# Uradni list C 86/6. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 86 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 616. marec 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 86

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 616. marec 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 6. junij–9. junij 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 225, 13.7.2017 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2016–2017Seje: 6. junij–9. junij 2016
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 225, 13.7.2017 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 225, 13.7.2017 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 7. junij 2016 |
| 2018/C 86/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (2015/2317(INI)) | 2 |
| 2018/C 86/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (2015/2277(INI)) | 10 |
| 2018/C 86/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o oceni mednarodnih računovodskih standardov (MRS) ter dejavnosti Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) in Odbora za zaščito javnega interesa (PIOB) (2016/2006(INI)) | 24 |
| 2018/C 86/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o operacijah v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo (2015/2275(INI)) | 33 |
| 2018/C 86/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano (2015/2065(INI)) | 40 |
| 2018/C 86/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (2015/2225(INI)) | 51 |
| 2018/C 86/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (2015/2227(INI)) | 62 |
| | Sreda, 8. junij 2016 |
| 2018/C 86/08 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI)) | 72 |
| 2018/C 86/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o odzivu na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (2016/2573(RSP)) | 77 |
| 2018/C 86/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o vesoljskih zmogljivostih za evropsko varnost in obrambo (2015/2276(INI)) | 84 |
| 2018/C 86/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razvoju vesoljskega trga (2016/2731(RSP)) | 95 |
| 2018/C 86/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razmerah v Venezueli (2016/2699(RSP)) | 101 |
| 2018/C 86/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o endokrinih motilcih: stanje po sodbi Splošnega sodišča Evropske unije z dne 16. decembra 2015 (2016/2747(RSP)) | 105 |
| 2018/C 86/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (D044931/01 – 2016/2682(RSP)) | 108 |
| 2018/C 86/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP)) | 111 |
| | Četrtek, 9. junij 2016 |
| 2018/C 86/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Kambodži (2016/2753(RSP)) | 114 |
| 2018/C 86/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Tadžikistanu: položaj zapornikov vesti (2016/2754(RSP)) | 118 |
| 2018/C 86/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Vietnamu (2016/2755(RSP)) | 122 |
| 2018/C 86/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (2016/2610(RSP)) | 126 |
| 2018/C 86/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (2015/2887(RSP)) | 140 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 7. junij 2016

2018/C 86/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (2015/2317(INI))

2

2018/C 86/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (2015/2277(INI))

10

2018/C 86/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o oceni mednarodnih računovodskih standardov (MRS) ter dejavnosti Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) in Odbora za zaščito javnega interesa (PIOB) (2016/2006(INI))

24

2018/C 86/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o operacijah v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo (2015/2275(INI))

33

2018/C 86/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano (2015/2065(INI))

40

2018/C 86/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (2015/2225(INI))

51

2018/C 86/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (2015/2227(INI))

62

Sreda, 8. junij 2016

2018/C 86/08

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

72

2018/C 86/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o odzivu na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (2016/2573(RSP))

77

2018/C 86/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o vesoljskih zmogljivostih za evropsko varnost in obrambo (2015/2276(INI))

84

2018/C 86/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razvoju vesoljskega trga (2016/2731(RSP))

95

2018/C 86/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razmerah v Venezueli (2016/2699(RSP))

101

2018/C 86/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o endokrinih motilcih: stanje po sodbi Splošnega sodišča Evropske unije z dne 16. decembra 2015 (2016/2747(RSP))

105

2018/C 86/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

108

2018/C 86/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

Dianthus caryophyllus L.

111

Četrtek, 9. junij 2016

2018/C 86/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Kambodži (2016/2753(RSP))

114

2018/C 86/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Tadžikistanu: položaj zapornikov vesti (2016/2754(RSP))

118

2018/C 86/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Vietnamu (2016/2755(RSP))

122

2018/C 86/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (2016/2610(RSP))

126

2018/C 86/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (2015/2887(RSP))

140

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 7. junij 2016 |
| 2018/C 86/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, z izjemo določb, ki spadajo na področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE)) | 147 |
| 2018/C 86/22 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o zaključku revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidirani Sporazum iz leta 1958) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE)) | 148 |
| 2018/C 86/23 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE)) | 149 |
| 2018/C 86/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE)) | 150 |
| 2018/C 86/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, kar zadeva določbe navedenega protokola o obveznostih v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in opredelitvijo kaznivih dejanj (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE)) | 151 |
| 2018/C 86/26 | P8_TA(2016)0243Trgi finančnih instrumentov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih datumov (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov | 152 |
| 2018/C 86/27 | P8_TA(2016)0244Trgi finančnih instrumentov, zloraba trga in poravnava vrednostnih papirjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah glede nekaterih datumov (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah | 153 |
| 2018/C 86/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Računskega sodišča (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE)) | 154 |
| | Sreda, 8. junij 2016 |
| 2018/C 86/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2016/2726(RSO)) | 155 |
| 2018/C 86/30 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Palau o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE)) | 159 |
| 2018/C 86/31 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE)) | 160 |
| 2018/C 86/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE)) | 161 |
| 2018/C 86/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki deklaracije o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE)) | 162 |
| 2018/C 86/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za novo psