga suruõhu-hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 140:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskid ja veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Suuosa komplektid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 143:2000

Hingamisteede kaitsevahendid. Tahkete osakeste filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 144-1:2000

Hingamisteede kaitsevarustus. Gaasiballooni ventiilid. Osa 1: Sisemiste ühendusdetailide keermesühendus

21.4.2018

EN 144-1:2000/A1:2003

21.4.2018

EN 144-1:2000/A2:2005

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 144-2:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasiballooni ventiilid. Osa 2: Väljundühendused

21.4.2018

CEN

EN 144-3:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasisilindri klapid. Osa 3: Sukeldumisgaaside Nitrox ja hapnik väljalaske liitmikud

21.4.2018

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, suletud tsükliga, komprimeeritud hapnikku või komprimeeritud hapniku ja lämmastiku segu kasutavad hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 145:1997/A1:2000

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 148-1:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 1: Standardselt ühendatud keermesliide

21.4.2018

CEN

EN 148-2:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 2: Keskkeerme ühendus

21.4.2018

CEN

EN 148-3:1999

Hingamisteede kaitsevahendid. Näoosade jaoks kasutatavad keermed. Osa 3: Keermesliide M 45 x 3

21.4.2018

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Lenduvate osakeste eest kaitsvad filtreerivad poolmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 166:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Spetsifikatsioonid

21.4.2018

CEN

EN 169:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid keevitamisele ja sellega seotud meetoditele. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

21.4.2018

CEN

EN 170:2002

Isiklikud silmakaitsevahendid. Ultraviolettfiltrid. Läbilaskvuse nõuded ja soovitatav kasutus

21.4.2018

CEN

EN 172:1994

Isiklikud silmakaitsevahendid. Pimestava valguse filtrid tööstusliku kasutamise jaoks

21.4.2018

EN 172:1994/A1:2000

21.4.2018

EN 172:1994/A2:2001

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 174:2001

Isiklikud silmakaitsevahendid. Suusatamisprillid kiirlaskumiseks

21.4.2018

CEN

EN 175:1997

Isikukaitsevahend. Keevitamisel ja sellega seonduvatel töödel kasutatavad silmade ja näo kaitsevahendid

21.4.2018

CEN

EN 207:2017

Isiklikud silmakaitsevahendid. Filtrid ja silmakaitsed kaitseks laserkiirguse eest (laseri silmakaitsed)

21.4.2018

CEN

EN 208:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Laserite ja lasersüsteemide justeerimisel kasutatavad silmakaitsevahendid (laserite justeerimise silmakaitsevahendid)

21.4.2018

CEN

EN 250:2014

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine ja märgistus

21.4.2018

CEN

EN 342:2017

Kaitseriietus. Külmakaitsekomplektid ja -rõivad

21.4.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Kaitserõivad. Kaitse vihma eest

21.4.2018

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 352-1:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 1: Kõrvapolstrid

21.4.2018

CEN

EN 352-2:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 2: Kõrvatropid

21.4.2018

CEN

EN 352-3:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Üldnõuded. Osa 3: Tööstusliku kaitsekiivri juurde kuuluvad kõrvapolstrid

21.4.2018

CEN

EN 352-4:2001

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 4: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvakaitsed

21.4.2018

EN 352-4:2001/A1:2005

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 352-5:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 5: Aktiivsed müravähendavad kõrvakaitsed

21.4.2018

EN 352-5:2002/A1:2005

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 352-6:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 6: Audiosidega kõrvakaitsed

21.4.2018

CEN

EN 352-7:2002

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 7: (Müra) tasemest sõltuvad kõrvatropid

21.4.2018

CEN

EN 352-8:2008

Kuulmiskaitsevahendid. Ohutusnõuded ja katsetamine. Osa 8: Meelelahutuslike audioseadmete kõrvaklapid

21.4.2018

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Allakukkumist vältivad isikukaitsevahendid. Kukkumist peatavad seadised ankurdatud trossile. Osa 1: Kukkumist peatavad seadised jäigalt ankurdatud trossile

21.4.2018

CEN

EN 353-2:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Osa 2: Paindliku ankrunööriga juhitavad kukkumise pidurdajad

21.4.2018

CEN

EN 354:2010

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Trosstalrepid

21.4.2018

CEN

EN 355:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Energia summutajad

21.4.2018

CEN

EN 358:1999

Tööasendi ja kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tööasendi- ja kinnitustoerihmad ning tööasendi kaelarihmad

21.4.2018

CEN

EN 360:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Tagasitõmbavad kukkumispidurid

21.4.2018

CEN

EN 361:2002

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Kererakmed

21.4.2018

CEN

EN 362:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Ühendusklambrid

21.4.2018

CEN

EN 365:2004

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid ja muud kõrgelt kukkumise kaitsevahendid. Üldnõuded kasutusjuhenditele, hooldusele, regulaarsele ülevaatusele, parandamisele, märgistamisele ja pakendamisele

21.4.2018

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 1: Keemiliste ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-1:2016)

21.4.2018

CEN

EN ISO 374-5:2016

Kaitsekindad ohtlike kemikaalide ja mikroorganismide eest. Osa 5: Mikroorganismide ohtude terminoloogia ja toimivusnõuded (ISO 374-5:2016)

21.4.2018

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Isiklikud silmakaitsevahendid. Automaatsed keevitusfiltrid

21.4.2018

CEN

EN 381-5:1995

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 5: Nõuded jalakaitsetele

21.4.2018

CEN

EN 381-7:1999

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 7: Nõuded kettsaagide kaitsekinnastele

21.4.2018

CEN

EN 381-9:1997

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 9: Nõuded kettsae kasutaja kaitsekedridele

21.4.2018

CEN

EN 381-11:2002

Käsikettsaagide kasutajate kaitseriietus. Osa 11: Nõuded ülakeha kaitsevahenditele

21.4.2018

CEN

EN 388:2016

Kaitsekindad kaitseks mehaaniliste ohtude eest

21.4.2018

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Tööstuslikud kaitsekiivrid

21.4.2018

CEN

EN 402:2003

Hingamisteede kaitsevahendid. Väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga, suruõhku kasutav hingamisaparaat, millel on täismask või suuosa komplekt. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 403:2004

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Tulekahju korral enesepäästmiseks ettenähtud kapuutsiga filtreerimisvahendid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 404:2005

Hingamisteede kaitsevahendid enesekaitseks. Enesekaitse filter süsinikmonooksiidi eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine, tähistamine

21.4.2018

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Ventiiliga filtreerivad poolmaskid gaaside või gaaside ja tahkete osakeste eest kaitsmiseks. Nõuded, katsetamine ja märgistus

21.4.2018

CEN

EN 407:2004

Soojuse poolt tekitatava ohu (kuumuse ja/või leegi) eest kaitsvad kindad

21.4.2018

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Kaitsekindad. Üldnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 421:2010

Kaitsekindad ioniseeriva kiirguse ja radioaktiivse saaste eest

21.4.2018

CEN

EN 443:2008

Hoonetes ja muudes rajatistes kasutamiseks mõeldud tuletõrjekiivrid

21.4.2018

CEN

EN 469:2005

Tuletõrjujate kaitseriietus. Nõuded ja katsemeetodid tuletõrjujate kaitseriietusele

21.4.2018

EN 469:2005/A1:2006

21.4.2018

Märkus 3

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 511:2006

Külma eest kaitsvad kindad

21.4.2018

CEN

EN 564:2014

Mägironimisvarustus. Abiköis. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 565:2017

Mägironimisvarustus. Lint. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 566:2017

Mägironimisvarustus. Aasad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 567:2013

Mägironimisvarustus. Köiehaaratsid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 568:2015

Mägironimisvarustus. Jääankrud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 569:2007

Mägironimisvarustus. Kaljunaelad. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Tuletõrjujate kaitsekindad

21.4.2018

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Kukkumisvastased isikukaitsevahendid. Ankurdusseadmed

21.4.2018

Hoiatus: Selles dokumendis ei käsitleta:

—

A-tüüpi seadmeid (ühe või enama alalise ankurduspunktiga ankurdusvahendid, mille kinnitamiseks struktuuri külge on vaja ehituslikke ankurdusvahendeid või kinnituselemente), millele on osutatud punktides 3.2.1, 4.4.1, 5.3;

| — | C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5; |
| --- | --- |

—

C-tüüpi seadmeid (horisontaalsete elastsete kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.3, 4.4.3 ja 5.5;

| — | D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6; |
| --- | --- |

—

D-tüüpi seadmeid (horisontaalsete jäikade kaablitega ankurdusvahendid), millele on osutatud punktides 3.2.4, 4.4.4 ja 5.6;

| — | eelnevate variantide mis tahes kombinatsioone. |
| --- | --- |

—

eelnevate variantide mis tahes kombinatsioone.

A-, C- ja D-tüübi puhul ei hõlma käesolev teatis punkte 4.5, 5.2.2, 6, 7 ning A ja ZA lisa.

Seepärast ei saa eeldada eespool osutatud seadmete vastavust määrus (EL) 2016/425 sätetele, sest nende seadmete puhul ei ole tegemist isikukaitsevahenditega.

CEN

EN 812:2012

Kokkupõrgete eest kaitsvad peakatted

21.4.2018

CEN

EN 813:2008

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Istmerakmed

21.4.2018

CEN

EN 943-1:2015

Kaitserõivad ohtlike tahkete, vedelate ja gaasiliste kemikaalide, sealhulgas vedelate ja tahkete aerosoolide eest. Osa 1: Toimivusnõuded 1. tüüpi (gaasikindlatele) kemikaalikaitseülikondadele

21.4.2018

CEN

EN 958:2017

Mägironimisvarustus. Julgestusamortisaator klettersteig-ronimise jaoks. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Kiivrid õhuspordialadele

21.4.2018

CEN

EN 1073-2:2002

Radioaktiivse saastumise eest kaitsev riietus. Osa 2: Nõuded ja katsemeetodid mitteventileeritavale kaitseriietusele kaitseks radioaktiivsete tolmuosakeste saaste eest

21.4.2018

CEN

EN 1077:2007

Mäesuusatajate ja lumelaudurite kiivrid

21.4.2018

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Kiivrid jalgratturitele ja rulade ning rulluiskude kasutajatele

21.4.2018

CEN

EN 1080:2013

Löögikaitsekiivrid väikelastele

21.4.2018

CEN

EN 1082-1:1996

Kaitseriietus. Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 1: Traatvõrgust kindad ja käekaitsed

21.4.2018

CEN

EN 1082-2:2000

Kaitseriietus. Kindad ja käekaitsed kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest. Osa 2: Kindad ja käekaitsed, valmistatud muust materjalist peale turvistiku

21.4.2018

CEN

EN 1146:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Iseseisev avatud tsükliga, suruõhku kasutav kapuutsiga hingamisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 1149-5:2008

Kaitseriietus. Elektrostaatilised omadused. Osa 5: Materjali jõudlus- ja konstrueerimisnõuded

21.4.2018

CEN

EN 1150:1999

Kaitseriietus. Kõrgnähtavusega riietus mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

21.4.2018

CEN

EN 1385:2012

Kiivrid aerutamiseks ja kärestikuspordiks

21.4.2018

CEN

EN 1486:2007

Tuletõrjujate kaitseriietus. Katsemeetodid ja nõuded peegeldavale riietusele eritulekustutustööde jaoks

21.4.2018

CEN

EN 1497:2007

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Päästerakmed

21.4.2018

CEN

EN 1731:2006

Isiklikud silmakaitsevahendid. Võrest silma- ja näokaitsevahendid

21.4.2018

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Hingamisteede kaitsevahendid. Sissehingamisventiilita, eraldatavate filtritega poolmaskid kaitseks gaaside või gaaside ja osakeste või ainult osakeste eest. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 1891:1998

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Vähevenivad kernmantel-köied

21.4.2018

CEN

EN 1938:2010

Silmakaitsevahendid. Mootorratturite ja mopeediga sõitjate kaitseprillid

21.4.2018

CEN

EN ISO 10819:2013

Mehaaniline vibratsioon ja löögid. Labakäe-käsivarre vibratsioon. Meetod kinnaste vibratsiooniülekande mõõtmiseks ja hindamiseks peopesast (ISO 10819:2013)

21.4.2018

CEN

EN ISO 10862:2009

Väikelaevad. Trapetsrakmete kiirpäästik (ISO 10862:2009)

21.4.2018

CEN

EN 12021:2014

Hingamisvarustus. Hingamisaparaatides kasutatavad surugaasid

21.4.2018

CEN

EN 12083:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Hingamisvoolikutega filtrid (ilma maskita kinnitatavad filtrid). Tahkete osakeste filtrid, gaaside filtrid ja kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:2013

Mägironimisvarustus. Kiilud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 12275:2013

Mägironimisvarustus. Karabiinid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 12276:2013

Mägironimisvarustus. Kaljuankur. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 12277:2015

Mägironimisvarustus. Julgestusvööd. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 12278:2007

Mägironimisvarustus. Plokid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 1: Üldkasutatavad päikeseprillid (ISO 12312-1:2013)

21.4.2018

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Silmade ja näokaitsevahendid. Päikeseprillid ja kaitseprillid. Osa 2: Päikese vaatluse filtrid (ISO 12312-2:2015)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12401:2009

Väikelaevad. Tekil kasutatavad turvavööd ja julgestusköied. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12401:2009)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Ujuvpäästevahendid (tase 50). Ohutusnõuded (ISO 12402-5:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 6: Eriotstarbelised päästevestid ja ujumisabivahendid. Ohutusnõuded ja täiendavad katsemeetodid (ISO 12402-6:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Isiklikud ujuvvahendid. Osa 8: Lisatarvikud. Ohutusnõuded ja katsemeetodid (ISO 12402-8:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 12477:2001

Keevitajate kaitsekindad

21.4.2018

EN 12477:2001/A1:2005

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 12492:2012

Mägironimisvarustus. Mägironijate kiivrid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 12841:2006

Kõrgelt kukkumise isikukaitsevahendid. Köiesüsteemid. Köite reguleerimisseadmed

21.4.2018

CEN

EN 12941:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisvahendid, millel on kiiver või kapuuts. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 12941:1998/A1:2003

21.4.2018

EN 12941:1998/A2:2008

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 12942:1998

Hingamisteede kaitsevahendid. Sundventilatsiooniga filtreerimisseadised, millel on täismaskid, poolmaskid või veerandmaskid. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

EN 12942:1998/A1:2002

21.4.2018

EN 12942:1998/A2:2008

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelate kemikaalide eest piiratud kaitset pakkuvatele kemikaalide eest kaitsvale riietusele esitatavad toimimisnõuded (Tüüp 6 ja Tüüp PB [6] vahendid)

21.4.2018

CEN

EN 13061:2009

Kaitserõivad. Säärekaitsed jalgpalluritele. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13158:2009

Kaitseriietus. Jakid, keha- ja õlakaitsed ratsutamiseks. Ratsanikule, hobustega töötavale inimesel ja hobuveoki juhile. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13178:2000

Isiklikud silmakaitsevahendid. Mootorsaani kasutajate silmakaitsed

21.4.2018

CEN

EN 13277-1:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 1: Üldnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13277-2:2000

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 2: Pöiakaitsete, säärekaitsete ja käsivarrekaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13277-3:2013

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 3: Lisanõuded ja katsemeetodid kehakaitsetele

21.4.2018

CEN

EN 13277-4:2001

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 4: Peakaitsete lisanõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

EN 13277-4:2001/A1:2007

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN 13277-5:2002

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 5: Genitaalide kaitsete ja kõhukaitsete lisanõuded ning katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13277-6:2003

Idamaiste võitluskunstide kaitsevarustus. Osa 6: Naiste rinnakaitsetele esitatavad lisanõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13277-7:2009

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 7: Lisanõuded ja katsemeetodid käte ja jalgade kaitsevarustusele

21.4.2018

CEN

EN 13277-8:2017

Võitlusspordi kaitsevarustus. Osa 8: Lisanõuded ja katsemeetodid karate näokaitsetele

21.4.2018

CEN

EN 13356:2001

Nähtavust parandavad vahendid mitteprofessionaalseks kasutamiseks. Katsemeetodid ja nõuded

21.4.2018

CEN

EN 13484:2012

Kiivrid lumelaudade kasutajatele

21.4.2018

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Maahoki väravavahtide käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala- ja genitaalidekaitsed ning väljakumängijate säärekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kaitseriietus. Vehklejate käe-, käsivarre-, rinna-, kõhu-, sääre-, jala-, genitaalide ja näokaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13594:2015

Mootorratturite kaitsekindad. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 13595-1:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 1: Üldnõuded

21.4.2018

CEN

EN 13595-3:2002

Professionaalsete mootorratturite kaitseriietus. Joped, püksid, kombinesoonid või kaheosalised ülikonnad. Osa 3: Katsemeetod rebimistugevuse kindlaksmääramiseks

21.4.2018

CEN

EN 13634:2017

Mootorratturite kaitsejalatsid. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Kaitseriietus. Üldnõuded (ISO 13688:2013)

21.4.2018

CEN

EN 13781:2012

Mootorkelkude ja bobide juhtide ning sõitjate kaitsekiivrid

21.4.2018

CEN

EN 13794:2002

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne suletud ahelaga hingamisaparaat põgenemiseks. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN 13832-2:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 2: Kemikaalide pritsmete eest kaitsvad jalatsid

21.4.2018

CEN

EN 13832-3:2006

Kemikaalide ja mikroorganismide eest kaitsvad jalatsid. Osa 3: Kemikaalide eest tugevat kaitset pakkuvad jalatsid

21.4.2018

CEN

EN 13949:2003

Hingamisvahendid. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, surulämmastikku ja hapnikku kasutav sukeldumisaparaat. Nõuded, katsetamine, märgistus

21.4.2018

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Tahkete aineosakeste vastane kaitseriietus. Osa 1: Nõuded kemikaalide eest kaitsvale riietusele, mis tagab kogu keha kaitse lendlevate aineosakeste eest (ISO 13982-1:2004)

21.4.2018

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN ISO 13998:2003

Kaitseriietus. Põlled, püksid ja alussärgid kaitseks käes hoitavate nugade sisselõigete ja torgete eest (ISO 13998:2003)

21.4.2018

CEN

EN 14021:2003

Off-road-mootorrataste kivikaitsed, mis sobivad sõitja kaitsmiseks kivide ja kildude eest. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Suure vastupidavusega tööstuslikud kiivrid

21.4.2018

CEN

EN 14058:2017

Kaitseriietus. Rõivad kaitseks jahedate keskkondade eest

21.4.2018

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kaitseriietus. Randme-, peopesa-, põlve- ja küünarnukikaitsmed rollerspordivarustuse kasutajatele. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14126:2003

Kaitseriietus. Jõudlusnõuded ja katsemeetodid nakkuslike ainete eest kaitsva kaitseriietuse katsetamiseks

21.4.2018

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Hingamisvahendid. Suletud tsükliga sukeldumisaparaat

21.4.2018

CEN

EN 14225-1:2017

Tuukriülikonnad. Osa 1: Kummiülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14225-2:2017

Tuukriülikonnad. Osa 2: Kuivad kummiülikonnad. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14225-3:2017

Tuukriülikonnad. Osa 3: Aktiivjahutuse või -soojendusega ülikonnasüsteemid ja nende osad. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14328:2005

Kaitseriietus. Elektrinugade tekitatud lõikehaavade eest kaitsvad kindad ja käsivarrekaitsed. Nõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Hingamisteede kaitsevahendid. Gaasi filter (id), kombineeritud filtrid. Nõuded, katsetamine, markeerimine

21.4.2018

CEN

EN 14435:2004

Hingamisteede kaitsevahendid. Poolmaskiga, üksnes positiivse rõhuga kasutamiseks mõeldud autonoomsed suletud kontuuriga hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

21.4.2018

CEN

EN ISO 14460:1999

Kaitseriietus autojuhtidele. Kaitse kuumuse ja tule vastu. Toimevõime nõuded ja katsemeetodid (ISO 14460:1999)

21.4.2018

EN ISO 14460:1999/A1:2002

21.4.2018

Märkus 3

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Autonoomne avatud süsteemiga poolmaskiga väliskeskkonnast isoleeritud, avatud tsükliga hingamisaparaat enesepäästmiseks

21.4.2018

CEN

EN 14593-1:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 1: Täismaskiga aparaadid: Nõuded, katsetamine, tähistamine

21.4.2018

CEN

EN 14594:2005

Hingamisteede kaitsevahendid. Läbivoolusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine

21.4.2018

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Kaitseriietus kaitsmiseks vedelate kemikaalide eest. Vedelikukindlate (tüüp 3) või pritsmekindlate (tüüp 4) ühendustega riietusele, kaasa arvatud üksnes erinevaid kehaosi kaitsvad esemed, esitatavad toimimisnõuded (Tüübid PB [3] ja PB [4])

21.4.2018

CEN

EN ISO 14877:2002

Kaitseriietus abrasiivjoa operatsioonidele, kus kasutatakse teralisi abrasiive (ISO 14877:2002)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 1: Tööülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-1:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Kaitserõivad külma vee eest. Osa 2: Päästeülikonnad. Nõuded, sealhulgas ohutusnõuded (ISO 15027-2:2012)

21.4.2018

CEN

EN 15090:2012

Tuletõrjujate jalanõud

21.4.2018

CEN

EN 15151-1:2012

Mägironimisvarustus. Pidurdusseadmed. Osa 1: Käsitsi lukustatavad pidurdusseadmed, ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 15333-1:2008

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 1: Sukeldumisaparaat

21.4.2018

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Hingamisvarustus. Avatud tsükliga, väliskeskkonnast isoleeritud, suruõhku kasutav sukeldumisaparaat. Osa 2: Vaba juurdevooluga aparaat

21.4.2018

CEN

EN 15613:2008

Sisemängude põlve- ja küünarnukikaitsed. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN 16027:2011

Kaitseriietus. Kaitsva toimega kindad jalgpalliväravavahtidele

21.4.2018

CEN

EN 16350:2014

Kaitsekindad. Elektrostaatilised omadused

21.4.2018

CEN

EN 16473:2014

Tuletõrjujate kiivrid. Kiivrid päästetöödeks

21.4.2018

CEN

EN 16716:2017

Mägironimisvarustus. Laviini õhkpatjade süsteemid. Ohutusnõuded ja katsemeetodid

21.4.2018

CEN

EN ISO 17249:2013

Saeketilõigetele vastupidavad kaitsejalatsid (ISO 17249:2013)

21.4.2018

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 20345:2011

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalanõud (ISO 20345:2011)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20346:2014

Isikukaitsevahendid. Kaitsejalatsid (ISO 20346:2014)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20347:2012

Isikukaitsevahendid. Tööjalatsid (ISO 20347:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Kõrgnähtavusega märguriietus. Katsemeetodid ja nõuded (ISO 20471:2013, parandatud versioon 2013-06-01)

21.4.2018

EN ISO 20471:2013/A1:2016

21.4.2018

Märkus 3

CEN

EN ISO 27065:2017

Kaitseriietus. Toimivusnõuded pestitsiidide käitajatele ja pestitsiididega töödeldud alale naasvate töötajate kaitseriietusele (ISO 27065:2017)

21.4.2018

| Märkus 0. | See on kuupäev, millest alates lubab harmoneeritud standardi või selle osade järgimine eeldada vastavust liidu õigusaktide asjaomastele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 0.

See on kuupäev, millest alates lubab harmoneeritud standardi või selle osade järgimine eeldada vastavust liidu õigusaktide asjaomastele nõuetele.

| Märkus 1. | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 2.1. | Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.1.

Uue (või muudetud) standardi reguleerimisala on samasugune nagu asendataval standardil. Osutatud kuupäevast alates ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu ajaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.2. | Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. |
| --- | --- |

Märkus 2.2.

Uue standardi reguleerimisala on ulatuslikum kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo asendatava standardi järgimine enam eeldust, et toode või teenus vastab liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele.

| Märkus 2.3. | Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse |
| --- | --- |

Märkus 2.3.

Uue standardi reguleerimisala on kitsam kui asendataval standardil. Osutatud kuupäeval ei loo (osaliselt) asendatava standardi järgimine enam eeldust, et uue standardi reguleerimisalasse jäävad tooted või teenused vastavad liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele. See ei mõjuta vastavuseeldust liidu asjaomaste õigusaktide olulistele või muudele nõuetele nende toodete ja teenuste puhul, mis kuuluvad (osaliselt) asendatava standardi reguleerimisalasse, kuid ei kuulu uue standardi reguleerimisalasse

| Märkus 3. | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus.

MÄRKUS:

| — | Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (3) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

—

Teavet standardite kättesaadavuse kohta saab Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest. Kõnealuste organisatsioonide nimekiri on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (3) artiklile 27 esitatud Euroopa Liidu Teatajas.

| — | Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest. |
| --- | --- |

—

Euroopa standardiorganisatsioonid võtavad ühtlustatud standardid vastu inglise keeles (Euroopa Standardikomitee ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee avaldavad ka prantsuse ja saksa keeles). Seejärel tõlgivad riiklikud standardiasutused ühtlustatud standardite pealkirjad kõikidesse nõutavatesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse. Euroopa Komisjon ei vastuta Euroopa Liidu Teatajas avaldamiseks esitatud pealkirjade õigsuse eest.

| — | Viited parandustele „.../AC:AAAA“ avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud. |
| --- | --- |

—

Viited parandustele „.../AC:AAAA“ avaldatakse vaid teavitamise eesmärgil. Paranduses on parandatud standardi tekstis esinenud trüki, õigekirja- või samalaadsed vead. Parandus võib puudutada üht või mitut keeleversiooni (inglise, prantsuse ja/või saksa), nii nagu see/need on Euroopa standardiorganisatsiooni poolt vastu võetud.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes.

| — | Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

| — | Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite ja muude Euroopa standardite kohta võib leida Internetist aadressil

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ELT L 81, 31.3.2016, lk 51.

(2)  ESO: Euroopa standardiorganisatsioon:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tel +32 25500811; faks +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tel +33 492944200; faks +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(3)  ELT C 338, 27.9.2014, lk 31.

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/65

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 21. septembri 2016. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

Raportöör: Eesti

(2018/C 113/05)

Koondumine

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehingut käsitatakse koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehingut käsitatakse koondumisena ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punktis b määratletud tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ELi seisukohast oluline koondumine. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 3 kohaselt ELi seisukohast oluline koondumine.

Asjaomased turud

| 3. | Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased toote- ja geograafilised turud. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub sellega, kuidas komisjon on otsuse eelnõus määratlenud asjaomased toote- ja geograafilised turud.

| 4. | Eelkõige nõustub nõuandekomitee komisjoni järgmiste järeldustega:






  4.1. | veeremi pneumaatilised hõõrdpidurisüsteemid moodustavad muudest piduriliikidest ja hüdropiduritest eristuva omaette tooteturu; |
| --- | --- | --- |

4.

Eelkõige nõustub nõuandekomitee komisjoni järgmiste järeldustega:

4.1.

veeremi pneumaatilised hõõrdpidurisüsteemid moodustavad muudest piduriliikidest ja hüdropiduritest eristuva omaette tooteturu;

| 4.2. | on olemas eraldi turud ühelt poolt veeremi terviklike pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide ja teiselt poolt nende alamsüsteemide (mehaanilised pidurid, piduriajamid ja õhuvarustusseadmed) jaoks; |
| --- | --- |

4.2.

on olemas eraldi turud ühelt poolt veeremi terviklike pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide ja teiselt poolt nende alamsüsteemide (mehaanilised pidurid, piduriajamid ja õhuvarustusseadmed) jaoks;

| 4.3. | veeremi hõõrdematerjalide puhul on olemas eraldi turud i) orgaanilisest komposiitmaterjalist ketaspiduriklotside, ii) paagutatud metallist ketaspiduriklotside, iii) orgaanilisest komposiitmaterjalist piduriklotside ja iv) paagutatud metallist piduriklotside jaoks; |
| --- | --- |

4.3.

veeremi hõõrdematerjalide puhul on olemas eraldi turud i) orgaanilisest komposiitmaterjalist ketaspiduriklotside, ii) paagutatud metallist ketaspiduriklotside, iii) orgaanilisest komposiitmaterjalist piduriklotside ja iv) paagutatud metallist piduriklotside jaoks;

| 4.4. | piduriketastel on hõõrdematerjalidest eraldiseisev turg; |
| --- | --- |

4.4.

piduriketastel on hõõrdematerjalidest eraldiseisev turg;

| 4.5. | pantograafidel ja pantograafi kontaktkingadel on üksteisest eraldiseisvad turud ning |
| --- | --- |

4.5.

pantograafidel ja pantograafi kontaktkingadel on üksteisest eraldiseisvad turud ning

| 4.6. | veeremiseadmete kõikide turgude asjaomane geograafiline ulatus hõlmab kogu Euroopa Majanduspiirkonda, kuid energiaarvestite ja sündmussalvestite turgude täpse geograafilise ulatuse võib jätta lahtiseks. |
| --- | --- |

4.6.

veeremiseadmete kõikide turgude asjaomane geograafiline ulatus hõlmab kogu Euroopa Majanduspiirkonda, kuid energiaarvestite ja sündmussalvestite turgude täpse geograafilise ulatuse võib jätta lahtiseks.

Konkurentsimõju hindamine

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et piisab veeremiseadmete turgude hindamisest algseadmete valmistaja tasandil, välja arvatud nende komponentide puhul, mis vajavad korrapärast väljavahetamist (nt hõõrdematerjalid ja pidurikettad) ning mida tuleks hinnata sõltumatu järelturu tasandil. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et piisab veeremiseadmete turgude hindamisest algseadmete valmistaja tasandil, välja arvatud nende komponentide puhul, mis vajavad korrapärast väljavahetamist (nt hõõrdematerjalid ja pidurikettad) ning mida tuleks hinnata sõltumatu järelturu tasandil.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing teate esitajate poolt algselt teatatud kujul takistab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas, eelkõige turgu valitseva seisundi tekke või tugevnemise tõttu seoses järgmisega:






  6.1. | paagutatud metallist ketaspiduriklotsid EMP sõltumatul järelturul ning |
| --- | --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing teate esitajate poolt algselt teatatud kujul takistab tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul või selle olulises osas, eelkõige turgu valitseva seisundi tekke või tugevnemise tõttu seoses järgmisega:

6.1.

paagutatud metallist ketaspiduriklotsid EMP sõltumatul järelturul ning

| 6.2. | paagutatud metallist piduriklotsid EMP sõltumatul järelturul. |
| --- | --- |

6.2.

paagutatud metallist piduriklotsid EMP sõltumatul järelturul.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi seoses mis tahes muu asjaomase turuga, mida kavandatav tehing mõjutab. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi seoses mis tahes muu asjaomase turuga, mida kavandatav tehing mõjutab.

Kulukohustused

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kohustused on piisavad kõrvaldamaks kavandatavast tehingust tulenevad konkurentsiprobleemid, mis on seotud järgmisega:






  8.1. | paagutatud metallist ketaspiduriklotsid EMP sõltumatul järelturul ning |
| --- | --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kohustused on piisavad kõrvaldamaks kavandatavast tehingust tulenevad konkurentsiprobleemid, mis on seotud järgmisega:

8.1.

paagutatud metallist ketaspiduriklotsid EMP sõltumatul järelturul ning

| 8.2. | paagutatud metallist piduriklotsid EMP sõltumatul järelturul. |
| --- | --- |

8.2.

paagutatud metallist piduriklotsid EMP sõltumatul järelturul.

Kokkusobivus siseturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing ei kahjusta tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas, tingimusel et täielikult täidetakse kohustusi. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing ei kahjusta tõenäoliselt märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas, tingimusel et täielikult täidetakse kohustusi.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing tuleks tunnistada kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et kavandatav tehing tuleks tunnistada kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga vastavalt ühinemismääruse artikli 8 lõikele 2 ning EMP lepingu artiklile 57.

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/67

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport

(2018/C 113/06)

| 1. | 4. aprillil 2016 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teate ühinemismääruse (2) artikli 4 kohase kavandatava tehingu kohta (edaspidi „kavandatav tehing)“, millega Westinghouse Air Brake Technologies Corporation („Wabtec“) kavatseb omandada kaudse ainukontrolli ettevõtja Faiveley Transport S.A. („Faiveley“) üle tervikuna aktsiate või osade ostu teel. Wabtec on edaspidi „teate esitaja“, samas kui Wabtec ja Faiveley üheskoos on edaspidi „pooled“. |
| --- | --- |

1.

4. aprillil 2016 sai Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) teate ühinemismääruse (2) artikli 4 kohase kavandatava tehingu kohta (edaspidi „kavandatav tehing)“, millega Westinghouse Air Brake Technologies Corporation („Wabtec“) kavatseb omandada kaudse ainukontrolli ettevõtja Faiveley Transport S.A. („Faiveley“) üle tervikuna aktsiate või osade ostu teel. Wabtec on edaspidi „teate esitaja“, samas kui Wabtec ja Faiveley üheskoos on edaspidi „pooled“.

| 2. | 12. mail 2016 võttis komisjon vastu otsuse algatada menetlus vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c, kuna leidis, et tehing tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga seoses terviklike pneumaatiliste pidurisüsteemide ja nende alamsüsteemide (pöördvankri pidurid ja pneumaatilised piduriajamid) turgudega, pantograafide, piduriketaste ja hõõrdematerjalide turgudega. |
| --- | --- |

2.

12. mail 2016 võttis komisjon vastu otsuse algatada menetlus vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c, kuna leidis, et tehing tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga seoses terviklike pneumaatiliste pidurisüsteemide ja nende alamsüsteemide (pöördvankri pidurid ja pneumaatilised piduriajamid) turgudega, pantograafide, piduriketaste ja hõõrdematerjalide turgudega.

| 3. | 17. juunil 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 kohase otsuse pikendada kokkuleppel teate esitajaga kavandatava tehingu läbivaatamise teise etapi ja lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega 20 päeva võrra. |
| --- | --- |

3.

17. juunil 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 kohase otsuse pikendada kokkuleppel teate esitajaga kavandatava tehingu läbivaatamise teise etapi ja lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega 20 päeva võrra.

| 4. | 8. juulil 2016 peatati eespool nimetatud tähtaeg vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõikele 4 ja ühinemismääruse rakendusmääruse (3) artiklile 9. Tähtaja peatamine lõppes 13. juulil 2016. |
| --- | --- |

4.

8. juulil 2016 peatati eespool nimetatud tähtaeg vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõikele 4 ja ühinemismääruse rakendusmääruse (3) artiklile 9. Tähtaja peatamine lõppes 13. juulil 2016.

| 5. | 25. juulil 2016 esitas teate esitaja komisjonile oma kohustused („esmased kohustused“) ja komisjon algatas turu-uuringu, et hinnata, kas kõnealused esmased kohustused sobivad läbivaatamise teise etapi kestel lahendamata jäänud konkurentsiprobleemide leevendamiseks seoses EMP sõltumatul järelturul paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside tootmise ja tarnimise turgudega. |
| --- | --- |

5.

25. juulil 2016 esitas teate esitaja komisjonile oma kohustused („esmased kohustused“) ja komisjon algatas turu-uuringu, et hinnata, kas kõnealused esmased kohustused sobivad läbivaatamise teise etapi kestel lahendamata jäänud konkurentsiprobleemide leevendamiseks seoses EMP sõltumatul järelturul paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside tootmise ja tarnimise turgudega.

| 6. | 16. augustil 2016 esitas teate esitaja komisjonile läbivaadatud kohustused („lõplikud kohustused“), olles saanud komisjonilt vastukaja seoses esmastele kohustustele antud hinnanguga, sealhulgas turu-uuringu tulemustega. |
| --- | --- |

6.

16. augustil 2016 esitas teate esitaja komisjonile läbivaadatud kohustused („lõplikud kohustused“), olles saanud komisjonilt vastukaja seoses esmastele kohustustele antud hinnanguga, sealhulgas turu-uuringu tulemustega.

| 7. | Käesoleva menetluse puhul ei esitatud taotlusi huvitatud kolmanda isiku ärakuulamiseks. |
| --- | --- |

7.

Käesoleva menetluse puhul ei esitatud taotlusi huvitatud kolmanda isiku ärakuulamiseks.

| 8. | Komisjon ei esitanud ühinemismääruse rakendusmääruse artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

8.

Komisjon ei esitanud ühinemismääruse rakendusmääruse artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist.

| 9. | Otsuse eelnõuga tunnistatakse kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga, tingimusel et teate esitaja täidab otsuse eelnõule tingimuste ja kohustustena lisatud lõplikke kohustusi. |
| --- | --- |

9.

Otsuse eelnõuga tunnistatakse kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga, tingimusel et teate esitaja täidab otsuse eelnõule tingimuste ja kohustustena lisatud lõplikke kohustusi.

| 10. | Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust. |
| --- | --- |

10.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad. See leidis minu järelduses kinnitust.

| 11. | Ma ei ole käesoleva menetluse käigus saanud täiendavaid menetlustaotlusi ega kaebusi ja kokkuvõttes leian, et on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine. |
| --- | --- |

11.

Ma ei ole käesoleva menetluse käigus saanud täiendavaid menetlustaotlusi ega kaebusi ja kokkuvõttes leian, et on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 22. september 2016

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) (ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) („otsus 2011/695/EL“) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1) („ühinemismäärus“).

2

(3)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1) („ühinemismääruse rakendusmäärus“).

3

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/68

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

4. oktoober 2016,

millega tunnistatakse koondumine siseturu ja EMP lepingu toimimisega kokkusobivaks

(juhtum M.7801 – Wabtec / Faiveley Transport)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 6325 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 113/07)

Vastavalt nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus),
   (1)
  eelkõige selle artikli 8 lõikele 2, võttis komisjon 4. oktoobril 2016 vastu otsuse ühinemist käsitlevas juhtumis. Otsuse mittekonfidentsiaalne (sest tegu võib olla juhtumi esialgse versiooniga) täisversioon on inglise keeles kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I.   POOLED

| 1. | Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (edaspidi „Wabtec“) on Ameerika Ühendriikides asuv ettevõtja, kes toodab ja tarnib raudteetarvikuid ning osutab teenuseid raudteesektoris. Ettevõtja on turuliider Ameerika mandril. |
| --- | --- |

1.

Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (edaspidi „Wabtec“) on Ameerika Ühendriikides asuv ettevõtja, kes toodab ja tarnib raudteetarvikuid ning osutab teenuseid raudteesektoris. Ettevõtja on turuliider Ameerika mandril.

| 2. | Faiveley Transport S.A. (edaspidi „Faiveley“) on Prantsusmaal asuv ettevõtja, kes toodab ja tarnib integreeritud süsteeme ning osutab integreeritud teenuseid raudteesektoris. Ettevõtja keskendub oma tegevuses Euroopa turule. |
| --- | --- |

2.

Faiveley Transport S.A. (edaspidi „Faiveley“) on Prantsusmaal asuv ettevõtja, kes toodab ja tarnib integreeritud süsteeme ning osutab integreeritud teenuseid raudteesektoris. Ettevõtja keskendub oma tegevuses Euroopa turule.

| 3. | Wabtec on edaspidi „teate esitaja“ ning Wabtec ja Faiveley üheskoos „pooled“. |
| --- | --- |

3.

Wabtec on edaspidi „teate esitaja“ ning Wabtec ja Faiveley üheskoos „pooled“.

II.   TEHING

| 4. | Tehinguga omandab Wabtec ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Faiveley üle aktsiate või osade ostu teel kaudse ainukontrolli (edaspidi „tehing“). |
| --- | --- |

4.

Tehinguga omandab Wabtec ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Faiveley üle aktsiate või osade ostu teel kaudse ainukontrolli (edaspidi „tehing“).

III.   OLULISUS LIIDU SEISUKOHAST

| 5. | Poolte käive kogu maailmas kokku on suurem kui 2 500 miljonit eurot (2) (Wabtec: 2 292 miljonit eurot; Faiveley: 1 048 miljonit eurot). Asjaomaste ettevõtjate käive kogu maailmas kokku on suurem kui 100 miljonit eurot ning nende kummagi käive Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis on eraldi suurem kui 25 miljonit eurot. Mõlema käive liidus ületab 100 miljonit eurot (Wabtec [...] miljonit eurot; Faiveley [...] miljonit eurot), aga nad ei saa üle kahe kolmandiku oma käibest kogu liidus samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

5.

Poolte käive kogu maailmas kokku on suurem kui 2 500 miljonit eurot (2) (Wabtec: 2 292 miljonit eurot; Faiveley: 1 048 miljonit eurot). Asjaomaste ettevõtjate käive kogu maailmas kokku on suurem kui 100 miljonit eurot ning nende kummagi käive Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis on eraldi suurem kui 25 miljonit eurot. Mõlema käive liidus ületab 100 miljonit eurot (Wabtec [...] miljonit eurot; Faiveley [...] miljonit eurot), aga nad ei saa üle kahe kolmandiku oma käibest kogu liidus samas liikmesriigis.

| 6. | Seega on koondumine liidu seisukohalt oluline vastavalt ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3. |
| --- | --- |

6.

Seega on koondumine liidu seisukohalt oluline vastavalt ühinemismääruse artikli 1 lõikele 3.

IV.   MENETLUS

| 7. | 4. aprillil 2016 sai komisjon juhtumi kohta teatise. |
| --- | --- |

7.

4. aprillil 2016 sai komisjon juhtumi kohta teatise.

| 8. | 12. mail 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

8.

12. mail 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse menetluse algatamiseks.

| 9. | 17. juunil 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 kohase otsuse pikendada kokkuleppel teate esitajaga lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega 20 päeva võrra. |
| --- | --- |

9.

17. juunil 2016 võttis komisjon vastu ühinemismääruse artikli 10 lõike 3 kohase otsuse pikendada kokkuleppel teate esitajaga lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaega 20 päeva võrra.

| 10. | 8. juulil 2016 peatati lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaeg kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõikega 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) (millega rakendatakse ühinemismäärust) artikliga 9. Tähtaja peatamine lõppes 13. juulil 2016. |
| --- | --- |

10.

8. juulil 2016 peatati lõpliku otsuse vastuvõtmise tähtaeg kooskõlas ühinemismääruse artikli 10 lõikega 4 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) (millega rakendatakse ühinemismäärust) artikliga 9. Tähtaja peatamine lõppes 13. juulil 2016.

| 11. | 25. juulil 2016 esitas teate esitaja komisjonile oma kohustused (edaspidi „esmased kohustused“). |
| --- | --- |

11.

25. juulil 2016 esitas teate esitaja komisjonile oma kohustused (edaspidi „esmased kohustused“).

| 12. | 25. juulil 2016 algatas komisjon turu-uuringu, et hinnata, kas kõnealused esmased kohustused sobivad kindlaksmääratud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

12.

25. juulil 2016 algatas komisjon turu-uuringu, et hinnata, kas kõnealused esmased kohustused sobivad kindlaksmääratud konkurentsiprobleemide lahendamiseks.

| 13. | 16. augustil 2016 esitas teate esitaja komisjonile läbivaadatud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused“). |
| --- | --- |

13.

16. augustil 2016 esitas teate esitaja komisjonile läbivaadatud kohustused (edaspidi „lõplikud kohustused“).

V.   ASJAOMASED TOOTETURUD
   (4)

a.   Algseadmete valmistajate turg ja sõltumatu järelturg

| 14. | Raudteetööstuses kaubeldakse üldjuhul kahel tasandil: i) müük algseadmete valmistajatele, sealhulgas raudteeveeremite ja allsüsteemide valmistajatele, ning ii) müük sõltumatul järelturul raudtee-ettevõtjatele. |
| --- | --- |

14.

Raudteetööstuses kaubeldakse üldjuhul kahel tasandil: i) müük algseadmete valmistajatele, sealhulgas raudteeveeremite ja allsüsteemide valmistajatele, ning ii) müük sõltumatul järelturul raudtee-ettevõtjatele.

| 15. | Kooskõlas eelmise juhtumi (5) järeldustega leidis komisjon, et kuna sõltumatul järelturul jälgitakse ja kajastatakse olukorda algseadmete valmistajate turul, siis on asjakohane hinnata raudteesüsteemide ja allsüsteemide turge algseadmete valmistajate tasandil. Rongi kasutusea jooksul korrapärast väljavahetamist vajavate komponentide (näiteks hõõrdematerjalid ja pidurikettad) puhul hindas aga komisjon sõltumatu järelturu tasandit eraldi. |
| --- | --- |

15.

Kooskõlas eelmise juhtumi (5) järeldustega leidis komisjon, et kuna sõltumatul järelturul jälgitakse ja kajastatakse olukorda algseadmete valmistajate turul, siis on asjakohane hinnata raudteesüsteemide ja allsüsteemide turge algseadmete valmistajate tasandil. Rongi kasutusea jooksul korrapärast väljavahetamist vajavate komponentide (näiteks hõõrdematerjalid ja pidurikettad) puhul hindas aga komisjon sõltumatu järelturu tasandit eraldi.

b.   Pneumaatilised hõõrdpidurisüsteemid ja nende allsüsteemid

| 16. | Rongi aeglustamiseks või peatamiseks on mitu tehnilist lahendust, näiteks hõõrd-, magnet- ja dünaamilised pidurid. Tehingu hindamiseks on asjakohased ainult hõõrdpidurid. |
| --- | --- |

16.

Rongi aeglustamiseks või peatamiseks on mitu tehnilist lahendust, näiteks hõõrd-, magnet- ja dünaamilised pidurid. Tehingu hindamiseks on asjakohased ainult hõõrdpidurid.

| 17. | Kooskõlas eelmise juhtumi (6) järeldustega leidis komisjon, et raudteeveeremite terviklikud hõõrdpidurisüsteemid moodustavad eraldi turu (vastupidi teistele piduriliikidele) ning eristada saab pneumaatilisi ja hüdraulilisi süsteeme. |
| --- | --- |

17.

Kooskõlas eelmise juhtumi (6) järeldustega leidis komisjon, et raudteeveeremite terviklikud hõõrdpidurisüsteemid moodustavad eraldi turu (vastupidi teistele piduriliikidele) ning eristada saab pneumaatilisi ja hüdraulilisi süsteeme.

| 18. | Samuti leidis komisjon, et terviklike hõõrdpidurisüsteemide turul saab tõenäoliselt eristada elektrooniliselt kontrollitavaid (elektropneumaatilisi) ja mitteelektrooniliselt kontrollitavaid süsteeme ning et ei saa välistada ka kõnealuse veeremiliigi (nt kiirveeremid, kohalikud veeremid või metroo) alusel eristamist. Komisjon siiski ei jõudnud selles küsimuses järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul. |
| --- | --- |

18.

Samuti leidis komisjon, et terviklike hõõrdpidurisüsteemide turul saab tõenäoliselt eristada elektrooniliselt kontrollitavaid (elektropneumaatilisi) ja mitteelektrooniliselt kontrollitavaid süsteeme ning et ei saa välistada ka kõnealuse veeremiliigi (nt kiirveeremid, kohalikud veeremid või metroo) alusel eristamist. Komisjon siiski ei jõudnud selles küsimuses järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul.

| 19. | Lisaks leidis komisjon, et olemas on eraldi turud pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide allsüsteemide jaoks: i) pöördvankri pidurid, ii) piduriajamid ja iii) õhuvarustusseadmed. Komisjon märkis samuti, et elektrooniliste ja mitteelektrooniliste piduriajamite suhtes kohaldatakse terviklike pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide suhtes kohaldatavaid sarnaseid kaalutlusi. Pöördvankri pidurid, pidurikettad (7) ja klotspidurid (8) moodustavad tõenäoliselt eraldi turud. Komisjon siiski ei jõudnud tooteturu täpsel määratlemisel järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul. |
| --- | --- |

19.

Lisaks leidis komisjon, et olemas on eraldi turud pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide allsüsteemide jaoks: i) pöördvankri pidurid, ii) piduriajamid ja iii) õhuvarustusseadmed. Komisjon märkis samuti, et elektrooniliste ja mitteelektrooniliste piduriajamite suhtes kohaldatakse terviklike pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide suhtes kohaldatavaid sarnaseid kaalutlusi. Pöördvankri pidurid, pidurikettad (7) ja klotspidurid (8) moodustavad tõenäoliselt eraldi turud. Komisjon siiski ei jõudnud tooteturu täpsel määratlemisel järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul.

c.   Vooluvõtturid ja kontaktkingad

| 20. | Vooluvõttur on seade, mida kasutatakse elektrivoolu ülekandmiseks kontaktliinidest raudteeveeremisse (9). Vooluvõtturi ülaossa paigutatakse kontaktking, et luua tegelik ühendus kontaktliiniga. |
| --- | --- |

20.

Vooluvõttur on seade, mida kasutatakse elektrivoolu ülekandmiseks kontaktliinidest raudteeveeremisse (9). Vooluvõtturi ülaossa paigutatakse kontaktking, et luua tegelik ühendus kontaktliiniga.

| 21. | Komisjon leidis, et asjakohane turg peaks olema suunatud kas kõigi raudteeveeremite vooluvõtturite tootmisele ja tarnimisele või tuleks turgu jagada raudteeveeremite liigi alusel. Turu-uuringutest ilmnes, et eriti kiirrongide vooluvõtturid võivad moodustada eraldi turu (vastupidi näiteks põhiliinide ja elektriliste mootorrongide vooluvõtturitele). Komisjon siiski ei jõudnud selles küsimuses järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul. |
| --- | --- |

21.

Komisjon leidis, et asjakohane turg peaks olema suunatud kas kõigi raudteeveeremite vooluvõtturite tootmisele ja tarnimisele või tuleks turgu jagada raudteeveeremite liigi alusel. Turu-uuringutest ilmnes, et eriti kiirrongide vooluvõtturid võivad moodustada eraldi turu (vastupidi näiteks põhiliinide ja elektriliste mootorrongide vooluvõtturitele). Komisjon siiski ei jõudnud selles küsimuses järeldusele, sest konkurentsimõju hinnangu tulemus jäi samaks kõigi alternatiivide puhul.

| 22. | Lisaks leidis komisjon, et kontaktkingade jaoks on olemas eraldi turg. |
| --- | --- |

22.

Lisaks leidis komisjon, et kontaktkingade jaoks on olemas eraldi turg.

d.   Hõõrdematerjalid

| 23. | Hõõrdematerjalid aeglustavad rongi või peatavad selle, muundades kineetilise energia soojusenergiaks. Hõõrdematerjalid on pidurisüsteemi olulised osad, mis tekitavad piduriketta või ratta veerepinna vastu surudes hõõrde, mida on vaja energia muundamiseks. |
| --- | --- |

23.

Hõõrdematerjalid aeglustavad rongi või peatavad selle, muundades kineetilise energia soojusenergiaks. Hõõrdematerjalid on pidurisüsteemi olulised osad, mis tekitavad piduriketta või ratta veerepinna vastu surudes hõõrde, mida on vaja energia muundamiseks.

| 24. | Veeremites kasutatakse peamiselt kahte liiki hõõrdematerjale: orgaanilised ja paagutatud metallist (10) hõõrdematerjalid. Samuti on neil kaks põhivormi: ketaspiduriklotsid (surutakse vastu piduriketast) ja klotspiduriklotsid (surutakse otse ratta veerepinna vastu). |
| --- | --- |

24.

Veeremites kasutatakse peamiselt kahte liiki hõõrdematerjale: orgaanilised ja paagutatud metallist (10) hõõrdematerjalid. Samuti on neil kaks põhivormi: ketaspiduriklotsid (surutakse vastu piduriketast) ja klotspiduriklotsid (surutakse otse ratta veerepinna vastu).

| 25. | Komisjon järeldas, et on olemas eraldi turud i) orgaanilisest komposiitmaterjalist ketaspiduriklotside, ii) paagutatud metallist ketaspiduriklotside, iii) orgaanilisest komposiitmaterjalist piduriklotside ja iv) paagutatud metallist piduriklotside jaoks. Iga turg tuleks jagada algseadmete valmistajate turu ja sõltumatu järelturu müügi alusel kaheks. Komisjon jättis lahtiseks küsimuse, kas paagutatud metallist ketaspiduriklotside turg tuleks omakorda jagada jäikade ja paindlike ketaspiduriklotside ja piduriklotside vahel. |
| --- | --- |

25.

Komisjon järeldas, et on olemas eraldi turud i) orgaanilisest komposiitmaterjalist ketaspiduriklotside, ii) paagutatud metallist ketaspiduriklotside, iii) orgaanilisest komposiitmaterjalist piduriklotside ja iv) paagutatud metallist piduriklotside jaoks. Iga turg tuleks jagada algseadmete valmistajate turu ja sõltumatu järelturu müügi alusel kaheks. Komisjon jättis lahtiseks küsimuse, kas paagutatud metallist ketaspiduriklotside turg tuleks omakorda jagada jäikade ja paindlike ketaspiduriklotside ja piduriklotside vahel.

e.   Pidurikettad

| 26. | Pidurikettad on mehaaniliste pöördvankri pidurite osad. Piduriklotsid surutakse piduriketaste vastu, mille tulemusena muundatakse kineetiline energia soojusenergiaks, et rongi aeglustada või peatada. |
| --- | --- |

26.

Pidurikettad on mehaaniliste pöördvankri pidurite osad. Piduriklotsid surutakse piduriketaste vastu, mille tulemusena muundatakse kineetiline energia soojusenergiaks, et rongi aeglustada või peatada.

| 27. | Komisjon järeldas, et piduriketaste jaoks on olemas eraldi turg. Ka see turg tuleks jagada algseadmete valmistajate turu ja sõltumatu järelturu müügi alusel kaheks. |
| --- | --- |

27.

Komisjon järeldas, et piduriketaste jaoks on olemas eraldi turg. Ka see turg tuleks jagada algseadmete valmistajate turu ja sõltumatu järelturu müügi alusel kaheks.

VI.   ASJAOMASED GEOGRAAFILISED TURUD

| 28. | Komisjon järeldas, et asjaomased geograafilised turud kõigi tehinguga seotud toodete jaoks hõlmavad kogu EMPd. |
| --- | --- |

28.

Komisjon järeldas, et asjaomased geograafilised turud kõigi tehinguga seotud toodete jaoks hõlmavad kogu EMPd.

VII.   HINDAMINE

a.   Tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine

| 29. | Komisjon järeldas, et tehinguga kaasneks tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine






  i) | paagutatud metallist ketaspiduriklotside sõltumatul järelturul, |
| --- | --- | --- |

29.

Komisjon järeldas, et tehinguga kaasneks tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine

i)

paagutatud metallist ketaspiduriklotside sõltumatul järelturul,

| ii) | paagutatud metallist piduriklotside sõltumatul järelturul. |
| --- | --- |

ii)

paagutatud metallist piduriklotside sõltumatul järelturul.

| 30. | Tehing märkimisväärselt takistaks tõhusat konkurentsi sealsetel turgudel peamiselt järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

30.

Tehing märkimisväärselt takistaks tõhusat konkurentsi sealsetel turgudel peamiselt järgmistel põhjustel.

| 31. | Esiteks oleks poolte ühine turuosa suur: [60–70] % paagutatud metallist ketaspiduriklotside turuosa kasvuga [10–20] protsendipunkti ja [90–100] % paagutatud metallist piduriklotside turuosa kasvuga [0–5] protsendipunkti. Allesjäänud konkurentide arv oleks tagasihoidlik, tegelikkuses vaid Federal Mogul ja Knorr-Bremse, kes on oluliselt väiksemad ettevõtjad. Peale selle tuleneb Knorr-Bremse müük osaliselt Wabteci poolt paagutatud metallist materjalide müügist Knorr-Bremsele. |
| --- | --- |

31.

Esiteks oleks poolte ühine turuosa suur: [60–70] % paagutatud metallist ketaspiduriklotside turuosa kasvuga [10–20] protsendipunkti ja [90–100] % paagutatud metallist piduriklotside turuosa kasvuga [0–5] protsendipunkti. Allesjäänud konkurentide arv oleks tagasihoidlik, tegelikkuses vaid Federal Mogul ja Knorr-Bremse, kes on oluliselt väiksemad ettevõtjad. Peale selle tuleneb Knorr-Bremse müük osaliselt Wabteci poolt paagutatud metallist materjalide müügist Knorr-Bremsele.

| 32. | Teiseks on pooled olulised konkurendid. Nad on tihti samade raudteeveeremite puhul heakskiidetud tarnijad, kes konkureerivad tugevalt suurte projektide pärast. Näiteks esitasid pooled hiljuti järjest mitu üha väiksemat hinnapakkumist Prantsuse raudtee-ettevõtja SNCF korraldatud hankes eesmärgiga soetada paagutatud metallist ketaspiduriklotse oma TGV raudteeveeremite jaoks. |
| --- | --- |

32.

Teiseks on pooled olulised konkurendid. Nad on tihti samade raudteeveeremite puhul heakskiidetud tarnijad, kes konkureerivad tugevalt suurte projektide pärast. Näiteks esitasid pooled hiljuti järjest mitu üha väiksemat hinnapakkumist Prantsuse raudtee-ettevõtja SNCF korraldatud hankes eesmärgiga soetada paagutatud metallist ketaspiduriklotse oma TGV raudteeveeremite jaoks.

| 33. | Kolmandaks ei piira orgaaniliste hõõrdematerjalide tarnijad paagutatud metallist materjalide tarnijate tegevust märkimisväärselt. Paagutatud metallist ja orgaanilise hõõrdematerjali vahelduv kasutamine on harv juhus ning tehniliselt tülikas. |
| --- | --- |

33.

Kolmandaks ei piira orgaaniliste hõõrdematerjalide tarnijad paagutatud metallist materjalide tarnijate tegevust märkimisväärselt. Paagutatud metallist ja orgaanilise hõõrdematerjali vahelduv kasutamine on harv juhus ning tehniliselt tülikas.

| 34. | Neljandaks on turule raske siseneda. Paagutatud metallist hõõrdematerjalide valmistamine nõuab suurt investeeringut ning arvestades, et need tooted on raudteeveeremi tähtsad ohutuselemendid, kohaldatakse neile karme regulatiivseid nõudeid. Uute konkurentide turulepääs pärast tehingut näib ebatõenäoline. |
| --- | --- |

34.

Neljandaks on turule raske siseneda. Paagutatud metallist hõõrdematerjalide valmistamine nõuab suurt investeeringut ning arvestades, et need tooted on raudteeveeremi tähtsad ohutuselemendid, kohaldatakse neile karme regulatiivseid nõudeid. Uute konkurentide turulepääs pärast tehingut näib ebatõenäoline.

| 35. | Viiendaks väljendasid paljud turuosalised, sealhulgas raudtee-ettevõtjad, raudteeveeremite tootjad ning hõõrdematerjali ja pidurisüsteemide valdkonna konkurendid, muret. Nad leiavad, et tehing viiks vähenenud konkurentsini ja hinnatõusuni neil turgudel. |
| --- | --- |

35.

Viiendaks väljendasid paljud turuosalised, sealhulgas raudtee-ettevõtjad, raudteeveeremite tootjad ning hõõrdematerjali ja pidurisüsteemide valdkonna konkurendid, muret. Nad leiavad, et tehing viiks vähenenud konkurentsini ja hinnatõusuni neil turgudel.

b.   Tõhusa konkurentsi märkimisväärne takistamine puudub

Terviklikud hõõrdpidurisüsteemid

| 36. | Poolte tegevus terviklike hõõrdpidurisüsteemide valdkonnas kattub ainult juhul, kui hinnata kaubavagunite/(mitteelektro)pneumaatilisi hõõrdesüsteeme. Sellegipoolest jääb nende ühine turuosa alla 20 % ja seega ei mõjuta turgu. |
| --- | --- |

36.

Poolte tegevus terviklike hõõrdpidurisüsteemide valdkonnas kattub ainult juhul, kui hinnata kaubavagunite/(mitteelektro)pneumaatilisi hõõrdesüsteeme. Sellegipoolest jääb nende ühine turuosa alla 20 % ja seega ei mõjuta turgu.

| 37. | Mis puudutab reisiveeremeid, siis EMPs on nõudlus elektropneumaatiliste pidurisüsteemide järele, millest on saanud de facto standard kõigis uutes reisiveeremiprojektides. Poolte tegevus ei kattu selliste pidurisüsteemide valdkonnas EMPs, sest Wabteci elektroonilised piduriajamid ei vasta EMP nõuetele ja seega ei saa ta neid pakkuda (11). |
| --- | --- |

37.

Mis puudutab reisiveeremeid, siis EMPs on nõudlus elektropneumaatiliste pidurisüsteemide järele, millest on saanud de facto standard kõigis uutes reisiveeremiprojektides. Poolte tegevus ei kattu selliste pidurisüsteemide valdkonnas EMPs, sest Wabteci elektroonilised piduriajamid ei vasta EMP nõuetele ja seega ei saa ta neid pakkuda (11).

| 38. | Oma uurimise I etapis oli komisjon siiski mures selle pärast, et Wabtec oleks võinud siseneda terviklike (elektro)pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide turule, kus Knorr-Bremse on praegune turuliider (turuosaga [70–80] %) ja Faiveley ainus konkurent. Wabtec oli välja töötamas kahte elektroonilist piduriajamisüsteemi, [...] ja [...], ning leidus tõendeid, et ta kavatses neid EMPs müüma hakata. Siiski järeldas komisjon pärast uurimise II etappi, et tema mure ei olnud täielikult põhjendatud ja tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist ei saanud õiguslikult piisavalt tõendada. Seda täheldati järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

38.

Oma uurimise I etapis oli komisjon siiski mures selle pärast, et Wabtec oleks võinud siseneda terviklike (elektro)pneumaatiliste hõõrdpidurisüsteemide turule, kus Knorr-Bremse on praegune turuliider (turuosaga [70–80] %) ja Faiveley ainus konkurent. Wabtec oli välja töötamas kahte elektroonilist piduriajamisüsteemi, [...] ja [...], ning leidus tõendeid, et ta kavatses neid EMPs müüma hakata. Siiski järeldas komisjon pärast uurimise II etappi, et tema mure ei olnud täielikult põhjendatud ja tõhusa konkurentsi märkimisväärset takistamist ei saanud õiguslikult piisavalt tõendada. Seda täheldati järgmistel põhjustel.

| 39. | Esiteks, Wabteci [...] toode ei oleks tehniliselt ega kaubanduslikult EMP jaoks sobiv. Toode töötati välja Ameerika Ühendriikide juhitava projekti käigus ilma EMP turu tehnilisi nõudeid arvesse võtmata ning see oli konkurentide toodetega võrreldes ka liiga [...]. Wabteci sisedokumentidest ilmnes samuti, et Wabtec ei uskunud sellesse tootesse. |
| --- | --- |

39.

Esiteks, Wabteci [...] toode ei oleks tehniliselt ega kaubanduslikult EMP jaoks sobiv. Toode töötati välja Ameerika Ühendriikide juhitava projekti käigus ilma EMP turu tehnilisi nõudeid arvesse võtmata ning see oli konkurentide toodetega võrreldes ka liiga [...]. Wabteci sisedokumentidest ilmnes samuti, et Wabtec ei uskunud sellesse tootesse.

| 40. | Teiseks, kuigi [...] oleks tehniliselt ja kaubanduslikult võrreldavam toodetega, mida müüvad konkurendid EMPs praegu, on see siiski veel varajases arengujärgus ning selle lõpuleviimiseks on vaja palju rohkem kavandamist. |
| --- | --- |

40.

Teiseks, kuigi [...] oleks tehniliselt ja kaubanduslikult võrreldavam toodetega, mida müüvad konkurendid EMPs praegu, on see siiski veel varajases arengujärgus ning selle lõpuleviimiseks on vaja palju rohkem kavandamist.

| 41. | Kolmandaks, vastupidi komisjoni I etapi järeldustele on tehniline innovatsioon kõnealusel turul dünaamiline ega realiseeru üksnes järk-järgult. Uurimise II etapis avalikustas Faiveley komisjonile, et ta laseb 2016. aastal turule uue piduriajamitoote. Kõnealune toode on tehniliselt ja kaubanduslikult palju arenenum kui Faiveley praegused tooted. Komisjon järeldas, et selline areng muudaks Wabteci turulepääsu veel raskemaks, sest peale praeguse turutasemeni jõudmise peaks ta vastama ka olemasolevate konkurentide uutele arengusuundadele. Oli tõenäoline, et näiteks [...] oleks iganenud ja vajaks märkimisväärset uut kavandamist, mistõttu oleks turulepääs vähem kindel ning oodatust igal juhul hilisem. |
| --- | --- |

41.

Kolmandaks, vastupidi komisjoni I etapi järeldustele on tehniline innovatsioon kõnealusel turul dünaamiline ega realiseeru üksnes järk-järgult. Uurimise II etapis avalikustas Faiveley komisjonile, et ta laseb 2016. aastal turule uue piduriajamitoote. Kõnealune toode on tehniliselt ja kaubanduslikult palju arenenum kui Faiveley praegused tooted. Komisjon järeldas, et selline areng muudaks Wabteci turulepääsu veel raskemaks, sest peale praeguse turutasemeni jõudmise peaks ta vastama ka olemasolevate konkurentide uutele arengusuundadele. Oli tõenäoline, et näiteks [...] oleks iganenud ja vajaks märkimisväärset uut kavandamist, mistõttu oleks turulepääs vähem kindel ning oodatust igal juhul hilisem.

| 42. | Neljandaks avaldavad konkurentsisurvet allsüsteemide tarnijad. Kuigi need tarnijad ei saa pakkuda terviklikke hõõrdpidurisüsteeme, on paljud raudteeveeremite tootjad võimelised lõimima allsüsteemid terviklikesse hõõrdpidurisüsteemidesse ning nad on seda varem kasutanud läbirääkimiste vahendina. |
| --- | --- |

42.

Neljandaks avaldavad konkurentsisurvet allsüsteemide tarnijad. Kuigi need tarnijad ei saa pakkuda terviklikke hõõrdpidurisüsteeme, on paljud raudteeveeremite tootjad võimelised lõimima allsüsteemid terviklikesse hõõrdpidurisüsteemidesse ning nad on seda varem kasutanud läbirääkimiste vahendina.

| 43. | Viiendaks, kuigi osa turuosalisi on väljendanud terviklike hõõrdpidurisüsteemide üle muret, on teised leidnud, et tehing võib osutuda positiivseks, sest Faiveleyl võimaldatakse selge turuliidri Knorr-Bremsega paremini konkureerida. |
| --- | --- |

43.

Viiendaks, kuigi osa turuosalisi on väljendanud terviklike hõõrdpidurisüsteemide üle muret, on teised leidnud, et tehing võib osutuda positiivseks, sest Faiveleyl võimaldatakse selge turuliidri Knorr-Bremsega paremini konkureerida.

Hõõrdpidurite allsüsteemid

| 44. | Komisjon järeldas, et tehinguga ei kaasneks hõõrdpidurite allsüsteemidega seotud konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

44.

Komisjon järeldas, et tehinguga ei kaasneks hõõrdpidurite allsüsteemidega seotud konkurentsiprobleeme.

| 45. | Mis puudutab mehaanilisi pöördvankri pidureid, siis poolte tegevus kattub ketaspidurite tarnimisel, kus nende ühine turuosa moodustab umbes [30–40] %. Sellegipoolest jäävad Knorr-Bremse ja Dako suurimateks konkurentideks. Enamik raudteeveeremite tootjatest leidis samuti, et neil oleks piisavalt alternatiive ka pärast tehingut. |
| --- | --- |

45.

Mis puudutab mehaanilisi pöördvankri pidureid, siis poolte tegevus kattub ketaspidurite tarnimisel, kus nende ühine turuosa moodustab umbes [30–40] %. Sellegipoolest jäävad Knorr-Bremse ja Dako suurimateks konkurentideks. Enamik raudteeveeremite tootjatest leidis samuti, et neil oleks piisavalt alternatiive ka pärast tehingut.

| 46. | Komisjon järeldas piduriajamitega seoses, et neile kohaldatakse samu kaalutlusi nagu terviklikele (elektro)pneumaatilistele piduriajamisüsteemidele. |
| --- | --- |

46.

Komisjon järeldas piduriajamitega seoses, et neile kohaldatakse samu kaalutlusi nagu terviklikele (elektro)pneumaatilistele piduriajamisüsteemidele.

| 47. | Õhuvarustusseadmete valdkonnas ei kattu poolte tegevus EMPs, sest Wabtec selliseid süsteeme praegu ei paku. Samuti ei leidnud komisjon tõendeid, et Wabtec oleks võimalik turule siseneja. |
| --- | --- |

47.

Õhuvarustusseadmete valdkonnas ei kattu poolte tegevus EMPs, sest Wabtec selliseid süsteeme praegu ei paku. Samuti ei leidnud komisjon tõendeid, et Wabtec oleks võimalik turule siseneja.

Vooluvõtturid ja kontaktkingad

| 48. | Vooluvõtturite puhul on kõiki raudteeveeremi liike arvesse võttes poolte ühine turuosa [30–40] %. Mõne võimaliku allosa puhul oleks turuosa suurem, näiteks [40–50] % kiirrongide ja [60–70] % vedurite valdkonnas. Sellegipoolest järeldas komisjon peamiselt järgmistel põhjustel, et tehinguga ei kaasneks vooluvõtturitega seotud konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

48.

Vooluvõtturite puhul on kõiki raudteeveeremi liike arvesse võttes poolte ühine turuosa [30–40] %. Mõne võimaliku allosa puhul oleks turuosa suurem, näiteks [40–50] % kiirrongide ja [60–70] % vedurite valdkonnas. Sellegipoolest järeldas komisjon peamiselt järgmistel põhjustel, et tehinguga ei kaasneks vooluvõtturitega seotud konkurentsiprobleeme.

| 49. | Esiteks järeldas komisjon, et turuosad üksi ei kirjelda täielikult turuosaliste positsiooni. Seda näiteks seetõttu, et aastas korraldatakse hankeid vähe (eriti kiirrongide puhul) ja selle tulemusena on turuosad kõikuvad. Peale selle ei sõltu müügimaht ja seega turuosad olulisel määral mitte vooluvõtturite tootjatest, vaid raudteeveeremitest (seeriatena müüdavad standarditud veeremid, näiteks vedurid), mille peale vooluvõtturid paigaldatakse. |
| --- | --- |

49.

Esiteks järeldas komisjon, et turuosad üksi ei kirjelda täielikult turuosaliste positsiooni. Seda näiteks seetõttu, et aastas korraldatakse hankeid vähe (eriti kiirrongide puhul) ja selle tulemusena on turuosad kõikuvad. Peale selle ei sõltu müügimaht ja seega turuosad olulisel määral mitte vooluvõtturite tootjatest, vaid raudteeveeremitest (seeriatena müüdavad standarditud veeremid, näiteks vedurid), mille peale vooluvõtturid paigaldatakse.

| 50. | Teiseks ei paista pooled olevat suured konkurendid ja enamikus hangetes nad koos ei osale. Tugevad konkurendid on nad raudteeveeremi eri liikidele mõeldud vooluvõtturite valdkonnas, kus Faiveley keskendub kiirrongidele, Wabtec on aga tugevam näiteks põhiliinide valdkonnas. |
| --- | --- |

50.

Teiseks ei paista pooled olevat suured konkurendid ja enamikus hangetes nad koos ei osale. Tugevad konkurendid on nad raudteeveeremi eri liikidele mõeldud vooluvõtturite valdkonnas, kus Faiveley keskendub kiirrongidele, Wabtec on aga tugevam näiteks põhiliinide valdkonnas.

| 51. | Kolmandaks jääb alles mitu konkurenti (nagu Schunk, Contact, Richard, EC Engineering ja Sécheron). Ka väiksemad konkurendid paistavad olevat motiveeritud ja võimelised oma tooteid edasi arendama ning seega suurendama oma positsiooni kõigis võimalikes turuosades. |
| --- | --- |

51.

Kolmandaks jääb alles mitu konkurenti (nagu Schunk, Contact, Richard, EC Engineering ja Sécheron). Ka väiksemad konkurendid paistavad olevat motiveeritud ja võimelised oma tooteid edasi arendama ning seega suurendama oma positsiooni kõigis võimalikes turuosades.

| 52. | Neljandaks näib raudteeveeremi tootjatel olevat märkimisväärne roll vooluvõtturite valdkonnas. Varem on nad teinud koostööd vooluvõtturite tarnijatega, et töötada välja uutele veeremitele mõeldud vooluvõtturid, ning paljud neist märkisid, et vajaduse korral saaksid nad alustada ettevõttesisest tootmist ja vooluvõtturite tarnijaid toetada. Üldjuhul tundub, et raudteeveeremi tootjatel on ostujõudu. |
| --- | --- |

52.

Neljandaks näib raudteeveeremi tootjatel olevat märkimisväärne roll vooluvõtturite valdkonnas. Varem on nad teinud koostööd vooluvõtturite tarnijatega, et töötada välja uutele veeremitele mõeldud vooluvõtturid, ning paljud neist märkisid, et vajaduse korral saaksid nad alustada ettevõttesisest tootmist ja vooluvõtturite tarnijaid toetada. Üldjuhul tundub, et raudteeveeremi tootjatel on ostujõudu.

| 53. | Lõpetuseks märgib komisjon, et kontaktkingade puhul ei tekiks horisontaalset kattuvust, sest Faiveley ei tooda neid. Komisjon järeldas samuti, et tehinguga ei kaasneks vertikaalseid konkurentsiprobleeme. Seda peamiselt sellepärast, et i) kontaktkingade puhul jääb Wabteci turuosa alla [10–20] % ega ole seega suuteline sisenditurule pääsu piirama ning ii) pooled hangivad juba oma kontaktkingade nõudluse rahuldamiseks [50–60] % Wabtecist. Turule jääks märkimisväärne arv tarnijaid, sealhulgas Schunk, ja sõltumatuid tarnijaid, kes ise vooluvõttureid ei tooda (nagu Morgan ja Mersen). |
| --- | --- |

53.

Lõpetuseks märgib komisjon, et kontaktkingade puhul ei tekiks horisontaalset kattuvust, sest Faiveley ei tooda neid. Komisjon järeldas samuti, et tehinguga ei kaasneks vertikaalseid konkurentsiprobleeme. Seda peamiselt sellepärast, et i) kontaktkingade puhul jääb Wabteci turuosa alla [10–20] % ega ole seega suuteline sisenditurule pääsu piirama ning ii) pooled hangivad juba oma kontaktkingade nõudluse rahuldamiseks [50–60] % Wabtecist. Turule jääks märkimisväärne arv tarnijaid, sealhulgas Schunk, ja sõltumatuid tarnijaid, kes ise vooluvõttureid ei tooda (nagu Morgan ja Mersen).

Hõõrdematerjalidega seotud vertikaalsed seosed

| 54. | Tehinguga kaasnevad vertikaalsed seosed i) eelnevatel turgudel (algseadmete valmistajate turg) hõõrdematerjalide tarnimise ning ii) järelturgudel pidurisüsteemide (ja pöördvankri pidurite) tarnimise vahel. Järgmistel põhjustel järeldas komisjon, et kõnealused vertikaalsed seosed ei takista tõhusat konkurentsi märkimisväärselt. |
| --- | --- |

54.

Tehinguga kaasnevad vertikaalsed seosed i) eelnevatel turgudel (algseadmete valmistajate turg) hõõrdematerjalide tarnimise ning ii) järelturgudel pidurisüsteemide (ja pöördvankri pidurite) tarnimise vahel. Järgmistel põhjustel järeldas komisjon, et kõnealused vertikaalsed seosed ei takista tõhusat konkurentsi märkimisväärselt.

| 55. | Sisenditurule pääsu piiramisega seoses järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks nii suutlikkus kui ka stiimul turulepääsu piirata ja et sisenditurule pääsu piiramine ei mõjutaks tõenäoliselt märkimisväärselt konkurentsi järelturgudel. |
| --- | --- |

55.

Sisenditurule pääsu piiramisega seoses järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks nii suutlikkus kui ka stiimul turulepääsu piirata ja et sisenditurule pääsu piiramine ei mõjutaks tõenäoliselt märkimisväärselt konkurentsi järelturgudel.

| 56. | Ennekõike puuduks ühinenud üksusel suutlikkus piirata oma konkurentide pääsu järelturgudele, sest peamine ja ainus selline konkurent Knorr Bremse, keda turulepääsu piiramine mõjutaks, on suuteline hõõrdematerjale (ühisettevõtte ICER kaudu) tootma ja nende tootmist suurendama. Samuti märkis komisjon, et Knorr-Bremse on sõlminud Wabteciga lepingu, [...] mille kohaselt antakse Wabtecile aega omaenda tootmist arendada. |
| --- | --- |

56.

Ennekõike puuduks ühinenud üksusel suutlikkus piirata oma konkurentide pääsu järelturgudele, sest peamine ja ainus selline konkurent Knorr Bremse, keda turulepääsu piiramine mõjutaks, on suuteline hõõrdematerjale (ühisettevõtte ICER kaudu) tootma ja nende tootmist suurendama. Samuti märkis komisjon, et Knorr-Bremse on sõlminud Wabteciga lepingu, [...] mille kohaselt antakse Wabtecile aega omaenda tootmist arendada.

| 57. | Lisaks järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks stiimul sisenditurule pääsu piirata, sest tõenäoliselt ei suudaks ta eelnevatel turgudel saamata jäänud kasumi korvamiseks järelturgude müüki piisavalt suurendada. |
| --- | --- |

57.

Lisaks järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks stiimul sisenditurule pääsu piirata, sest tõenäoliselt ei suudaks ta eelnevatel turgudel saamata jäänud kasumi korvamiseks järelturgude müüki piisavalt suurendada.

| 58. | Lõpetuseks pakuksid lõplikud kohustused, mille eesmärk on hajutada horisontaalse konkurentsiga seotud probleeme, võimalikke alternatiivseid tarneallikaid järelturgude konkurentidele. |
| --- | --- |

58.

Lõpetuseks pakuksid lõplikud kohustused, mille eesmärk on hajutada horisontaalse konkurentsiga seotud probleeme, võimalikke alternatiivseid tarneallikaid järelturgude konkurentidele.

| 59. | Klienditurule pääsu piiramisega (mis puudutaks peamiselt orgaanilisi hõõrdematerjale) seoses järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks nii suutlikkus kui ka stiimul turulepääsu piirata ja et klienditurule pääsu piiramine tõenäoliselt ei mõjutaks märkimisväärselt konkurentsi järelturgudel. |
| --- | --- |

59.

Klienditurule pääsu piiramisega (mis puudutaks peamiselt orgaanilisi hõõrdematerjale) seoses järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks nii suutlikkus kui ka stiimul turulepääsu piirata ja et klienditurule pääsu piiramine tõenäoliselt ei mõjutaks märkimisväärselt konkurentsi järelturgudel.

| 60. | Ennekõike puuduks ühinenud üksusel suutlikkus piirata pääsu klienditurule, sest pooled ei ole kõige tähtsamad hõõrdematerjalide tarnijate kliendid algseadmete valmistajate turul (kõige suurem klient on Knorr-Bremse, kelle järelturu osa on umbes [70–80] %). Pealegi müüakse 95 % hõõrdematerjalidest sõltumatul järelturul, mitte algseadmete valmistajate turul. Kuna müük sõltumatul järelturul ei paista täielikult sõltuvat müügist algseadmete valmistajate turul, saaksid ühinenud üksuste tarnijad, nagu Federal Mogul, jätkata müümist sõltumatul järelturul, mis moodustab enamiku koguturust. Orgaaniliste materjalide puhul kasutatakse sagedamini hankeid mitmelt tarnijalt ja see on lihtsam kui paagutatud metallist materjalide puhul. Seega saaksid kliendid turulepääsu piiramise strateegiale vastata mitmelt tarnijalt hangete tegemisega. |
| --- | --- |

60.

Ennekõike puuduks ühinenud üksusel suutlikkus piirata pääsu klienditurule, sest pooled ei ole kõige tähtsamad hõõrdematerjalide tarnijate kliendid algseadmete valmistajate turul (kõige suurem klient on Knorr-Bremse, kelle järelturu osa on umbes [70–80] %). Pealegi müüakse 95 % hõõrdematerjalidest sõltumatul järelturul, mitte algseadmete valmistajate turul. Kuna müük sõltumatul järelturul ei paista täielikult sõltuvat müügist algseadmete valmistajate turul, saaksid ühinenud üksuste tarnijad, nagu Federal Mogul, jätkata müümist sõltumatul järelturul, mis moodustab enamiku koguturust. Orgaaniliste materjalide puhul kasutatakse sagedamini hankeid mitmelt tarnijalt ja see on lihtsam kui paagutatud metallist materjalide puhul. Seega saaksid kliendid turulepääsu piiramise strateegiale vastata mitmelt tarnijalt hangete tegemisega.

| 61. | Peale selle järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks stiimul klienditurule pääsu piirata, sest tõenäoliselt ei saaks ta sellest kasu eelnevatel turgudel (Federal Moguli tugeva positsiooni ja teiste orgaaniliste hõõrdematerjalide tarnijate olemasolu tõttu) ega järelturgudel (muu hulgas Knorr-Bremse tugeva positsiooni tõttu). |
| --- | --- |

61.

Peale selle järeldas komisjon, et ühinenud üksusel puuduks stiimul klienditurule pääsu piirata, sest tõenäoliselt ei saaks ta sellest kasu eelnevatel turgudel (Federal Moguli tugeva positsiooni ja teiste orgaaniliste hõõrdematerjalide tarnijate olemasolu tõttu) ega järelturgudel (muu hulgas Knorr-Bremse tugeva positsiooni tõttu).

Pidurikettad

| 62. | Poolte tegevus kattub piduriketaste tarnimisel EMP sõltumatul järelturul. Sellegipoolest järeldas komisjon, et selline kattumine ei takista tõhusat konkurentsi märkimisväärselt. |
| --- | --- |

62.

Poolte tegevus kattub piduriketaste tarnimisel EMP sõltumatul järelturul. Sellegipoolest järeldas komisjon, et selline kattumine ei takista tõhusat konkurentsi märkimisväärselt.

| 63. | Ennekõike jääb poolte ühine turuosa tagasihoidlikuks ([30–40] %) ning paljud alternatiivsed konkurendid, nagu Ibre ja Kovis, jäävad turule edasi. Enamik raudtee-ettevõtjaid märkis samuti, et neil oleks pärast tehingut endiselt piisavalt alternatiivseid tarnijaid. |
| --- | --- |

63.

Ennekõike jääb poolte ühine turuosa tagasihoidlikuks ([30–40] %) ning paljud alternatiivsed konkurendid, nagu Ibre ja Kovis, jäävad turule edasi. Enamik raudtee-ettevõtjaid märkis samuti, et neil oleks pärast tehingut endiselt piisavalt alternatiivseid tarnijaid.

VIII.   KOHUSTUSED

a.   Lõplike kohustuste kirjeldus

| 64. | Et lahendada eespool nimetatud konkurentsiprobleeme paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside turgudel EMPs, esitas teate esitaja lõplikud kohustused 16. augustil 2016. Lõplikud kohustused sisaldasid muudatusi, milles võeti arvesse komisjoni korraldatud turu-uuringu (esmaste kohustuste kohta) tulemusi. |
| --- | --- |

64.

Et lahendada eespool nimetatud konkurentsiprobleeme paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside turgudel EMPs, esitas teate esitaja lõplikud kohustused 16. augustil 2016. Lõplikud kohustused sisaldasid muudatusi, milles võeti arvesse komisjoni korraldatud turu-uuringu (esmaste kohustuste kohta) tulemusi.

| 65. | Lõplikes kohustustes teeb teate esitaja ettepaneku loovutada kogu Faiveley hõõrdematerjali üksus, Faiveley Transport Gennevilliers (edaspidi „FTG“), sobivale ostjale (edaspidi „loovutatav üksus“). FTG on endine Carbon Lorraine’i üksus, mille Faiveley omandas 2008. aastal. |
| --- | --- |

65.

Lõplikes kohustustes teeb teate esitaja ettepaneku loovutada kogu Faiveley hõõrdematerjali üksus, Faiveley Transport Gennevilliers (edaspidi „FTG“), sobivale ostjale (edaspidi „loovutatav üksus“). FTG on endine Carbon Lorraine’i üksus, mille Faiveley omandas 2008. aastal.

| 66. | Loovutatav üksus hõlmab kogu FTG materiaalset ja immateriaalset põhivara ning personali. Müügisuhted, millega praegu tegeletakse teiste Faiveley tütarettevõtete kaudu, edastatakse FTG-le ning ühinenud üksus suunab vaheperioodil loovutatavale üksusele FTG toodetud hõõrdematerjalide klienditellimused. Samuti sõlmib ühinenud üksus loovutatava üksusega alltöövõtulepingu osa selliste TGV piduriklotside tarnimiseks, mida tarnib Wabtec SNCFile pärast hiljuti Faiveley vastu hanke võitmist (SNCFi nõusolekul). |
| --- | --- |

66.

Loovutatav üksus hõlmab kogu FTG materiaalset ja immateriaalset põhivara ning personali. Müügisuhted, millega praegu tegeletakse teiste Faiveley tütarettevõtete kaudu, edastatakse FTG-le ning ühinenud üksus suunab vaheperioodil loovutatavale üksusele FTG toodetud hõõrdematerjalide klienditellimused. Samuti sõlmib ühinenud üksus loovutatava üksusega alltöövõtulepingu osa selliste TGV piduriklotside tarnimiseks, mida tarnib Wabtec SNCFile pärast hiljuti Faiveley vastu hanke võitmist (SNCFi nõusolekul).

| 67. | Teate esitaja kohustub samuti tagama, et: i) ostja valikul võib ostja omandada FTG kontsernisisese võla maksimaalse kehtestatud hinnaga; ii) müügi- ja ostuleping sisaldab stimuleerimiskava, et ergutada ostjat tegema loovutatavasse üksusesse investeeringuid; ja iii) ostja võib tegeleda rahvusvahelise müügiga raudteetööstuse klientidele. |
| --- | --- |

67.

Teate esitaja kohustub samuti tagama, et: i) ostja valikul võib ostja omandada FTG kontsernisisese võla maksimaalse kehtestatud hinnaga; ii) müügi- ja ostuleping sisaldab stimuleerimiskava, et ergutada ostjat tegema loovutatavasse üksusesse investeeringuid; ja iii) ostja võib tegeleda rahvusvahelise müügiga raudteetööstuse klientidele.

b.   Lõplike kohustuste hinnang

| 68. | Komisjon järeldas, et lõplikud kohustused on piisavad ja sobilikud komisjoni kindlaksmääratud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. Ennekõike kõrvaldatakse kohustustega kõik poolte kattuvused paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside tarnimisel. |
| --- | --- |

68.

Komisjon järeldas, et lõplikud kohustused on piisavad ja sobilikud komisjoni kindlaksmääratud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks. Ennekõike kõrvaldatakse kohustustega kõik poolte kattuvused paagutatud metallist ketaspiduriklotside ja piduriklotside tarnimisel.

| 69. | Lõplikud kohustused hõlmavad asjakohaseid meetmeid eesmärgiga võtta arvesse esmaste kohustuste turu-uuringus saadud tagasisidet. Ennekõike nähakse ette meetmed, et i) tugevdada loovutatava üksuse kapitali struktuuri, kandes ostjale soodsatel tingimustel üle kogu kontsernisisene võlg, mille võlgneb FTG Faiveleyle, ii) stimuleerida ostjat loovutatavasse üksusesse investeerima ja iii) nõuda, et loovutatava üksuse ostaks keegi, kellel on asjakohane juurdepääs rahvusvahelistele raudteetööstuse klientidele. |
| --- | --- |

69.

Lõplikud kohustused hõlmavad asjakohaseid meetmeid eesmärgiga võtta arvesse esmaste kohustuste turu-uuringus saadud tagasisidet. Ennekõike nähakse ette meetmed, et i) tugevdada loovutatava üksuse kapitali struktuuri, kandes ostjale soodsatel tingimustel üle kogu kontsernisisene võlg, mille võlgneb FTG Faiveleyle, ii) stimuleerida ostjat loovutatavasse üksusesse investeerima ja iii) nõuda, et loovutatava üksuse ostaks keegi, kellel on asjakohane juurdepääs rahvusvahelistele raudteetööstuse klientidele.

| 70. | Lõpetuseks märkis komisjon, et loovutatav üksus oli olnud elujõuline konkurent paagutatud metallist hõõrdematerjalide turul enne vertikaalset lõimumist Faiveleyga. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et loovutatav üksus saab ilma vertikaalse lõimumiseta olla elujõuline eraldiseisev üksus ja suudab pärast tehingut endiselt pakkuda paagutatud metallist hõõrdematerjalide turul samal tasemel konkurentsi. |
| --- | --- |

70.

Lõpetuseks märkis komisjon, et loovutatav üksus oli olnud elujõuline konkurent paagutatud metallist hõõrdematerjalide turul enne vertikaalset lõimumist Faiveleyga. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et loovutatav üksus saab ilma vertikaalse lõimumiseta olla elujõuline eraldiseisev üksus ja suudab pärast tehingut endiselt pakkuda paagutatud metallist hõõrdematerjalide turul samal tasemel konkurentsi.

| 71. | Oma otsuse eelnõus jõudis komisjon seega järeldusele, et teate esitaja lõplike kohustustega muudetud tehing ei takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt seoses paagutatud metallist ketaspiduriklotside või piduriklotside tootmise ja tarnimisega. |
| --- | --- |

71.

Oma otsuse eelnõus jõudis komisjon seega järeldusele, et teate esitaja lõplike kohustustega muudetud tehing ei takistaks tõhusat konkurentsi märkimisväärselt seoses paagutatud metallist ketaspiduriklotside või piduriklotside tootmise ja tarnimisega.

IX.   JÄRELDUS JA ETTEPANEK

| 72. | Eelnõus on jõutud järeldusele, et kui kavandatav koondumine on lõplike kohustustega täielikult kooskõlas, siis see märkimisväärselt ei takistaks tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas. Seega tuleks koondumine tunnistada siseturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks kooskõlas ühinemismääruse artikli 2 lõikega 2 ja artikli 8 lõikega 2 ning EMP lepingu artikliga 57. |
| --- | --- |

72.

Eelnõus on jõutud järeldusele, et kui kavandatav koondumine on lõplike kohustustega täielikult kooskõlas, siis see märkimisväärselt ei takistaks tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas. Seega tuleks koondumine tunnistada siseturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks kooskõlas ühinemismääruse artikli 2 lõikega 2 ja artikli 8 lõikega 2 ning EMP lepingu artikliga 57.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  Käive arvutati kooskõlas ühinemismääruse artikliga 5 ja komisjoni konsolideeritud pädevusteatisega (ELT C 95, 16.4.2008, lk 1).

(3)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1).

(4)  Lisaks siinses osas kirjeldatud turgudele kattub poolte tegevus i) rongiuste, ii) energiaarvestite ja iii) sündmussalvestite valdkonnas. Küll aga jääb poolte ühine turuosa rongiuste ja energiaarvestite valdkonnas EMPs alla 20 % ning seega turge ei mõjuta. Sündmussalvestite valdkonnas moodustab poolte ühine turuosa ühe võimaliku turumääratluse alusel [20–30] %, kuid turuosa suureneb ainult [0–5] protsendipunkti võrra. Sellest tulenevalt neid turge selles teatises enam ei käsitleta.

(5)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, punkt 36.

(6)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, punkt 48. See küsimus jäeti viimaks otsuses lahtiseks.

(7)  Ketaspidur koosneb pidurikettast ja pidurisadulast, mis moodustub tavaliselt pidurisilindrist, pidurite mehhanismist ja pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorist. Pidurdamisel surutakse ketaspiduris hõõrdematerjal (mida nimetatakse piduriklotsiks) piduriketta vastu, mis on kinnitatud pöördvankri velje või ratta külge.

(8)  Klotspidur koosneb tavaliselt pidurisilindrist, pidurite mehhanismist, pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorist ja piduriklotsihoidikust. Pidurdamisel surutakse klotspiduris hõõrdematerjal (mida nimetatakse piduriklotsiks) otse ratta veerepinna vastu.

(9)  Mõne rakenduse, tavaliselt näiteks metroo puhul võib kasutada teistsuguseid tehnilisi lahendusi, nagu toiterööpa kontaktkingad. Tehing puudutab ainult kontaktliinil asuvaid vooluvõttureid.

(10)  Varem kasutati laialdaselt ka malmi, kuid seda asendatakse paagutatud metallist ja orgaaniliste materjalidega näiteks müra käsitlevate eeskirjade täitmiseks.

(11)  Wabtec pakub elektroonilisi piduriajameid väljaspool EMPd, näiteks Ameerika Ühendriikides. Küll aga on regulatiivsed nõuded ja klientide ootused EMPs märkimisväärselt erinevad ning suuremad.

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/75

---

Arvamus, mille ettevõtjate koondumistega tegelev nõuandekomitee esitas 8. jaanuari 2018. aasta koosolekul otsuse eelnõu kohta, milles käsitletakse juhtumit M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors

Referentriik: Slovakkia

(2018/C 113/08)

Koondumine

| 1. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga selles, et teatatud tehing on koondumine nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (1) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga selles, et teatatud tehing on koondumine nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (1) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga selles, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt ELi seisukohalt oluline. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga selles, et teatatud tehing on ühinemismääruse artikli 1 lõike 2 kohaselt ELi seisukohalt oluline.

Turu määratlus

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni otsuse eelnõus esitatud asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude määratlustega. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni otsuse eelnõus esitatud asjaomaste toote- ja geograafiliste turgude määratlustega.

| 4. | Täpsemalt nõustub nõuandekomitee sellega, et eristada tuleks järgmisi tooteturge:






  a) | LTE põhiribakiibistike turg, mis hõlmab mitut põhiriba (LTE-, UMTS- ja GSM-mobiilside standardeid, kuid mitte traadita andmeside standardeid) toetavaid kiibistikke ja ühte põhiriba (ainult ühte mobiilside standardit) toetavaid kiibistikke. Lisaks hõlmab see tootmisharusisest põhiribakiibistike tootmist; |
| --- | --- | --- |

4.

Täpsemalt nõustub nõuandekomitee sellega, et eristada tuleks järgmisi tooteturge:

a)

LTE põhiribakiibistike turg, mis hõlmab mitut põhiriba (LTE-, UMTS- ja GSM-mobiilside standardeid, kuid mitte traadita andmeside standardeid) toetavaid kiibistikke ja ühte põhiriba (ainult ühte mobiilside standardit) toetavaid kiibistikke. Lisaks hõlmab see tootmisharusisest põhiribakiibistike tootmist;

| b) | lähiväljaside (NFC) kiipide turg; |
| --- | --- |

b)

lähiväljaside (NFC) kiipide turg;

| c) | turvaelemendi (secure elements, SE) kiipide turg; |
| --- | --- |

c)

turvaelemendi (secure elements, SE) kiipide turg;

| d) | kombineeritud NFC/SE lahenduste turg; |
| --- | --- |

d)

kombineeritud NFC/SE lahenduste turg;

| e) | transiitsideteenuse tehnoloogiate turg; |
| --- | --- |

e)

transiitsideteenuse tehnoloogiate turg;

| f) | standardi rakendamiseks oluliste patentide turg; |
| --- | --- |

f)

standardi rakendamiseks oluliste patentide turg;

| g) | muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide turg. |
| --- | --- |

g)

muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide turg.

Konkurentsimõju hindamine

| 5. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga, et kui ühinemise tulemusel tekkinud üksuse strateegia oleks pakkuda LTE põhiribakiibistikke ning NFC- ja MIFARE-kiipe eri toodete pakettidena lisaks MIFARE litsentsimise tasu suurendamisele või MIFARE konkurentidele litsentsimise täielikule lõpetamisele, tõrjuks see konkurendid põhiribakiibistike ning NFC- ja SE-kiipide turult välja, takistades oluliselt tõhusat konkurentsi nendel turgudel. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga, et kui ühinemise tulemusel tekkinud üksuse strateegia oleks pakkuda LTE põhiribakiibistikke ning NFC- ja MIFARE-kiipe eri toodete pakettidena lisaks MIFARE litsentsimise tasu suurendamisele või MIFARE konkurentidele litsentsimise täielikule lõpetamisele, tõrjuks see konkurendid põhiribakiibistike ning NFC- ja SE-kiipide turult välja, takistades oluliselt tõhusat konkurentsi nendel turgudel.

| 6. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga, et kui ühinemise tulemusel tekkinud üksuse strateegia oleks vähendada koostalitlusvõimet, suurendaks see veelgi turult tõrjuvat mõju, mida avaldaks LTE põhiribakiibistike ning NFC- ja MIFARE-kiipide pakkumine eri toodete pakettidena lisaks MIFARE litsentsimise tasu suurendamisele või MIFARE konkurentidele litsentsimise täielikule lõpetamisele. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni analüüsiga, et kui ühinemise tulemusel tekkinud üksuse strateegia oleks vähendada koostalitlusvõimet, suurendaks see veelgi turult tõrjuvat mõju, mida avaldaks LTE põhiribakiibistike ning NFC- ja MIFARE-kiipide pakkumine eri toodete pakettidena lisaks MIFARE litsentsimise tasu suurendamisele või MIFARE konkurentidele litsentsimise täielikule lõpetamisele.

| 7. | Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et ühinemise tulemusel tekkinud üksus kasutab talle jäävat NFC-kiipide intellektuaalomandi portfelli tõenäoliselt ära, et kehtestada ühinenud üksuse patentidele ebaproportsionaalselt suured litsentsitasud võrreldes nende litsentsitasude summaga, mida lepingupooled saaksid asjaomaste patentide eest juhul, kui tehingut ei toimuks. Seega hakkab tehing oluliselt takistama tõhusat konkurentsi asjaomase tehnoloogia turgudel. |
| --- | --- |

7.

Nõuandekomitee nõustub komisjoni hinnanguga, et ühinemise tulemusel tekkinud üksus kasutab talle jäävat NFC-kiipide intellektuaalomandi portfelli tõenäoliselt ära, et kehtestada ühinenud üksuse patentidele ebaproportsionaalselt suured litsentsitasud võrreldes nende litsentsitasude summaga, mida lepingupooled saaksid asjaomaste patentide eest juhul, kui tehingut ei toimuks. Seega hakkab tehing oluliselt takistama tõhusat konkurentsi asjaomase tehnoloogia turgudel.

Heastamine

| 8. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 12. detsembri 2017 teate esitaja pakutud lõplikud kohustused kõrvaldavad märkimisväärse takistuse tõhusale konkurentsile põhiribakiibistike ning NFC- ja SE-kiipide turgudel. |
| --- | --- |

8.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 12. detsembri 2017 teate esitaja pakutud lõplikud kohustused kõrvaldavad märkimisväärse takistuse tõhusale konkurentsile põhiribakiibistike ning NFC- ja SE-kiipide turgudel.

| 9. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 12. detsembri 2017 teate esitaja pakutud lõplikud kohustused kõrvaldavad märkimisväärse takistuse tõhusale konkurentsile NFC patentide turgudel. |
| --- | --- |

9.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et 12. detsembri 2017 teate esitaja pakutud lõplikud kohustused kõrvaldavad märkimisväärse takistuse tõhusale konkurentsile NFC patentide turgudel.

| 10. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing tuleks kuulutada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2. |
| --- | --- |

10.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et teatatud tehing tuleks kuulutada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“)

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/77

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Qualcomm / NXP Semiconductors

(M.8306)

(2018/C 113/09)

| 1. | 28. aprillil 2017 sai komisjon teate kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Qualcomm Incorporated omandab oma tütarettevõtja Qualcomm River Holdings B.V. (üheskoos „Qualcomm“) kaudu ettevõtja NXP Semiconductors N.V. („NXP“) üle täieliku kontrolli nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (2) (ühinemismäärus)) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate või osade ostu teel („kavandatav tehing“). Ettevõtjaid Qualcomm ja NXP nimetatakse edaspidi „pooled“. |
| --- | --- |

1.

28. aprillil 2017 sai komisjon teate kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Qualcomm Incorporated omandab oma tütarettevõtja Qualcomm River Holdings B.V. (üheskoos „Qualcomm“) kaudu ettevõtja NXP Semiconductors N.V. („NXP“) üle täieliku kontrolli nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (2) (ühinemismäärus)) artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate või osade ostu teel („kavandatav tehing“). Ettevõtjaid Qualcomm ja NXP nimetatakse edaspidi „pooled“.

| 2. | 9. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c vastu otsuse algatada menetlus. Kõnealuses otsuses osutas komisjon asjaolule, et kavandatav tehing kuulub ühinemismääruse kohaldamissalasse ja tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga. |
| --- | --- |

2.

9. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktile c vastu otsuse algatada menetlus. Kõnealuses otsuses osutas komisjon asjaolule, et kavandatav tehing kuulub ühinemismääruse kohaldamissalasse ja tekitab tõsiseid kahtlusi selle kokkusobivuse suhtes siseturu ja EMP lepinguga.

| 3. | 28. juunil 2017 esitas Qualcomm kirjalikud märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

3.

28. juunil 2017 esitas Qualcomm kirjalikud märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

| 4. | Uurimise teises etapis saatis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2 pooltele mitu teabenõuet. 28. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teatava teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Kõnealuse otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. Tähtaja pikendamine lõppes 16. augustil 2017 päras seda, kui Qualcomm esitas komisjonile taotletud teabe. |
| --- | --- |

4.

Uurimise teises etapis saatis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2 pooltele mitu teabenõuet. 28. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teatava teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Kõnealuse otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. Tähtaja pikendamine lõppes 16. augustil 2017 päras seda, kui Qualcomm esitas komisjonile taotletud teabe.

| 5. | 5. septembril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu teise otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Kõnealuse otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega alates 17. augustist 2017 kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. |
| --- | --- |

5.

5. septembril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu teise otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Kõnealuse otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega alates 17. augustist 2017 kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe.

| 6. | 4. oktoobril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 ja artiklile 15 vastu kolmanda otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teatavate dokumentide ja teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjonile veel esitanud, ning kehtestati ettevõtjale karistusmakse, kui ta ei esita nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul. 17. novembril 2017 vastas Qualcomm komisjoni 14. juuni 2017. aasta teabenõudele täielikult ning selle päeva lõpus lõppes tähtaja pikendamine. |
| --- | --- |

6.

4. oktoobril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 ja artiklile 15 vastu kolmanda otsuse, milles nõuti ettevõtjalt Qualcomm teatavate dokumentide ja teabe esitamist, mida komisjon oli juba taotlenud 14. juunil 2017, kuid mida ettevõtja ei olnud komisjonile veel esitanud, ning kehtestati ettevõtjale karistusmakse, kui ta ei esita nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul. 17. novembril 2017 vastas Qualcomm komisjoni 14. juuni 2017. aasta teabenõudele täielikult ning selle päeva lõpus lõppes tähtaja pikendamine.

| 7. | 5. oktoobril 2017 esitas Qualcomm esimesed kavandatud ametlikud kohustused. 6. oktoobril 2017 algatas komisjon kavandatud kohustuste turutesti. 10. novembril 2017 esitas Qualcomm läbivaadatud ametlikud kohustused („lõplikud kohustused“), mis põhinesid nimetatud kohustusi käsitleva komisjoni turutesti käigus saadud tagasisidel. 15. novembril, 12. detsembril ja 18. detsembril 2017 esitas Qualcomm veidi muudetud kujul lõplikud kohustused. |
| --- | --- |

7.

5. oktoobril 2017 esitas Qualcomm esimesed kavandatud ametlikud kohustused. 6. oktoobril 2017 algatas komisjon kavandatud kohustuste turutesti. 10. novembril 2017 esitas Qualcomm läbivaadatud ametlikud kohustused („lõplikud kohustused“), mis põhinesid nimetatud kohustusi käsitleva komisjoni turutesti käigus saadud tagasisidel. 15. novembril, 12. detsembril ja 18. detsembril 2017 esitas Qualcomm veidi muudetud kujul lõplikud kohustused.

| 8. | Käesoleva menetluse puhul ei esitatud taotlusi huvitatud kolmanda isiku ärakuulamiseks. |
| --- | --- |

8.

Käesoleva menetluse puhul ei esitatud taotlusi huvitatud kolmanda isiku ärakuulamiseks.

| 9. | Komisjon ei esitanud komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist. |
| --- | --- |

9.

Komisjon ei esitanud komisjoni määruse (EÜ) nr 802/2004 (3) artikli 13 lõike 2 kohaseid vastuväiteid. Samuti ei toimunud nimetatud määruse artikli 14 kohast ametlikku suulist ärakuulamist.

| 10. | Otsuse eelnõuga tunnistatakse kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga, tingimusel et Qualcomm täidab teatavaid tingimusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

10.

Otsuse eelnõuga tunnistatakse kavandatav tehing kokkusobivaks siseturu ja EMP lepinguga, tingimusel et Qualcomm täidab teatavaid tingimusi ja kohustusi.

| 11. | Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad. Minu hinnangul on see nii. |
| --- | --- |

11.

Otsuse 2011/695/EL artikli 16 kohaselt uurisin, kas otsuse eelnõus käsitletakse ainult vastuväiteid, mille kohta pooltel oli võimalus esitada oma seisukohad. Minu hinnangul on see nii.

| 12. | Kokkuvõttes leian, et käesoleva menetluse käigus on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine. |
| --- | --- |

12.

Kokkuvõttes leian, et käesoleva menetluse käigus on tagatud menetlusõiguste tõhus kasutamine.

Brüssel, 10. jaanuar 2018

Joos STRAGIER

---

(1)  Vastavalt Euroopa Komisjoni presidendi 13. oktoobri 2011. aasta otsuse 2011/695/EL (ärakuulamise eest vastutava ametniku ülesannete ja pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes, ELT L 275, 20.10.2011, lk 29) („otsus 2011/695/EL“) artiklitele 16 ja 17.

1

(2)  ELT T L 24, 29.1.2004, lk 1.

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 802/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 133, 30.4.2004, lk 1; parandus ELT L 172, 6.5.2004, lk 9).

3

---

| 27.3.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 113/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 113/79

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

18. jaanuar 2018,

millega koondumine kuulutatakse siseturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum M.8306 – Qualcomm / NXP Semiconductors)

(2018/C 113/10)

I.   MENETLUS

| 1. | Komisjon sai 28. aprillil 2017 nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 4 kohase teate kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt ettevõtja Qualcomm Incorporated (Ameerika Ühendriigid) oma kaudses täielikus omanduses oleva tütarettevõtja Qualcomm River Holdings B.V. (Madalmaad) (edaspidi koos „Qualcomm“ või „teate esitaja“) kaudu omandaks ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja NXP Semiconductors N.V. (edaspidi „NXP“, Madalmaad) üle aktsiate ostmise teel (edaspidi „tehing“). Ettevõtjaid Qualcomm ja NXP nimetatakse ühiselt „osalised“. |
| --- | --- |

1.

Komisjon sai 28. aprillil 2017 nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 4 kohase teate kavandatava koondumise kohta, mille kohaselt ettevõtja Qualcomm Incorporated (Ameerika Ühendriigid) oma kaudses täielikus omanduses oleva tütarettevõtja Qualcomm River Holdings B.V. (Madalmaad) (edaspidi koos „Qualcomm“ või „teate esitaja“) kaudu omandaks ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses kontrolli ettevõtja NXP Semiconductors N.V. (edaspidi „NXP“, Madalmaad) üle aktsiate ostmise teel (edaspidi „tehing“). Ettevõtjaid Qualcomm ja NXP nimetatakse ühiselt „osalised“.

| 2. | Esimeses etapis toimunud turu-uuringule tuginedes väljendas komisjon tõsist kahtlust selle üle, kas tehing on kokkusobiv siseturuga, ning võttis 9. juunil 2017. aastal vastu otsuse algatada ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohane menetlus. Teate esitaja saatis oma kirjalikud märkused artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta 28. juunil 2017. |
| --- | --- |

2.

Esimeses etapis toimunud turu-uuringule tuginedes väljendas komisjon tõsist kahtlust selle üle, kas tehing on kokkusobiv siseturuga, ning võttis 9. juunil 2017. aastal vastu otsuse algatada ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti c kohane menetlus. Teate esitaja saatis oma kirjalikud märkused artikli 6 lõike 1 punkti c kohase otsuse kohta 28. juunil 2017.

| 3. | 28. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, mille kohaselt teate esitaja peab talle esitama teabe, mida komisjon oli teabenõudega nr 18 taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida teate esitaja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Selle otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. 16. augustil 2017 saatis teate esitaja vastuse teabenõudele nr 18 ja tähtaja pikendus lõppes selle päeva lõpuks. |
| --- | --- |

3.

28. juunil 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, mille kohaselt teate esitaja peab talle esitama teabe, mida komisjon oli teabenõudega nr 18 taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida teate esitaja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Selle otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. 16. augustil 2017 saatis teate esitaja vastuse teabenõudele nr 18 ja tähtaja pikendus lõppes selle päeva lõpuks.

| 4. | 5. septembril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, mille kohaselt teate esitaja peab talle esitama teabe, mida komisjon oli teabenõudega nr 20 taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida teate esitaja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Selle otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega alates 17. augustist 2017 kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. 4. oktoobril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 ja artiklile 15 vastu otsuse, milles nõuti teate esitajalt vastuseks teabenõudele nr 20 teatavate dokumentide ja teabe esitamist, mida ettevõtja ei olnud komisjonile veel esitanud, ning kehtestati teate esitajale karistusmakse, kui ta ei esita nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul. 17. novembril 2017 valmis teate esitaja vastus teabenõudele nr 20 ja tähtaja pikendus lõppes selle päeva lõpuks. |
| --- | --- |

4.

5. septembril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 vastu otsuse, mille kohaselt teate esitaja peab talle esitama teabe, mida komisjon oli teabenõudega nr 20 taotlenud 14. juunil 2017 vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 2, kuid mida teate esitaja ei olnud komisjoni ette nähtud tähtaja jooksul esitanud. Selle otsusega pikendati ka ühinemismääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud tähtaega alates 17. augustist 2017 kuni selle päeva lõpuni, mil komisjon saab nõutud teabe. 4. oktoobril 2017 võttis komisjon vastavalt ühinemismääruse artikli 11 lõikele 3 ja artiklile 15 vastu otsuse, milles nõuti teate esitajalt vastuseks teabenõudele nr 20 teatavate dokumentide ja teabe esitamist, mida ettevõtja ei olnud komisjonile veel esitanud, ning kehtestati teate esitajale karistusmakse, kui ta ei esita nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul. 17. novembril 2017 valmis teate esitaja vastus teabenõudele nr 20 ja tähtaja pikendus lõppes selle päeva lõpuks.

| 5. | 5. oktoobril 2017 esitas teate esitaja ametlikud kohustused, et kõrvaldada komisjoni kahtlused, mille kohaselt hakkab tehing oluliselt takistama tõhusat konkurentsi. Komisjon algatas 6. oktoobril 2017 kohustuste turutesti. Teate esitaja võttis arvesse komisjoni märkusi ja turutestist saadud tagasisidet ning esitas seejärel lõplikud kohustused 10. novembril 2017 (1). |
| --- | --- |

5.

5. oktoobril 2017 esitas teate esitaja ametlikud kohustused, et kõrvaldada komisjoni kahtlused, mille kohaselt hakkab tehing oluliselt takistama tõhusat konkurentsi. Komisjon algatas 6. oktoobril 2017 kohustuste turutesti. Teate esitaja võttis arvesse komisjoni märkusi ja turutestist saadud tagasisidet ning esitas seejärel lõplikud kohustused 10. novembril 2017 (1).

| 6. | Nõuandekomitee arutas otsuse eelnõu 8. jaanuaril 2018 ja esitas heakskiitva arvamuse (2). |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee arutas otsuse eelnõu 8. jaanuaril 2018 ja esitas heakskiitva arvamuse (2).

II.   KOONDUMISE OSALISED JA KOONDUMINE

| 7. | Qualcomm tegutseb kiipide ja süsteemitarkvara arenduse ja müügi valdkonnas. Qualcomm arendab ja tarnib mobiilseadmete jaoks kiipe, eelkõige põhiribakiibistikke. Qualcommil on ka intellektuaalomandi litsentsiprogramm. Qualcommi intellektuaalomandi portfell hõlmab mobiiltelefonitehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisi patente. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm tegutseb kiipide ja süsteemitarkvara arenduse ja müügi valdkonnas. Qualcomm arendab ja tarnib mobiilseadmete jaoks kiipe, eelkõige põhiribakiibistikke. Qualcommil on ka intellektuaalomandi litsentsiprogramm. Qualcommi intellektuaalomandi portfell hõlmab mobiiltelefonitehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisi patente.

| 8. | NXP tegevusala on pooljuhtide, eelkõige kiipide ja diskreetsete pooljuhtmoodulite tootmine ja müük. NXP müüb kõrgjõudlusega segasignaalseadmeid, hõlmates rakenduspõhiseid pooljuhte ja süsteemilahendusi. |
| --- | --- |

8.

NXP tegevusala on pooljuhtide, eelkõige kiipide ja diskreetsete pooljuhtmoodulite tootmine ja müük. NXP müüb kõrgjõudlusega segasignaalseadmeid, hõlmates rakenduspõhiseid pooljuhte ja süsteemilahendusi.

| 9. | 27. oktoobril 2016 sõlmis Qualcomm NXPga ostulepingu, mille kohaselt Qualcomm alustab ülevõtupakkumist, et omandada kõik NXP emiteeritud ja ringluses olevad lihtaktsiad ja saada seega ainukontroll NXP üle. Seega on tehing ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt koondumine. |
| --- | --- |

9.

27. oktoobril 2016 sõlmis Qualcomm NXPga ostulepingu, mille kohaselt Qualcomm alustab ülevõtupakkumist, et omandada kõik NXP emiteeritud ja ringluses olevad lihtaktsiad ja saada seega ainukontroll NXP üle. Seega on tehing ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt koondumine.

III.   OLULISUS LIIDU SEISUKOHAST

| 10. | Asjaomaste ettevõtjate käive kogu maailmas on kokku üle 5 miljardi euro. Kummalgi ettevõtjal on kogu liitu hõlmav käive, mis ületab 250 miljonit eurot, kuid kokku ei ületata ühes ja samas liikmesriigis kaht kolmandikku ELi asjaomase turu käibest. Seega on teatatud tehing liidu seisukohast oluline. |
| --- | --- |

10.

Asjaomaste ettevõtjate käive kogu maailmas on kokku üle 5 miljardi euro. Kummalgi ettevõtjal on kogu liitu hõlmav käive, mis ületab 250 miljonit eurot, kuid kokku ei ületata ühes ja samas liikmesriigis kaht kolmandikku ELi asjaomase turu käibest. Seega on teatatud tehing liidu seisukohast oluline.

IV.   ASJAOMASED TURUD

| 11. | Tehing hõlmab mobiilseadmete pooljuhte, autorakenduste pooljuhte ja asjade interneti rakenduste pooljuhte. |
| --- | --- |

11.

Tehing hõlmab mobiilseadmete pooljuhte, autorakenduste pooljuhte ja asjade interneti rakenduste pooljuhte.

| 12. | Tehing tekitab konkurentsiprobleeme seoses mobiilseadmete pooljuhtidega, eelkõige põhiribakiibistike, lähiväljaside (NFC) ja turvaelemendi (SE) tehnoloogia ning transiitsideteenuse tehnoloogiaga, aga ka lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandiga. |
| --- | --- |

12.

Tehing tekitab konkurentsiprobleeme seoses mobiilseadmete pooljuhtidega, eelkõige põhiribakiibistike, lähiväljaside (NFC) ja turvaelemendi (SE) tehnoloogia ning transiitsideteenuse tehnoloogiaga, aga ka lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandiga.

a.   Põhiribakiibistikud

| 13. | Mobiilsideühenduse tekitamiseks on mobiilseadmetel põhiriba protsessor, mis võimaldab ühendada mobiilseadmeid mobiilsidevõrkudega. Põhiriba protsessor/modem on komplektis koos raadiosagedusel töötava kiibiga ja toitehalduse kiibiga ning nende kolme kombinatsiooni nimetatakse põhiribakiibistikuks. Põhiribakiibistikke müüakse kas eraldi või koos rakendusprotsessoriga (nn integreeritud põhiribakiibistikud), mis käitab mobiilseadme operatsioonisüsteemi ja rakendusi. Põhiribakiibistikud kasutavad ühte või mitut mobiilside standardit, kusjuures uuema põlvkonna põhiribakiibistikud on sageli tagasiulatuvalt ühilduvad varasemate mobiilside standarditega (mitut põhiriba hõlmavad kiibistikud). |
| --- | --- |

13.

Mobiilsideühenduse tekitamiseks on mobiilseadmetel põhiriba protsessor, mis võimaldab ühendada mobiilseadmeid mobiilsidevõrkudega. Põhiriba protsessor/modem on komplektis koos raadiosagedusel töötava kiibiga ja toitehalduse kiibiga ning nende kolme kombinatsiooni nimetatakse põhiribakiibistikuks. Põhiribakiibistikke müüakse kas eraldi või koos rakendusprotsessoriga (nn integreeritud põhiribakiibistikud), mis käitab mobiilseadme operatsioonisüsteemi ja rakendusi. Põhiribakiibistikud kasutavad ühte või mitut mobiilside standardit, kusjuures uuema põlvkonna põhiribakiibistikud on sageli tagasiulatuvalt ühilduvad varasemate mobiilside standarditega (mitut põhiriba hõlmavad kiibistikud).

| 14. | Komisjon on seisukohal, et asjaomane tooteturg hõlmab eraldi ja integreeritud põhiribakiibistikke ja turusegmendid jagunevad vastavalt mobiilsidestandarditele (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Eelkõige LTE standardiga ühilduvate kiibistike konkurentsi ei piira muude mobiilside ja muu andmeside tehnoloogiatega ühilduvad kiibistikud. Lisaks sellele ei ole ühte põhiriba hõlmavad LTE põhiribakiibistikud piiravad mitut põhiriba hõlmavate LTE põhiribakiibistike suhtes, mis ühilduvad ka UMTS- ja GSM-standardiga. Asjaomane tooteturg ei hõlma tootmisharusisest tootmist, mille puhul ei ole eriti tõenäoline, et see tõhusalt kaubaturgu piiraks. |
| --- | --- |

14.

Komisjon on seisukohal, et asjaomane tooteturg hõlmab eraldi ja integreeritud põhiribakiibistikke ja turusegmendid jagunevad vastavalt mobiilsidestandarditele (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Eelkõige LTE standardiga ühilduvate kiibistike konkurentsi ei piira muude mobiilside ja muu andmeside tehnoloogiatega ühilduvad kiibistikud. Lisaks sellele ei ole ühte põhiriba hõlmavad LTE põhiribakiibistikud piiravad mitut põhiriba hõlmavate LTE põhiribakiibistike suhtes, mis ühilduvad ka UMTS- ja GSM-standardiga. Asjaomane tooteturg ei hõlma tootmisharusisest tootmist, mille puhul ei ole eriti tõenäoline, et see tõhusalt kaubaturgu piiraks.

| 15. | Põhiribakiibistike geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

15.

Põhiribakiibistike geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

b.   Lähiväljaside-/turvaelemenditehnoloogia

Lähiväljasidekiibid

| 16. | Lähiväljasidekiibid ehk NFC-kiibid on raadiokiibid, mis toetavad lähiväljaside juhtmeta lähitoimeside standardit, mida algseadmete valmistajad vajavad mitmesuguseks kasutusotstarbeks, sh mobiilimaksed ja mobiilipiletid / mobiilipõhised sissemaksed. |
| --- | --- |

16.

Lähiväljasidekiibid ehk NFC-kiibid on raadiokiibid, mis toetavad lähiväljaside juhtmeta lähitoimeside standardit, mida algseadmete valmistajad vajavad mitmesuguseks kasutusotstarbeks, sh mobiilimaksed ja mobiilipiletid / mobiilipõhised sissemaksed.

| 17. | Komisjon on seisukohal, et asjaomane tooteturg koosneb NFC-kiipidest (ja nende alustehnoloogiast), mida ei piira teised tehnoloogiad, nagu Bluetooth Low Energy (BTLE), QR-kood ja Magnetic Secure Transaction (MST). Asjaomane tooteturg ei hõlma tootmisharusisest tootmist. |
| --- | --- |

17.

Komisjon on seisukohal, et asjaomane tooteturg koosneb NFC-kiipidest (ja nende alustehnoloogiast), mida ei piira teised tehnoloogiad, nagu Bluetooth Low Energy (BTLE), QR-kood ja Magnetic Secure Transaction (MST). Asjaomane tooteturg ei hõlma tootmisharusisest tootmist.

| 18. | NFC-kiipide geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

18.

NFC-kiipide geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

SE-kiibid

| 19. | Lähiväljaside turvaliseks muutmiseks võib NFC-kiipe kombineerida mitmesuguste tehnoloogiatega ja eelkõige SE-kiipidega – need on rikkumiskindlad kiibid, millel on andmete turvalise hoidmise ja ülekandmise kaitseks täiendav riistvaraline turvakiht. SE-mikrokontroller sisaldab turvalist operatsioonisüsteemi. Turvaelemendiga turvatud NFC-lahendusel on kolm erielementi: i) lähiväljasidekontroller/-kiip; ii) turvaelement; ja iii) turvaline operatsioonisüsteem. |
| --- | --- |

19.

Lähiväljaside turvaliseks muutmiseks võib NFC-kiipe kombineerida mitmesuguste tehnoloogiatega ja eelkõige SE-kiipidega – need on rikkumiskindlad kiibid, millel on andmete turvalise hoidmise ja ülekandmise kaitseks täiendav riistvaraline turvakiht. SE-mikrokontroller sisaldab turvalist operatsioonisüsteemi. Turvaelemendiga turvatud NFC-lahendusel on kolm erielementi: i) lähiväljasidekontroller/-kiip; ii) turvaelement; ja iii) turvaline operatsioonisüsteem.

| 20. | Komisjon on seisukohal, et kuigi turvaelemenditehnoloogiat (sh turvalist operatsioonisüsteemi) võib eristada teistest tehnoloogiatest, eelkõige hostipõhisest kaardi emuleerimisest (Host Card Emulation, HCE) ja usaldusväärsest käitluskeskkonnast (Trusted Execution Environment, TEE), jääb lahtiseks küsimus, kas asjaomane tooteturg on suurem kui SE-kiipide turg ja hõlmab ka teisi tehnoloogiaid. Konkurentsimõju hindamine on tehtud SE-kiipe (sh turvalist operatsioonisüsteemi) sisaldada võivate toodete turul, millel NXP-l on suurim turujõud. |
| --- | --- |

20.

Komisjon on seisukohal, et kuigi turvaelemenditehnoloogiat (sh turvalist operatsioonisüsteemi) võib eristada teistest tehnoloogiatest, eelkõige hostipõhisest kaardi emuleerimisest (Host Card Emulation, HCE) ja usaldusväärsest käitluskeskkonnast (Trusted Execution Environment, TEE), jääb lahtiseks küsimus, kas asjaomane tooteturg on suurem kui SE-kiipide turg ja hõlmab ka teisi tehnoloogiaid. Konkurentsimõju hindamine on tehtud SE-kiipe (sh turvalist operatsioonisüsteemi) sisaldada võivate toodete turul, millel NXP-l on suurim turujõud.

| 21. | SE-kiipide geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

21.

SE-kiipide geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

Kombineeritud NFC-/SE-lahendused

| 22. | Mobiilside algseadmete valmistajatel on NFC-lahenduste hankimiseks eri strateegiad. Juhul kui nad vajavad turvaelemendiga turvatud NFC-lahendust, võivad nad kas osta eraldi komponente või kombineeritud NFC-/SE-lahenduse. Algseadmete valmistajad kalduvad valima kombineeritud lahendusi, millele on seega konkreetne nõudlus olemas. |
| --- | --- |

22.

Mobiilside algseadmete valmistajatel on NFC-lahenduste hankimiseks eri strateegiad. Juhul kui nad vajavad turvaelemendiga turvatud NFC-lahendust, võivad nad kas osta eraldi komponente või kombineeritud NFC-/SE-lahenduse. Algseadmete valmistajad kalduvad valima kombineeritud lahendusi, millele on seega konkreetne nõudlus olemas.

| 23. | Komisjon on seisukohal, et kombineeritud NFC-/SE-lahendused on konkreetne tooteturg, mis on eristatav eraldi NFC-kiipide ja SE-kiipide (sh turvalise operatsioonisüsteemi) turust. |
| --- | --- |

23.

Komisjon on seisukohal, et kombineeritud NFC-/SE-lahendused on konkreetne tooteturg, mis on eristatav eraldi NFC-kiipide ja SE-kiipide (sh turvalise operatsioonisüsteemi) turust.

| 24. | NFC-/SE-lahenduste geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

24.

NFC-/SE-lahenduste geograafiline turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

c.   Transiitsideteenuse tehnoloogia

| 25. | Komisjon on seisukohal, et transiitsideteenuse tehnoloogiad moodustavad eraldi tooteturu, mis koosneb NXP omandis olevast kontaktivabast turvatehnoloogia platvormist MIFARE ja ka muudest tehnoloogiatest, nagu Calypso, FeliCa ja CIPURSE. Kõiki neid tehnoloogiaid võib installida mobiilseadmetesse, et võimaldada lähiväljasidet kasutavat mobiilipiletisüsteemi. |
| --- | --- |

25.

Komisjon on seisukohal, et transiitsideteenuse tehnoloogiad moodustavad eraldi tooteturu, mis koosneb NXP omandis olevast kontaktivabast turvatehnoloogia platvormist MIFARE ja ka muudest tehnoloogiatest, nagu Calypso, FeliCa ja CIPURSE. Kõiki neid tehnoloogiaid võib installida mobiilseadmetesse, et võimaldada lähiväljasidet kasutavat mobiilipiletisüsteemi.

| 26. | Komisjon on seisukohal, et transiitsideteenuse tehnoloogiate turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

26.

Komisjon on seisukohal, et transiitsideteenuse tehnoloogiate turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

d.   Intellektuaalomand

| 27. | Standardi rakendamiseks olulised patendid on sellised patendid, mis hõlmavad standardis osutatud tehnoloogiat, mida standardi rakendajad tavaliselt ei saa standardiga ühilduvates toodetes vältida. Sellele vastupidiselt saab muid kui standardi rakendamiseks olulisi patente sageli projekteerimisega vältida, kui toodetakse standardiga ühilduv toode. |
| --- | --- |

27.

Standardi rakendamiseks olulised patendid on sellised patendid, mis hõlmavad standardis osutatud tehnoloogiat, mida standardi rakendajad tavaliselt ei saa standardiga ühilduvates toodetes vältida. Sellele vastupidiselt saab muid kui standardi rakendamiseks olulisi patente sageli projekteerimisega vältida, kui toodetakse standardiga ühilduv toode.

| 28. | Komisjon on seisukohal, et kooskõlas tema varasemate otsuste praktikaga tuleks kõiki standardi rakendamiseks olulisi patente, mis on seotud mobiilside- ja lähiväljasidetehnoloogiaga, lugeda eraldi turuks. Samuti on komisjon seisukohal, et muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide intellektuaalomandit, mis on seotud lähiväljasidetehnoloogiaga, võib vaadelda kui tooteturgu, mis on eraldiseisev teiste tehnoloogiatega seotud muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide intellektuaalomandist. Muude kui standardi rakendamiseks oluliste lähiväljasidetehnoloogiaga seotud patentide intellektuaalomandi tooteturu täpne määratlus jääb siiski lahtiseks. |
| --- | --- |

28.

Komisjon on seisukohal, et kooskõlas tema varasemate otsuste praktikaga tuleks kõiki standardi rakendamiseks olulisi patente, mis on seotud mobiilside- ja lähiväljasidetehnoloogiaga, lugeda eraldi turuks. Samuti on komisjon seisukohal, et muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide intellektuaalomandit, mis on seotud lähiväljasidetehnoloogiaga, võib vaadelda kui tooteturgu, mis on eraldiseisev teiste tehnoloogiatega seotud muude kui standardi rakendamiseks oluliste patentide intellektuaalomandist. Muude kui standardi rakendamiseks oluliste lähiväljasidetehnoloogiaga seotud patentide intellektuaalomandi tooteturu täpne määratlus jääb siiski lahtiseks.

| 29. | Komisjon on seisukohal, et standardi rakendamiseks oluliste patentide litsentsimise turg hõlmab vähemalt kogu Euroopa Majanduspiirkonda. Samuti hõlmab muude kui standardi rakendamiseks oluliste lähiväljasidetehnoloogiaga seotud patentide intellektuaalomandi litsentsimise turg tõenäoliselt vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda, kuid täpne määratlus on jäetud lahtiseks. |
| --- | --- |

29.

Komisjon on seisukohal, et standardi rakendamiseks oluliste patentide litsentsimise turg hõlmab vähemalt kogu Euroopa Majanduspiirkonda. Samuti hõlmab muude kui standardi rakendamiseks oluliste lähiväljasidetehnoloogiaga seotud patentide intellektuaalomandi litsentsimise turg tõenäoliselt vähemalt Euroopa Majanduspiirkonda, kuid täpne määratlus on jäetud lahtiseks.

e.   Teised asjaomased turud

| 30. | Komisjon on kindlaks teinud ka teised asjaomased turud, kuid leiab, et tehing ei tekita probleeme seoses ühegi sellise turuga. |
| --- | --- |

30.

Komisjon on kindlaks teinud ka teised asjaomased turud, kuid leiab, et tehing ei tekita probleeme seoses ühegi sellise turuga.

| 31. | Autode ja asjade interneti pooljuhtide alal hindas komisjon võimalikku turgude segmenteerumist i) semikonduktori liigi ja ii) rakendamise/lõppkasutuse valdkonna järgi. Autode alal tegi komisjon kindlaks meelelahutusliku teabe pooljuhtide turu ja autode ohutussüsteemide pooljuhtide turu, kuid jättis tooteturgude täpsed määratlused lahtiseks. Asjade interneti alal vaatas komisjon võimalikku segmenteerumist täpsemalt pooljuhtide liikide kaupa (sh asjade interneti rakendustes kasutatud Bluetoothi ühendusega kiipide turg) ja lõppkasutuse kaupa, kuid jättis tooteturu täpse määratluse lahtiseks. |
| --- | --- |

31.

Autode ja asjade interneti pooljuhtide alal hindas komisjon võimalikku turgude segmenteerumist i) semikonduktori liigi ja ii) rakendamise/lõppkasutuse valdkonna järgi. Autode alal tegi komisjon kindlaks meelelahutusliku teabe pooljuhtide turu ja autode ohutussüsteemide pooljuhtide turu, kuid jättis tooteturgude täpsed määratlused lahtiseks. Asjade interneti alal vaatas komisjon võimalikku segmenteerumist täpsemalt pooljuhtide liikide kaupa (sh asjade interneti rakendustes kasutatud Bluetoothi ühendusega kiipide turg) ja lõppkasutuse kaupa, kuid jättis tooteturu täpse määratluse lahtiseks.

| 32. | Komisjon on seisukohal, et selliste pooljuhtide toodete turg on tõenäoliselt ülemaailmne. |
| --- | --- |

32.

Komisjon on seisukohal, et selliste pooljuhtide toodete turg on tõenäoliselt ülemaailmne.

| 33. | Mobiilside alal tegi komisjon ka kindlaks mobiilsete audiolahenduste, nimelt nutivõimenduskiipide ja kõneparendustarkvara turud. |
| --- | --- |

33.

Mobiilside alal tegi komisjon ka kindlaks mobiilsete audiolahenduste, nimelt nutivõimenduskiipide ja kõneparendustarkvara turud.

| 34. | Komisjon on seisukohal, et nutivõimenduskiipide turg on tõenäoliselt ülemaailmne. Kõneparendustarkvara täpse geograafilise turu määratlus on jäetud lahtiseks. |
| --- | --- |

34.

Komisjon on seisukohal, et nutivõimenduskiipide turg on tõenäoliselt ülemaailmne. Kõneparendustarkvara täpse geograafilise turu määratlus on jäetud lahtiseks.

V.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE – HORISONTAALNE KOOSKÕLASTAMATA MÕJU

a.   Autorakenduste pooljuhid

| 35. | Nii Qualcomm kui ka NXP tegelevad pooljuhtide tootmise ja tarnimisega autorakenduste jaoks. Tehing põhjustab üksnes mõjutatud turgudel suuremat segmenteerumist seoses rakendustega eelkõige järgmistes valdkondades: i) meelelahutusliku teabe mikroprotsessorid; ii) meelelahutusliku teabe raadio-/audiokiibid; iii) meelelahutusliku teabe ühenduskiibid; ja iv) muu andmeside V2X (Vehicle-to-Everything) tehnoloogial põhinevad autokiibid. |
| --- | --- |

35.

Nii Qualcomm kui ka NXP tegelevad pooljuhtide tootmise ja tarnimisega autorakenduste jaoks. Tehing põhjustab üksnes mõjutatud turgudel suuremat segmenteerumist seoses rakendustega eelkõige järgmistes valdkondades: i) meelelahutusliku teabe mikroprotsessorid; ii) meelelahutusliku teabe raadio-/audiokiibid; iii) meelelahutusliku teabe ühenduskiibid; ja iv) muu andmeside V2X (Vehicle-to-Everything) tehnoloogial põhinevad autokiibid.

| 36. | Komisjon järeldab, et tehing ei tekita nendel turgudel konkurentsiprobleeme (ja võimalikke kitsamaid segmente) allpool esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

36.

Komisjon järeldab, et tehing ei tekita nendel turgudel konkurentsiprobleeme (ja võimalikke kitsamaid segmente) allpool esitatud põhjustel.

i.   Meelelahutusliku teabe mikroprotsessorid

| 37. | i) Qualcommi turuosa kahaneb ja tehinguga saavutatav kasv on väike (umbes [0–5] %); ii) turul jääb tegutsema mitu end hästi sisse seadnud konkurenti; iii) eeldatakse uute tulijate sisenemist turule; iv) osalised ei ole lähikonkurendid; v) enamik turu-uuringule vastanutest ei usu, et tehingul oleks turule mõju. |
| --- | --- |

37.

i) Qualcommi turuosa kahaneb ja tehinguga saavutatav kasv on väike (umbes [0–5] %); ii) turul jääb tegutsema mitu end hästi sisse seadnud konkurenti; iii) eeldatakse uute tulijate sisenemist turule; iv) osalised ei ole lähikonkurendid; v) enamik turu-uuringule vastanutest ei usu, et tehingul oleks turule mõju.

ii.   Meelelahutusliku teabe raadio-/audiokiibid

| 38. | i) Kuna osaliste turuosa on [60–70] %, on tehinguga saavutatav kasv väike (umbes [0–5] %); ii) turul jäävad tegutsema teised end hästi sisse seadnud konkurendid; iii) osalised ei ole lähikonkurendid; iv) peaaegu kõik turu-uuringule vastanud olid arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju. |
| --- | --- |

38.

i) Kuna osaliste turuosa on [60–70] %, on tehinguga saavutatav kasv väike (umbes [0–5] %); ii) turul jäävad tegutsema teised end hästi sisse seadnud konkurendid; iii) osalised ei ole lähikonkurendid; iv) peaaegu kõik turu-uuringule vastanud olid arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju.

iii.   Meelelahutusliku teabe ühenduskiibid

| 39. | i) Osaliste kombineeritud turuosa on [20–30] %, aga NXP turuosa on väike (umbes [0–5] %); ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; iii) osalised ei ole lähikonkurendid; iv) enamik turu-uuringule vastanutest oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju. |
| --- | --- |

39.

i) Osaliste kombineeritud turuosa on [20–30] %, aga NXP turuosa on väike (umbes [0–5] %); ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; iii) osalised ei ole lähikonkurendid; iv) enamik turu-uuringule vastanutest oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju.

iv.   Muu andmeside V2X (Vehicle-to-Everything) tehnoloogial põhinevad autokiibid

| 40. | i) Osalised ei ole lähimad konkurendid. Nii Qualcomm kui ka NXP tegutsevad mõlemad samas segmendis, kuid nad on keskendunud eri tüüpi V2X-tehnoloogiatele (Qualcomm tegeleb peamiselt mobiilsidepõhise V2Xiga, NXP pakub ainult muu andmeside põhist V2Xi); ii) alternatiivsed võimalused jäävad kättesaadavaks; ja iii) muu andmeside põhise V2X arendamise turule sisenemise tõkked ei ole märkimisväärsed ja järgmistel aastatel võivad turule siseneda teised tarnijad, eelkõige teised autode traadita kohtvõrgu kiipide tarnijad. |
| --- | --- |

40.

i) Osalised ei ole lähimad konkurendid. Nii Qualcomm kui ka NXP tegutsevad mõlemad samas segmendis, kuid nad on keskendunud eri tüüpi V2X-tehnoloogiatele (Qualcomm tegeleb peamiselt mobiilsidepõhise V2Xiga, NXP pakub ainult muu andmeside põhist V2Xi); ii) alternatiivsed võimalused jäävad kättesaadavaks; ja iii) muu andmeside põhise V2X arendamise turule sisenemise tõkked ei ole märkimisväärsed ja järgmistel aastatel võivad turule siseneda teised tarnijad, eelkõige teised autode traadita kohtvõrgu kiipide tarnijad.

| 41. | Komisjon järeldab, et pärast tehingut ei ole Qualcommil stiimulit mobiilside V2X-kiipide arendamise soodustamiseks ja muu andmeside V2X-kiipide kasutuselevõtu pidurdamiseks, kuna i) see soosiks muu andmeside segmendis tegutsevaid konkurente; ii) mõlemad osalised prognoosivad, et kaks tehnoloogiat eksisteerivad koos; ja iii) juhtumi uurimisel ei leitud tõendeid selle kohta, et Qualcomm otsustaks muu andmeside V2X-kiipide tarnimise peatada. |
| --- | --- |

41.

Komisjon järeldab, et pärast tehingut ei ole Qualcommil stiimulit mobiilside V2X-kiipide arendamise soodustamiseks ja muu andmeside V2X-kiipide kasutuselevõtu pidurdamiseks, kuna i) see soosiks muu andmeside segmendis tegutsevaid konkurente; ii) mõlemad osalised prognoosivad, et kaks tehnoloogiat eksisteerivad koos; ja iii) juhtumi uurimisel ei leitud tõendeid selle kohta, et Qualcomm otsustaks muu andmeside V2X-kiipide tarnimise peatada.

b.   Asjade interneti rakenduste pooljuhid

| 42. | Mis puudutab segmenteerumist asjade interneti rakendustes kasutatavate pooljuhtide liikide kaupa, siis tehing mõjutab horisontaalselt ühte turgu: Bluetoothi ühenduskiibid. |
| --- | --- |

42.

Mis puudutab segmenteerumist asjade interneti rakendustes kasutatavate pooljuhtide liikide kaupa, siis tehing mõjutab horisontaalselt ühte turgu: Bluetoothi ühenduskiibid.

| 43. | Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) Qualcommi turuosa kahaneb ja tehinguga saavutatav kasv on minimaalne (vähem kui [0–5] %); ja ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid. Samamoodi jäävad konkurendid tegutsema võimalikul kitsamal BTLE-kiipide turul. |
| --- | --- |

43.

Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) Qualcommi turuosa kahaneb ja tehinguga saavutatav kasv on minimaalne (vähem kui [0–5] %); ja ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid. Samamoodi jäävad konkurendid tegutsema võimalikul kitsamal BTLE-kiipide turul.

c.   Mobiilsed audiolahendused

i.   Kõneparendustarkvara

| 44. | Tehing mõjutab horisontaalselt kõneparendustarkvara turgu. |
| --- | --- |

44.

Tehing mõjutab horisontaalselt kõneparendustarkvara turgu.

| 45. | Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; ii) NXP tooteid ei peeta konkurentide omadest paremateks; iii) sisenemise tõkked ei ole kõrged; ja iv) enamik turu-uuringule vastanuid oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju. |
| --- | --- |

45.

Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; ii) NXP tooteid ei peeta konkurentide omadest paremateks; iii) sisenemise tõkked ei ole kõrged; ja iv) enamik turu-uuringule vastanuid oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju.

ii.   Nutivõimenduskiibid

| 46. | Tehing mõjutab horisontaalselt nutivõimenduskiipide turgu. |
| --- | --- |

46.

Tehing mõjutab horisontaalselt nutivõimenduskiipide turgu.

| 47. | Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) tehingust tulenev kasv on minimaalne; ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; iii) NXP tooteid ei peeta konkurentide omadest paremateks; ja iv) enamik turu-uuringule vastanuid oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju. |
| --- | --- |

47.

Komisjon järeldab, et tehing ei tekita konkurentsiprobleeme, kuna: i) tehingust tulenev kasv on minimaalne; ii) turul jäävad tegutsema teised konkurendid; iii) NXP tooteid ei peeta konkurentide omadest paremateks; ja iv) enamik turu-uuringule vastanuid oli arvamusel, et tehingul ei ole turule mõju.

VI.   KONKURENTSIMÕJU HINDAMINE – KONGLOMERAADI KOOSKÕLASTAMATA MÕJU

a.   Turujõud

i.   LTE põhiribakiibistikud

| 48. | Komisjon järeldab, et Qualcommil on LTE põhiribakiibistike turul valitsev seisund järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

48.

Komisjon järeldab, et Qualcommil on LTE põhiribakiibistike turul valitsev seisund järgmistel põhjustel.

| 49. | Qualcommi turuosa on [60–70] % (tulust) ning järgmisel suurel turuosalisel (MediaTek) on Qualcommi osaga võrreldes vähem kui pool ja ta on ainus konkurent, kelle turuosa on suurem kui 5 %. Pealegi ei ole olemas teisi põhiribakiibistike tarnijaid, kes suudaksid Qualcommi turujõudu piirata. Peale selle on tõkestatud turule sisenemine ja laienemine, sh seoses järgmisega: i) teadus- ja arendustegevus; ii) sertifitseerimine ja suhted algseadmete valmistajate ja mobiilsideoperaatoritega; ning iii) tarnijatele on oluline tarnida mitut standardit toetavaid kiibistikke. |
| --- | --- |

49.

Qualcommi turuosa on [60–70] % (tulust) ning järgmisel suurel turuosalisel (MediaTek) on Qualcommi osaga võrreldes vähem kui pool ja ta on ainus konkurent, kelle turuosa on suurem kui 5 %. Pealegi ei ole olemas teisi põhiribakiibistike tarnijaid, kes suudaksid Qualcommi turujõudu piirata. Peale selle on tõkestatud turule sisenemine ja laienemine, sh seoses järgmisega: i) teadus- ja arendustegevus; ii) sertifitseerimine ja suhted algseadmete valmistajate ja mobiilsideoperaatoritega; ning iii) tarnijatele on oluline tarnida mitut standardit toetavaid kiibistikke.

ii.   NFC-kiibid, SE-kiibid ja kombineeritud NFC-/SE-lahendused

| 50. | Komisjon on seisukohal, et NXP-l on NFC-kiipide, SE-kiipide ja kombineeritud NFC-/SE-lahenduste turgudel teataval määral turujõudu. |
| --- | --- |

50.

Komisjon on seisukohal, et NXP-l on NFC-kiipide, SE-kiipide ja kombineeritud NFC-/SE-lahenduste turgudel teataval määral turujõudu.

| 51. | NXP turuosa on eriti suur nii NFC-kiipide kui ka SE-kiipide puhul (vastavalt [70–80] % ja [60–70] % tulust). Siiski on NXP turujõud tema suure turuosa põhjal pigem ülehinnatud, kuna süvauurimine näitas, et NXP müük sõltub mõnest suurest kliendist, kelle arvel on suur osa NXP NFC- ja SE-toodete müügimahtudest. Seetõttu väheneks NXP turuosa järsult, kui need kliendid NXP juurest ära läheksid ja hangiksid lähtekomponente teistelt tarnijatelt (kombineeritud meetodil tootmine). |
| --- | --- |

51.

NXP turuosa on eriti suur nii NFC-kiipide kui ka SE-kiipide puhul (vastavalt [70–80] % ja [60–70] % tulust). Siiski on NXP turujõud tema suure turuosa põhjal pigem ülehinnatud, kuna süvauurimine näitas, et NXP müük sõltub mõnest suurest kliendist, kelle arvel on suur osa NXP NFC- ja SE-toodete müügimahtudest. Seetõttu väheneks NXP turuosa järsult, kui need kliendid NXP juurest ära läheksid ja hangiksid lähtekomponente teistelt tarnijatelt (kombineeritud meetodil tootmine).

| 52. | Turu-uuringust selgus, et kombineeritud meetodil tootmise lahendused avaldavad NXP-le konkurentsisurvet, kuna enamik vastanutest arvas, et need lahendused on elujõuline alternatiiv NXP kombineeritud lahendusele. |
| --- | --- |

52.

Turu-uuringust selgus, et kombineeritud meetodil tootmise lahendused avaldavad NXP-le konkurentsisurvet, kuna enamik vastanutest arvas, et need lahendused on elujõuline alternatiiv NXP kombineeritud lahendusele.

iii.   Transiitsideteenuse tehnoloogiad

| 53. | Komisjon on seisukohal, et ühinemisega tekkiv üksus oleks NXP MIFARE platvormi tõttu transiitsideteenuse tehnoloogiate turul valitsevas seisundis. MIFARE on kõige asjakohasem ja laiemalt levinud transiitsideteenuse tehnoloogia, kui vaadata tegelikult installitud süsteemide arvu ja tootjate lepingumahte. Lisaks sellele on MIFARE väga tähtis algseadmete valmistajatele ja lähiväljaside/turvaelementide pakkujatele transiitsideteenuse tehnoloogiate jaoks, mida praegu kasutavad ja arendavad muu hulgas ka osalised ise. Alternatiivseid transiitsideteenuse tehnoloogiaid, nagu FeliCa ja Calypso, ei kasutata nii palju ja need ei ole nii olulised kui MIFARE. |
| --- | --- |

53.

Komisjon on seisukohal, et ühinemisega tekkiv üksus oleks NXP MIFARE platvormi tõttu transiitsideteenuse tehnoloogiate turul valitsevas seisundis. MIFARE on kõige asjakohasem ja laiemalt levinud transiitsideteenuse tehnoloogia, kui vaadata tegelikult installitud süsteemide arvu ja tootjate lepingumahte. Lisaks sellele on MIFARE väga tähtis algseadmete valmistajatele ja lähiväljaside/turvaelementide pakkujatele transiitsideteenuse tehnoloogiate jaoks, mida praegu kasutavad ja arendavad muu hulgas ka osalised ise. Alternatiivseid transiitsideteenuse tehnoloogiaid, nagu FeliCa ja Calypso, ei kasutata nii palju ja need ei ole nii olulised kui MIFARE.

iv.   Intellektuaalomand

| 54. | Komisjon on seisukohal, et seoses lähiväljasidetehnoloogiaga on NXP ja Qualcomm mõlemad turujõuga ettevõtjad, kuna neil on lähiväljaside standardi rakendamiseks olulised patendid, sest standardi rakendajad ei saa põhimõtteliselt projekteerimisel sellest mööda minna ja võimalikud litsentsisaajad ei saa lahkuda teiste tarnijate juurde. |
| --- | --- |

54.

Komisjon on seisukohal, et seoses lähiväljasidetehnoloogiaga on NXP ja Qualcomm mõlemad turujõuga ettevõtjad, kuna neil on lähiväljaside standardi rakendamiseks olulised patendid, sest standardi rakendajad ei saa põhimõtteliselt projekteerimisel sellest mööda minna ja võimalikud litsentsisaajad ei saa lahkuda teiste tarnijate juurde.

b.   Konglomeraadi mõju seoses Qualcommi põhiribakiibistikega ning NXP NFC- ja SE-kiipidega

i.   Segapakettmüük

| 55. | Komisjon on seisukohal, et tehingujärgselt oleks Qualcommil võimekus ja stiimul kasutada segapakettmüügistrateegiat, mis hõlmaks Qualcommi LTE põhiriba kiibistikke ning NXP NFC- ja SE-tooteid (sh eri toodete segapakettmüük koos turvaelemendi integreerimisega põhiribakiibistikku). Lisaks segapakettmüügile oleks tal ka võimekus ja stiimul tõsta MIFARE litsentsitasu või MIFARE litsentsimine täielikult lõpetada. |
| --- | --- |

55.

Komisjon on seisukohal, et tehingujärgselt oleks Qualcommil võimekus ja stiimul kasutada segapakettmüügistrateegiat, mis hõlmaks Qualcommi LTE põhiriba kiibistikke ning NXP NFC- ja SE-tooteid (sh eri toodete segapakettmüük koos turvaelemendi integreerimisega põhiribakiibistikku). Lisaks segapakettmüügile oleks tal ka võimekus ja stiimul tõsta MIFARE litsentsitasu või MIFARE litsentsimine täielikult lõpetada.

| 56. | Segapakettmüügi elluviimisel oleks kaks etappi. Esiteks pakuks ühinenud üksus osaliste tooteid äripakettides soodsama hinnaga kui summa, mis tuleks kokku kõiki komponente eraldi ostes. Pakett koosneks Qualcommi LTE põhiriba kiibistikust koos (MIFARE-võimekusega) NXP NFC-/SE-toodetega ja sellise paketi hind oleks madalam kui vastavate komponentide eraldi ostmise summa. Järgmises etapis saaks ühinenud üksus integreerida NXP MIFARE-võimekusega turvaelemendi tehniliselt LTE põhiriba kiibistikku (platvorm Snapdragon). Pärast integreerimist pakuks Qualcomm algseadmete valmistajatele nii paketti, mis koosneb LTE põhiriba kiibistikust (integreeritud MIFARE-võimekusega turvaelemendiga) ja NFC-kontrollerist, kui ka eraldi komponente, kusjuures paketti müüdaks soodsamalt kui eraldi komponentide hindade summa kokku oleks. |
| --- | --- |

56.

Segapakettmüügi elluviimisel oleks kaks etappi. Esiteks pakuks ühinenud üksus osaliste tooteid äripakettides soodsama hinnaga kui summa, mis tuleks kokku kõiki komponente eraldi ostes. Pakett koosneks Qualcommi LTE põhiriba kiibistikust koos (MIFARE-võimekusega) NXP NFC-/SE-toodetega ja sellise paketi hind oleks madalam kui vastavate komponentide eraldi ostmise summa. Järgmises etapis saaks ühinenud üksus integreerida NXP MIFARE-võimekusega turvaelemendi tehniliselt LTE põhiriba kiibistikku (platvorm Snapdragon). Pärast integreerimist pakuks Qualcomm algseadmete valmistajatele nii paketti, mis koosneb LTE põhiriba kiibistikust (integreeritud MIFARE-võimekusega turvaelemendiga) ja NFC-kontrollerist, kui ka eraldi komponente, kusjuures paketti müüdaks soodsamalt kui eraldi komponentide hindade summa kokku oleks.

| 57. | Samaaegselt eelnevaga ja lisaks sellele vähendaks ühinenud üksus MIFARE juurdepääsetavust teiste NFC-/SE-toodete tarnijate jaoks, tõstes MIFARE litsentsitasu või lõpetades MIFARE litsentsimise täielikult. |
| --- | --- |

57.

Samaaegselt eelnevaga ja lisaks sellele vähendaks ühinenud üksus MIFARE juurdepääsetavust teiste NFC-/SE-toodete tarnijate jaoks, tõstes MIFARE litsentsitasu või lõpetades MIFARE litsentsimise täielikult.

Võimekus

| 58. | Ühinenud üksuse võimekust selliselt käituda toetab asjaolu, et asjaomased tooted on üksteist täiendavad ja neid ostab sama kliendibaas. Samuti oleks ühinenud üksusel võimekust tõsta MIFARE litsentsitasu või litsentsimine täielikult lõpetada, kui praegused kolmandate isikutega sõlmitud litsentsilepingud lõppevad. NXP on MIFARE tehnoloogia omanik ja NXP-l ei ole kohustust seda tehnoloogiat litsentsida õiglastel, (mõistlikel ja mittediskrimineerivatel) tingimustel või seda üldse litsentsida. Ühinenud üksuse võimekusest annavad tunnistust turu-uuringu tulemused ja seda on kajastatud ka osaliste sisedokumentides. |
| --- | --- |

58.

Ühinenud üksuse võimekust selliselt käituda toetab asjaolu, et asjaomased tooted on üksteist täiendavad ja neid ostab sama kliendibaas. Samuti oleks ühinenud üksusel võimekust tõsta MIFARE litsentsitasu või litsentsimine täielikult lõpetada, kui praegused kolmandate isikutega sõlmitud litsentsilepingud lõppevad. NXP on MIFARE tehnoloogia omanik ja NXP-l ei ole kohustust seda tehnoloogiat litsentsida õiglastel, (mõistlikel ja mittediskrimineerivatel) tingimustel või seda üldse litsentsida. Ühinenud üksuse võimekusest annavad tunnistust turu-uuringu tulemused ja seda on kajastatud ka osaliste sisedokumentides.

Stiimul

| 59. | Ühinenud üksuse stiimulit selliselt käituda toetab asjaolu, et segapakettmüük oleks tõenäoliselt kasumlik strateegia isegi lühikeses perspektiivis. |
| --- | --- |

59.

Ühinenud üksuse stiimulit selliselt käituda toetab asjaolu, et segapakettmüük oleks tõenäoliselt kasumlik strateegia isegi lühikeses perspektiivis.

| 60. | Turu-uuringule vastanud kinnitavad, et ühinenud üksusel on stiimul hakata tegelema segapakettmüügiga, vähendada MIFARE litsentsimist ja järgmises etapis pakkuda paketti, mis koosneb integreeritud põhiriba/SE-kiibistiku lahendusest. Ühinenud üksuse stiimulit sellist strateegiat kasutada on kajastatud ka osaliste sisedokumentides. |
| --- | --- |

60.

Turu-uuringule vastanud kinnitavad, et ühinenud üksusel on stiimul hakata tegelema segapakettmüügiga, vähendada MIFARE litsentsimist ja järgmises etapis pakkuda paketti, mis koosneb integreeritud põhiriba/SE-kiibistiku lahendusest. Ühinenud üksuse stiimulit sellist strateegiat kasutada on kajastatud ka osaliste sisedokumentides.

Tõenäoline mõju

| 61. | Segapakettmüügistrateegia Qualcommi LTE põhiriba kiibistike ja NXP NFC- ja SE-toodete puhul (sh segapakettmüük turvaelemendi integreerimisega põhiribakiibistikku) üksinda ei too tõenäoliselt kaasa asjaomase standardi turu sulgemist põhiribakiibistike, NFC- ja SE-kiipide pakkujatele. Nende toodete alternatiivsed võimalused jäävad algseadmete valmistajatele kättesaadavaks ja konkurendid suudaksid ühinenud üksuse pakettide strateegiale reageerida. |
| --- | --- |

61.

Segapakettmüügistrateegia Qualcommi LTE põhiriba kiibistike ja NXP NFC- ja SE-toodete puhul (sh segapakettmüük turvaelemendi integreerimisega põhiribakiibistikku) üksinda ei too tõenäoliselt kaasa asjaomase standardi turu sulgemist põhiribakiibistike, NFC- ja SE-kiipide pakkujatele. Nende toodete alternatiivsed võimalused jäävad algseadmete valmistajatele kättesaadavaks ja konkurendid suudaksid ühinenud üksuse pakettide strateegiale reageerida.

| 62. | Kuid MIFARE litsentsitasu tõstmine lähiväljaside ja turvaelemendi tarnijatega konkureerimiseks või MIFARE litsentsimise täielik lõpetamine muudaks turul konkureerimise tingimusi. Nii käitudes suurendaks ühinenud üksus tõenäoliselt i) otseselt lähiväljaside/turvaelementide segmendi konkurentide kulusid, sest neile oluline sisend, nimelt MIFARE litsents, muutuks kallimaks; ja ii) kaudselt põhiribakiibistike tarnijatest konkurentide kulusid, sest põhiribakiibistikke täiendavad tooted, st eraldi NFC-/SE-kiibid, muutuksid kallimaks. |
| --- | --- |

62.

Kuid MIFARE litsentsitasu tõstmine lähiväljaside ja turvaelemendi tarnijatega konkureerimiseks või MIFARE litsentsimise täielik lõpetamine muudaks turul konkureerimise tingimusi. Nii käitudes suurendaks ühinenud üksus tõenäoliselt i) otseselt lähiväljaside/turvaelementide segmendi konkurentide kulusid, sest neile oluline sisend, nimelt MIFARE litsents, muutuks kallimaks; ja ii) kaudselt põhiribakiibistike tarnijatest konkurentide kulusid, sest põhiribakiibistikke täiendavad tooted, st eraldi NFC-/SE-kiibid, muutuksid kallimaks.

| 63. | Ühinenud üksuse konkurendid ei suudaks sellele reageerida MIFARE-võimekusega turvaelemendist koosnevat paketti pakkudes või suudaksid seda pakkuda üksnes hinnaga, mis ei ole ühinenud üksuse hinnaga võrreldes meelitav. |
| --- | --- |

63.

Ühinenud üksuse konkurendid ei suudaks sellele reageerida MIFARE-võimekusega turvaelemendist koosnevat paketti pakkudes või suudaksid seda pakkuda üksnes hinnaga, mis ei ole ühinenud üksuse hinnaga võrreldes meelitav.

| 64. | Selle tulemusel väheneb konkurentide kasumlikkus ja neil võib olla seetõttu raskem investeerida selliste toodete edasiarendusse. Nende turgude teadus- ja arendustegevuse intensiivsust arvesse võttes võib väiksem stiimul investeerida teadus- ja arendustegevusse nõrgendada konkurentsi piiravat mõju, mida avaldaksid ühineva osalise konkurendid. |
| --- | --- |

64.

Selle tulemusel väheneb konkurentide kasumlikkus ja neil võib olla seetõttu raskem investeerida selliste toodete edasiarendusse. Nende turgude teadus- ja arendustegevuse intensiivsust arvesse võttes võib väiksem stiimul investeerida teadus- ja arendustegevusse nõrgendada konkurentsi piiravat mõju, mida avaldaksid ühineva osalise konkurendid.

| 65. | Ühinenud üksuse MIFARE litsentsitasu tõstmise või MIFARE konkurentidele litsentsimise täieliku lõpetamise strateegia, mida täiendaks ühilduvuse vähenemise mõju, mõjuks põhiribakiibistikke ning NFC- ja SE-kiipe tarnivatele konkurentidele piiravalt ning neil ei oleks aega töötada välja vastustrateegiat ja üle saada takistusest, mis on seotud MIFARE litsentsimise piiramisega. |
| --- | --- |

65.

Ühinenud üksuse MIFARE litsentsitasu tõstmise või MIFARE konkurentidele litsentsimise täieliku lõpetamise strateegia, mida täiendaks ühilduvuse vähenemise mõju, mõjuks põhiribakiibistikke ning NFC- ja SE-kiipe tarnivatele konkurentidele piiravalt ning neil ei oleks aega töötada välja vastustrateegiat ja üle saada takistusest, mis on seotud MIFARE litsentsimise piiramisega.

ii.   Puhas pakettmüük ja seosmüük

| 66. | Komisjon on seisukohal, et pärast tehingut on ühinenud üksusel võimekust hakata LTE põhiriba kiibistikke ja NFC-/SE-kiipe müüma äriliselt või tehniliselt seotud pakettidena või teostada puhast pakettmüüki ning enam mitte teha neid komponente eraldi kättesaadavaks. |
| --- | --- |

66.

Komisjon on seisukohal, et pärast tehingut on ühinenud üksusel võimekust hakata LTE põhiriba kiibistikke ja NFC-/SE-kiipe müüma äriliselt või tehniliselt seotud pakettidena või teostada puhast pakettmüüki ning enam mitte teha neid komponente eraldi kättesaadavaks.

| 67. | Hoolimata sellest võimekusest (pidades silmas nt üksuse turujõudu, täiendavate toodete olulisust, üldist kliendibaasi) sellist käitumist ellu viia, ei oleks ühinenud üksusel stiimulit seda teha. Seda kinnitavad osaliste sisedokumendid. |
| --- | --- |

67.

Hoolimata sellest võimekusest (pidades silmas nt üksuse turujõudu, täiendavate toodete olulisust, üldist kliendibaasi) sellist käitumist ellu viia, ei oleks ühinenud üksusel stiimulit seda teha. Seda kinnitavad osaliste sisedokumendid.

| 68. | Kuid isegi juhul, kui ühinenud üksus hakkaks nii tegutsema, ei oleks eriti tõenäoline asjaomase standardi turu sulgemine. Algseadmete valmistajad hangivad komponente mitmest allikast ja reageeriksid strateegiliselt, et kõik võimalused jääksid avatuks. Algseadmete valmistajatel oleks endiselt huvi eraldi komponentide kättesaadavuse vastu, mitte aga soovi osta ühinenud üksuse puhta või tehnilise pakettmüügi tooteid. Algseadmete valmistajad saaksid toetuda sisemisele tootmisvõimsusele ja eraldiseisvatel konkurentidel oleks vahendeid tootmiseks kombineeritud meetodil. |
| --- | --- |

68.

Kuid isegi juhul, kui ühinenud üksus hakkaks nii tegutsema, ei oleks eriti tõenäoline asjaomase standardi turu sulgemine. Algseadmete valmistajad hangivad komponente mitmest allikast ja reageeriksid strateegiliselt, et kõik võimalused jääksid avatuks. Algseadmete valmistajatel oleks endiselt huvi eraldi komponentide kättesaadavuse vastu, mitte aga soovi osta ühinenud üksuse puhta või tehnilise pakettmüügi tooteid. Algseadmete valmistajad saaksid toetuda sisemisele tootmisvõimsusele ja eraldiseisvatel konkurentidel oleks vahendeid tootmiseks kombineeritud meetodil.

iii.   Ühilduvuse vähenemine

| 69. | Komisjon on seisukohal, et ühinenud üksusel oleks võimekus ja stiimul vähendada Qualcommi LTE põhiriba kiibistike ja NXP NFC- ja SE-kiipide ühilduvust konkurentidest tarnijate eraldi komponentidega. Strateegia mõju seisneks selles, et kliendid eelistaksid ühinenud üksuse tooteid konkureerivate tarnijate toodetele. See strateegia suurendaks veelgi mõju, mida avaldab ühinenud üksuse strateegia tõsta MIFARE litsentsitasu või litsentsimine lõpetada ning samal ajal teostada segapakettmüüki. |
| --- | --- |

69.

Komisjon on seisukohal, et ühinenud üksusel oleks võimekus ja stiimul vähendada Qualcommi LTE põhiriba kiibistike ja NXP NFC- ja SE-kiipide ühilduvust konkurentidest tarnijate eraldi komponentidega. Strateegia mõju seisneks selles, et kliendid eelistaksid ühinenud üksuse tooteid konkureerivate tarnijate toodetele. See strateegia suurendaks veelgi mõju, mida avaldab ühinenud üksuse strateegia tõsta MIFARE litsentsitasu või litsentsimine lõpetada ning samal ajal teostada segapakettmüüki.

Võimekus

| 70. | Ühinenud üksusel on võimekust liidesed tahtlikult ümber ehitada nii, et vähendada kolmandate isikute toodete toimivust ning samuti mitte anda vajalikku teavet ja tuge eeskätt ühilduvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

70.

Ühinenud üksusel on võimekust liidesed tahtlikult ümber ehitada nii, et vähendada kolmandate isikute toodete toimivust ning samuti mitte anda vajalikku teavet ja tuge eeskätt ühilduvuse tagamiseks.

Stiimul

| 71. | Juhul kui ühinenud üksus hakkaks vähendama ühilduvust, kahaneks Qualcommi põhiribakiibistikke ostvate klientide soov osta teiste tarnijate NFC-/SE-lahendusi. NFC-/SE-kiipidega seotud põhiribakiibistike olulisuse tõttu on ebatõenäoline, et kliendid ühinenud üksuse toodetest täielikult loobuksid ainult selleks, et saaks neid kombineerida eelistatud kolmandast isikust tootja NFC-/SE-kiipidega. |
| --- | --- |

71.

Juhul kui ühinenud üksus hakkaks vähendama ühilduvust, kahaneks Qualcommi põhiribakiibistikke ostvate klientide soov osta teiste tarnijate NFC-/SE-lahendusi. NFC-/SE-kiipidega seotud põhiribakiibistike olulisuse tõttu on ebatõenäoline, et kliendid ühinenud üksuse toodetest täielikult loobuksid ainult selleks, et saaks neid kombineerida eelistatud kolmandast isikust tootja NFC-/SE-kiipidega.

| 72. | Kuna ühilduvust käsitleva teabe ja toe pakkumine kolmandast isikust tarnijatele on ühinenud üksuse jaoks kulukas, leiab viimane tõenäoliselt, et võrreldes ühinemiseelse olukorraga on vähem kasumlik investeerida sellesse, et toetada kolmandate isikute toodete edukat vastastikust toimimist LTE põhiriba kiibistikega ja NFC-/SE-kiipidega. Enne tehingut ei olnud teate esitajal ettevõttesisest NFC-/SE-kiipide tootmist ja seetõttu oli tal palju suurem stiimul tagada ühilduvus kolmandate isikute NFC-/SE-kiipidega. |
| --- | --- |

72.

Kuna ühilduvust käsitleva teabe ja toe pakkumine kolmandast isikust tarnijatele on ühinenud üksuse jaoks kulukas, leiab viimane tõenäoliselt, et võrreldes ühinemiseelse olukorraga on vähem kasumlik investeerida sellesse, et toetada kolmandate isikute toodete edukat vastastikust toimimist LTE põhiriba kiibistikega ja NFC-/SE-kiipidega. Enne tehingut ei olnud teate esitajal ettevõttesisest NFC-/SE-kiipide tootmist ja seetõttu oli tal palju suurem stiimul tagada ühilduvus kolmandate isikute NFC-/SE-kiipidega.

| 73. | Turu-uuringule vastanud kinnitavad samuti, et ühinenud üksusel oleks selline stiimul. |
| --- | --- |

73.

Turu-uuringule vastanud kinnitavad samuti, et ühinenud üksusel oleks selline stiimul.

Tõenäoline mõju

| 74. | Ühinenud üksuse ühilduvuse vähendamise strateegia suurendaks veelgi turu sulgemise mõju, mida koos segapakettmüügiga avaldab MIFARE litsentsitasude tõstmine (või MIFARE litsentsimisest keeldumine). |
| --- | --- |

74.

Ühinenud üksuse ühilduvuse vähendamise strateegia suurendaks veelgi turu sulgemise mõju, mida koos segapakettmüügiga avaldab MIFARE litsentsitasude tõstmine (või MIFARE litsentsimisest keeldumine).

| 75. | Kolmandatest isikutest tarnijad ega mobiilside algseadmete valmistajad ei suuda tõkestada ühinenud üksuse strateegiat ühilduvuse vähendamiseks. See vähendaks väärtust, mida mobiilside algseadmete valmistajad saavad tootmisest kombineeritud meetodil ning sellest tulenevalt väheneks nõudlus asjaomaste toodete järele. Samuti arvasid turu-uuringule vastanud, et see avaldaks halba mõju konkureerivate komponentide tootjate konkurentsivõimele ja võib nad isegi turult välja tõrjuda. |
| --- | --- |

75.

Kolmandatest isikutest tarnijad ega mobiilside algseadmete valmistajad ei suuda tõkestada ühinenud üksuse strateegiat ühilduvuse vähendamiseks. See vähendaks väärtust, mida mobiilside algseadmete valmistajad saavad tootmisest kombineeritud meetodil ning sellest tulenevalt väheneks nõudlus asjaomaste toodete järele. Samuti arvasid turu-uuringule vastanud, et see avaldaks halba mõju konkureerivate komponentide tootjate konkurentsivõimele ja võib nad isegi turult välja tõrjuda.

c.   Konglomeraadi mõju seoses lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandi litsentsimisega

| 76. | Osalistel on eelkõige lähiväljasidetehnoloogia alal olulisel määral intellektuaalomandiõigusi. Võttes arvesse kõnealuse tehnoloogia täiendavat laadi, võib konglomeraadi mõju tekkida viisist, kuidas intellektuaalomandi litsentside asjus võimalike litsentsisaajatega läbi räägitakse. Selle kohta järeldab komisjon, et tehing võimaldab ühinenud üksusel tõsta patendi litsentside eest võetavaid litsentsitasusid võrreldes sellega, mida osalised oleksid ilma ühinemiseta eraldi saanud. |
| --- | --- |

76.

Osalistel on eelkõige lähiväljasidetehnoloogia alal olulisel määral intellektuaalomandiõigusi. Võttes arvesse kõnealuse tehnoloogia täiendavat laadi, võib konglomeraadi mõju tekkida viisist, kuidas intellektuaalomandi litsentside asjus võimalike litsentsisaajatega läbi räägitakse. Selle kohta järeldab komisjon, et tehing võimaldab ühinenud üksusel tõsta patendi litsentside eest võetavaid litsentsitasusid võrreldes sellega, mida osalised oleksid ilma ühinemiseta eraldi saanud.

i.   Ühinemiseelne litsentsimine

| 77. | Osalised on varem litsentsimise suhtes käitunud erinevalt, eelkõige on erinev olnud väärtusahela tase, mille alusel patentidele litsentse antakse, ja selliste intellektuaalomandiõiguste ulatus, mis klientidele tarnitavate komponentide müügi puhul lisanduvad. |
| --- | --- |

77.

Osalised on varem litsentsimise suhtes käitunud erinevalt, eelkõige on erinev olnud väärtusahela tase, mille alusel patentidele litsentse antakse, ja selliste intellektuaalomandiõiguste ulatus, mis klientidele tarnitavate komponentide müügi puhul lisanduvad.

| 78. | NXP müüb kiipe mobiilside algseadmete valmistajatest klientidele õiguste ammendumise tingimustel, mis tähendab, et kui kiibid on müüdud, siis ei saa enam olla kiipide patentide intellektuaalomandiõigustega seotud nõudeid klientide vastu. NXP litsentsib ka oma lähiväljasidepatente teatavatele konkurentidele, kes on komponentide valmistajad ja kliendid (sh mobiilside algseadmete valmistajad). |
| --- | --- |

78.

NXP müüb kiipe mobiilside algseadmete valmistajatest klientidele õiguste ammendumise tingimustel, mis tähendab, et kui kiibid on müüdud, siis ei saa enam olla kiipide patentide intellektuaalomandiõigustega seotud nõudeid klientide vastu. NXP litsentsib ka oma lähiväljasidepatente teatavatele konkurentidele, kes on komponentide valmistajad ja kliendid (sh mobiilside algseadmete valmistajad).

| 79. | Qualcomm ei müü põhiribakiibistikke algseadmete valmistajatele õiguste ammendumise tingimusel. Selle asemel nõuab Qualcomm algseadmete valmistajatelt, kes soovivad tema põhiribakiibistikke osta, et nad omandaksid litsentsi Qualcommi mobiilsidetehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisele patendile. Sellist praktikat on Ameerika Ühendriikides Qualcommi vastu käimasolevas kohtuasjas nimetatud ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-poliitikaks. |
| --- | --- |

79.

Qualcomm ei müü põhiribakiibistikke algseadmete valmistajatele õiguste ammendumise tingimusel. Selle asemel nõuab Qualcomm algseadmete valmistajatelt, kes soovivad tema põhiribakiibistikke osta, et nad omandaksid litsentsi Qualcommi mobiilsidetehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisele patendile. Sellist praktikat on Ameerika Ühendriikides Qualcommi vastu käimasolevas kohtuasjas nimetatud ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-poliitikaks.

| 80. | Qualcomm annab litsentse üksnes klientidele (algseadmete valmistajatele), kes toodavad mobiilseadmeid ja ostavad põhiribakiibistikke kas Qualcommilt või Qualcommi konkurentidelt (praktikas nimetatakse seda „litsentsimiseks seadme tasandil“). |
| --- | --- |

80.

Qualcomm annab litsentse üksnes klientidele (algseadmete valmistajatele), kes toodavad mobiilseadmeid ja ostavad põhiribakiibistikke kas Qualcommilt või Qualcommi konkurentidelt (praktikas nimetatakse seda „litsentsimiseks seadme tasandil“).

| 81. | Qualcomm litsentsib oma intellektuaalomandit pigem portfellipõhiselt kui patendihaaval. Alates 1990 ndate algusest on Qualcommi tavapärane litsentsitasu määr jäänud stabiilseks. Litsentsisaajad peavad litsentsitasu maksma sõltumata sellest, kas nende seadmete tootmiseks kasutatakse Qualcommi või mõne muu tarnija põhiribakiibistikku. |
| --- | --- |

81.

Qualcomm litsentsib oma intellektuaalomandit pigem portfellipõhiselt kui patendihaaval. Alates 1990 ndate algusest on Qualcommi tavapärane litsentsitasu määr jäänud stabiilseks. Litsentsisaajad peavad litsentsitasu maksma sõltumata sellest, kas nende seadmete tootmiseks kasutatakse Qualcommi või mõne muu tarnija põhiribakiibistikku.

ii.   Konglomeraadi mõju seoses lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandi litsentsimisega

| 82. | NXP lähiväljaside intellektuaalomandi integreerimine Qualcommi portfelli võimaldab ühinenud üksusel kombineerida mõlema osalise lähiväljasidepatendid ühte ja tugevamasse lähiväljasideportfelli. Ühinenud üksusel on seega kogu maailma suurim lähiväljasidepatentide portfell ja nad omandavad seega litsentsimiseks patentide „kriitilise massi“. See suurendab ebaproportsionaalselt palju ühinenud üksuse läbirääkimisjõudu ja võimaldab tal lähiväljasidepatentide eest võtta oluliselt suuremat litsentsitasu, kui osalised praegu koos samade patentide eest saaksid võtta. Qualcommi märkimisväärsed võimalused kohtuvaidlustes osalemisel suurendavad tehingu litsentsitasusid tõstvat mõju. |
| --- | --- |

82.

NXP lähiväljaside intellektuaalomandi integreerimine Qualcommi portfelli võimaldab ühinenud üksusel kombineerida mõlema osalise lähiväljasidepatendid ühte ja tugevamasse lähiväljasideportfelli. Ühinenud üksusel on seega kogu maailma suurim lähiväljasidepatentide portfell ja nad omandavad seega litsentsimiseks patentide „kriitilise massi“. See suurendab ebaproportsionaalselt palju ühinenud üksuse läbirääkimisjõudu ja võimaldab tal lähiväljasidepatentide eest võtta oluliselt suuremat litsentsitasu, kui osalised praegu koos samade patentide eest saaksid võtta. Qualcommi märkimisväärsed võimalused kohtuvaidlustes osalemisel suurendavad tehingu litsentsitasusid tõstvat mõju.

| 83. | Ühinenud üksuse läbirääkimispositsiooni ebaproportsionaalne paranemine muutub litsentsisaajatele kahjulikuks, sõltumata sellest, kas ühinenud üksuse lähiväljasidepatentide portfelli litsentsitakse eraldi või omandatud lähiväljasidepatendid lisatakse Qualcommi laiema patentide portfelli litsentside hulka. |
| --- | --- |

83.

Ühinenud üksuse läbirääkimispositsiooni ebaproportsionaalne paranemine muutub litsentsisaajatele kahjulikuks, sõltumata sellest, kas ühinenud üksuse lähiväljasidepatentide portfelli litsentsitakse eraldi või omandatud lähiväljasidepatendid lisatakse Qualcommi laiema patentide portfelli litsentside hulka.

iii.   Ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-poliitika

| 84. | Mõne mobiilside algseadmete valmistaja arvates võib ühinenud üksus laiendada Qualcommi ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-poliitikat, seades NXP NFC- või SE-toodete müügi tingimuseks, et klient on omandanud Qualcommi mis tahes intellektuaalomandi litsentsi ja/või seada NXP NFC- või SE-toodete müügi tingimuseks, et klient on omandanud NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsentsi. Peale selle võib põhimõtteliselt Qualcommi mis tahes toote müügi puhul olla kliendile seatud tingimus, et tal peab olema NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsents. |
| --- | --- |

84.

Mõne mobiilside algseadmete valmistaja arvates võib ühinenud üksus laiendada Qualcommi ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-poliitikat, seades NXP NFC- või SE-toodete müügi tingimuseks, et klient on omandanud Qualcommi mis tahes intellektuaalomandi litsentsi ja/või seada NXP NFC- või SE-toodete müügi tingimuseks, et klient on omandanud NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsentsi. Peale selle võib põhimõtteliselt Qualcommi mis tahes toote müügi puhul olla kliendile seatud tingimus, et tal peab olema NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsents.

| 85. | Komisjon on seisukohal, et ei ole vaja teha järeldusi, kas ühinenud üksusel oleks võimekus või stiimul rakendada ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-strateegiat NXP lähiväljaside intellektuaalomandi (sh lähiväljaside standardi rakendamiseks olulised patendid) suhtes. Arvestades kohustusi, mille kohta Qualcomm on komisjonile ettepaneku teinud, ei oleks ühinenud üksusel võimekust sundida kolmandaid isikuid koormavatel tingimustel omandama NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsentse. |
| --- | --- |

85.

Komisjon on seisukohal, et ei ole vaja teha järeldusi, kas ühinenud üksusel oleks võimekus või stiimul rakendada ilma-litsentsita-kiipe-ei-saa-strateegiat NXP lähiväljaside intellektuaalomandi (sh lähiväljaside standardi rakendamiseks olulised patendid) suhtes. Arvestades kohustusi, mille kohta Qualcomm on komisjonile ettepaneku teinud, ei oleks ühinenud üksusel võimekust sundida kolmandaid isikuid koormavatel tingimustel omandama NXP lähiväljaside intellektuaalomandi litsentse.

| 86. | Lisaks on Qualcomm, nagu eespool märgitud, mitu korda teatanud komisjonile, et pärast ühinemist jätkab ta: 1) NFC-kiipide müüki õiguste ammendumise tingimustel ja 2) kohustuste täitmist lähiväljaside standardi rakendamiseks oluliste patentide litsentsimisel õiglastel, (mõistlikel ja mittediskrimineerivatel) tingimustel kõikidele rakendajatele, sh NFC-kiipide tootjatele. |
| --- | --- |

86.

Lisaks on Qualcomm, nagu eespool märgitud, mitu korda teatanud komisjonile, et pärast ühinemist jätkab ta: 1) NFC-kiipide müüki õiguste ammendumise tingimustel ja 2) kohustuste täitmist lähiväljaside standardi rakendamiseks oluliste patentide litsentsimisel õiglastel, (mõistlikel ja mittediskrimineerivatel) tingimustel kõikidele rakendajatele, sh NFC-kiipide tootjatele.

| 87. | Mis puutub ühinenud üksuse võimekusse ja stiimulisse seada NXP toote mobiilside algseadmete valmistajatele müügi tingimuseks Qualcommi mis tahes intellektuaalomandi litsentsi saamine, siis on komisjon seisukohal, et kuigi Qualcommil oleks selline võimekus, ei oleks tal tõenäoliselt stiimulit seda teha. Isegi kui ta seda teeks, oleks selle tõenäoline mõju konkurentsile arvatavasti piiratud. |
| --- | --- |

87.

Mis puutub ühinenud üksuse võimekusse ja stiimulisse seada NXP toote mobiilside algseadmete valmistajatele müügi tingimuseks Qualcommi mis tahes intellektuaalomandi litsentsi saamine, siis on komisjon seisukohal, et kuigi Qualcommil oleks selline võimekus, ei oleks tal tõenäoliselt stiimulit seda teha. Isegi kui ta seda teeks, oleks selle tõenäoline mõju konkurentsile arvatavasti piiratud.

d.   Järeldus

| 88. | Komisjon teeb seetõttu järelduse, et teatatud koondumine tekitab olulise takistuse tõhusale konkurentsile seoses LTE põhiriba kiibistike, NFC- ja SE-kiipide turgudega ning lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandiga. |
| --- | --- |

88.

Komisjon teeb seetõttu järelduse, et teatatud koondumine tekitab olulise takistuse tõhusale konkurentsile seoses LTE põhiriba kiibistike, NFC- ja SE-kiipide turgudega ning lähiväljasidetehnoloogia intellektuaalomandiga.

VII.   TEATE ESITAJA ESITATUD KOHUSTUSED

| 89. | Komisjoni poolt süvauurimisel tuvastatud konkurentsiprobleemidega tegelemiseks esitas teate esitaja 5. oktoobril 2017 kohustused, mille kohta komisjon tegi turutesti. Pärast turutesti esitas teate esitaja komisjoni antud tagasiside põhjal 10. novembril 2017 läbivaadatud kohustused, mida on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

89.

Komisjoni poolt süvauurimisel tuvastatud konkurentsiprobleemidega tegelemiseks esitas teate esitaja 5. oktoobril 2017 kohustused, mille kohta komisjon tegi turutesti. Pärast turutesti esitas teate esitaja komisjoni antud tagasiside põhjal 10. novembril 2017 läbivaadatud kohustused, mida on kirjeldatud allpool.

| 90. | Kohustustel on neli elementi. Esimese kahe elemendi eesmärk on käsitleda konkurentsiprobleeme, mida tehing tekitaks seoses NXP lähiväljasidepatentide litsentsimisega. Kolmas element käsitleb ühilduvusprobleeme seoses LTE põhiriba kiibistike, NFC-kiipide ja SE-kiipidega. Neljanda elemendi eesmärk on tegeleda probleemidega seoses MIFARE litsentsimisest keeldumisega või MIFARE litsentsimisel kõrgemate litsentsitasudega, mida rakendatakse lisaks LTE põhiriba kiibistike, NFC- ja SE-kiipide ning MIFAREga seotud segapakettmüügile. |
| --- | --- |

90.

Kohustustel on neli elementi. Esimese kahe elemendi eesmärk on käsitleda konkurentsiprobleeme, mida tehing tekitaks seoses NXP lähiväljasidepatentide litsentsimisega. Kolmas element käsitleb ühilduvusprobleeme seoses LTE põhiriba kiibistike, NFC-kiipide ja SE-kiipidega. Neljanda elemendi eesmärk on tegeleda probleemidega seoses MIFARE litsentsimisest keeldumisega või MIFARE litsentsimisel kõrgemate litsentsitasudega, mida rakendatakse lisaks LTE põhiriba kiibistike, NFC- ja SE-kiipide ning MIFAREga seotud segapakettmüügile.

| 91. | Qualcomm võttis kohustuse:






  i) | mitte ära osta NXP lähiväljasidetehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisi patente ja teatavaid muid kui standardi rakendamiseks olulisi patente (eelkõige patendid, mis ei käsitle NXP NFC-kiipe ega sisaldu seetõttu neis komponentides, nn süsteemi tasandi patendid). Qualcomm kohustus hankima NXP-lt nõusoleku, et kolme aasta jooksul antakse eraldiseisev ülemaailmne litsents ilma litsentsitasuta mis tahes kolmandale isikule ja kolmandast isikust kliendi kliendile. Qualcomm kohustus hankima NXP-lt nõusoleku, et see ei müü neid eraldatud patente, välja arvatud juhul, kui ostja on sõltumatu ega ole Qualcommiga seotud ning on nõustunud sõlmima litsentsi tingimuste täitmiseks lepingu, mille komisjon läbi vaatab ja heaks kiidab (patentide eraldamisega seotud heastamismeede); |
| --- | --- | --- |

91.

Qualcomm võttis kohustuse:

i)

mitte ära osta NXP lähiväljasidetehnoloogiaga seotud standardi rakendamiseks olulisi patente ja teatavaid muid kui standardi rakendamiseks olulisi patente (eelkõige patendid, mis ei käsitle NXP NFC-kiipe ega sisaldu seetõttu neis komponentides, nn süsteemi tasandi patendid). Qualcomm kohustus hankima NXP-lt nõusoleku, et kolme aasta jooksul antakse eraldiseisev ülemaailmne litsents ilma litsentsitasuta mis tahes kolmandale isikule ja kolmandast isikust kliendi kliendile. Qualcomm kohustus hankima NXP-lt nõusoleku, et see ei müü neid eraldatud patente, välja arvatud juhul, kui ostja on sõltumatu ega ole Qualcommiga seotud ning on nõustunud sõlmima litsentsi tingimuste täitmiseks lepingu, mille komisjon läbi vaatab ja heaks kiidab (patentide eraldamisega seotud heastamismeede);

| ii) | mitte esitada nõuet (nt alustada kohtuvaidlust või täitemenetlust või ähvardada kohtumenetluse või täitemenetluse alustamisega) NXP ülejäänud lähiväljasidepatentidega seoses, mille Qualcomm omandab (nt nn kiibi tasandi patendid, mis hõlmavad täielikult NFC-kiibi ehitusse kuuluvaid leiutisi, ja lähiväljaside turvalisuse patendid, mis hõlmavad turvalisusega seotud leiutisi), välja arvatud kaitse eesmärgil. Qualcomm kohustus ka litsentsima neid patente ilma litsentsitasuta (nõude mitte-esitamisega seotud heastamismeede); |
| --- | --- |

ii)

mitte esitada nõuet (nt alustada kohtuvaidlust või täitemenetlust või ähvardada kohtumenetluse või täitemenetluse alustamisega) NXP ülejäänud lähiväljasidepatentidega seoses, mille Qualcomm omandab (nt nn kiibi tasandi patendid, mis hõlmavad täielikult NFC-kiibi ehitusse kuuluvaid leiutisi, ja lähiväljaside turvalisuse patendid, mis hõlmavad turvalisusega seotud leiutisi), välja arvatud kaitse eesmärgil. Qualcomm kohustus ka litsentsima neid patente ilma litsentsitasuta (nõude mitte-esitamisega seotud heastamismeede);

| iii) | tagada samal tasemel ühildumine ühinenud üksuse põhiriba, NFC- ja SE-toodete ja konkurentide toodete vahel kaheksa aasta jooksul (ühilduvusega seotud heastamismeede); ning |
| --- | --- |

iii)

tagada samal tasemel ühildumine ühinenud üksuse põhiriba, NFC- ja SE-toodete ja konkurentide toodete vahel kaheksa aasta jooksul (ühilduvusega seotud heastamismeede); ning

| iv) | litsentsida kaheksa aasta jooksul NXP MIFARE tehnoloogiat algseadmete valmistajatele ning põhiriba ja lähiväljaside/turvaelementide valdkonna konkurentidele äritingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui need, mida NXP pakub oma praegustes MIFARE litsentsides. Qualcomm kohustus avaldama iga asjaomase NXP MIFARE litsentsi peamised äritingimused, mis on olemas komisjoni otsuse kuupäeval (MIFARE litsentsidega seotud heastamismeede). |
| --- | --- |

iv)

litsentsida kaheksa aasta jooksul NXP MIFARE tehnoloogiat algseadmete valmistajatele ning põhiriba ja lähiväljaside/turvaelementide valdkonna konkurentidele äritingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui need, mida NXP pakub oma praegustes MIFARE litsentsides. Qualcomm kohustus avaldama iga asjaomase NXP MIFARE litsentsi peamised äritingimused, mis on olemas komisjoni otsuse kuupäeval (MIFARE litsentsidega seotud heastamismeede).

Hinnang esitatud kohustustele

| 92. | Komisjon leiab, et:






  i) | eraldamisega seotud heastamismeetme eesmärk on neutraliseerida teate esitaja võimekus avaldada mõjuvõimu NXP lähiväljasidepatentide litsentsimise läbirääkimistel, et saada ebaproportsionaalselt soodsaid litsentsimistingimusi. Mitme lähiväljasidepatendi eraldamine Qualcommi omandusest on asjakohane heastamismeede ja hoiab ka ära eraldatud patentide müügi või ülekandmise Qualcommiga seotud üksusele ning samuti vastavate patentide litsentsitasude suurenemise pärast sellist müüki; |
| --- | --- | --- |

92.

Komisjon leiab, et:

i)

eraldamisega seotud heastamismeetme eesmärk on neutraliseerida teate esitaja võimekus avaldada mõjuvõimu NXP lähiväljasidepatentide litsentsimise läbirääkimistel, et saada ebaproportsionaalselt soodsaid litsentsimistingimusi. Mitme lähiväljasidepatendi eraldamine Qualcommi omandusest on asjakohane heastamismeede ja hoiab ka ära eraldatud patentide müügi või ülekandmise Qualcommiga seotud üksusele ning samuti vastavate patentide litsentsitasude suurenemise pärast sellist müüki;

| ii) | kohustudes mitte esitama nõuet lähiväljasidepatentide kohta, mille ta NXP-lt omandab, loobub Qualcomm tõhusalt võimalusest neid kasutada selleks, et litsentsisaajatelt mis tahes litsentsitasusid saada, ning see on komisjoni murega proportsionaalses vastavuses olev heastamismeede. Ühinenud üksuse konkurendid, algseadmete valmistajad ja algseadmete valmistajate kliendid saavad oma toodetes kasutada NXP NFC-kiipe ja turvalisuse taseme patente, ilma et oleks tarvis hankida Qualcommilt litsentse või maksta sellel eesmärgil hüvitist. Kui aga kolmandad isikud soovivad asjaomaste patentide litsentse saada, kohustub teate esitaja sellise litsentsi andma ilma litsentsitasuta ja muid tingimusi seadmata; |
| --- | --- |

ii)

kohustudes mitte esitama nõuet lähiväljasidepatentide kohta, mille ta NXP-lt omandab, loobub Qualcomm tõhusalt võimalusest neid kasutada selleks, et litsentsisaajatelt mis tahes litsentsitasusid saada, ning see on komisjoni murega proportsionaalses vastavuses olev heastamismeede. Ühinenud üksuse konkurendid, algseadmete valmistajad ja algseadmete valmistajate kliendid saavad oma toodetes kasutada NXP NFC-kiipe ja turvalisuse taseme patente, ilma et oleks tarvis hankida Qualcommilt litsentse või maksta sellel eesmärgil hüvitist. Kui aga kolmandad isikud soovivad asjaomaste patentide litsentse saada, kohustub teate esitaja sellise litsentsi andma ilma litsentsitasuta ja muid tingimusi seadmata;

| iii) | ühilduvusega seotud heastamismeede on suunatud selle probleemi lahendamisele, et ühinenud üksus võiks vähendada kolmandate isikute toodete ühilduvust ühinenud üksuse LTE põhiriba kiibistike ning NFC- ja SE-kiipidega. See võimaldab kolmandatest isikutest tarnijatel pakkuda eraldi tooteid, mis ühilduvad ühinenud üksuse toodetega, ning seega on algseadmete valmistajatel võimalik kaaluda elujõulisi ja funktsionaalseid alternatiive ühinenud üksuse toodetele; |
| --- | --- |

iii)

ühilduvusega seotud heastamismeede on suunatud selle probleemi lahendamisele, et ühinenud üksus võiks vähendada kolmandate isikute toodete ühilduvust ühinenud üksuse LTE põhiriba kiibistike ning NFC- ja SE-kiipidega. See võimaldab kolmandatest isikutest tarnijatel pakkuda eraldi tooteid, mis ühilduvad ühinenud üksuse toodetega, ning seega on algseadmete valmistajatel võimalik kaaluda elujõulisi ja funktsionaalseid alternatiive ühinenud üksuse toodetele;

| iv) | MIFARE litsentsidega seotud heastamismeede aitab lahendada probleemi, et ühinenud üksus võiks tõsta MIFARE litsentsimise tasusid või täielikult lõpetada MIFARE litsentsimise. Seetõttu saavad huvitatud kolmandatest isikutest konkurendid taotleda ühinenud üksuselt MIFARE litsentsi ja see omandada ning see võimaldab neil pakkuda MIFARE nõuetele vastavaid SE-kiipe ning konkureerida ühinenud üksusega samalaadseid tooteid pakkudes. |
| --- | --- |

iv)

MIFARE litsentsidega seotud heastamismeede aitab lahendada probleemi, et ühinenud üksus võiks tõsta MIFARE litsentsimise tasusid või täielikult lõpetada MIFARE litsentsimise. Seetõttu saavad huvitatud kolmandatest isikutest konkurendid taotleda ühinenud üksuselt MIFARE litsentsi ja see omandada ning see võimaldab neil pakkuda MIFARE nõuetele vastavaid SE-kiipe ning konkureerida ühinenud üksusega samalaadseid tooteid pakkudes.

| 93. | Komisjon on seisukohal, et teate esitaja võetud kohustused suudavad täielikult lahendada tehingu tõttu tekkinud konkurentsiprobleemid seoses MIFAREga, ühilduvuse vähenemisega ja lähiväljasidetehnoloogiaga seotud intellektuaalomandi õiguste litsentsimisega. |
| --- | --- |

93.

Komisjon on seisukohal, et teate esitaja võetud kohustused suudavad täielikult lahendada tehingu tõttu tekkinud konkurentsiprobleemid seoses MIFAREga, ühilduvuse vähenemisega ja lähiväljasidetehnoloogiaga seotud intellektuaalomandi õiguste litsentsimisega.

| 94. | Seetõttu teeb komisjon teate esitaja võetud kohustuste põhjal järelduse, et teatatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi. |
| --- | --- |

94.

Seetõttu teeb komisjon teate esitaja võetud kohustuste põhjal järelduse, et teatatud koondumine ei takista märkimisväärselt tõhusat konkurentsi.

VIII.   JÄRELDUS

| 95. | Juhul kui teate esitaja võetud kohustused täidetakse, ei takista kavandatud koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas. Seetõttu kuulutab komisjon koondumise kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepinguga. |
| --- | --- |

95.

Juhul kui teate esitaja võetud kohustused täidetakse, ei takista kavandatud koondumine märkimisväärselt tõhusat konkurentsi siseturul ega selle olulises osas. Seetõttu kuulutab komisjon koondumise kokkusobivaks siseturuga ja EMP lepinguga.

---

(1)  15. novembril 2017 esitas teate esitaja lõplike kohustuste juurde kuuluva ajakava nr 3 veidi muudetud versiooni, millega asendati 10. novembril 2017 esitatud kohustuste juurde kuulunud ajakava nr 3. 18. detsembril 2017 esitas teate esitaja kohustuste veidi muudetud versiooni, milles oli muudetud ühe mõiste määratlust, et tagada ühtsus teiste mõistete määratlustega.

(2)  Nõuandekomitees olid kõik esindatud liikmesriigid nõus sellega, et tehing tuleb kuulutada siseturuga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2 ja artikli 8 lõikele 2.

---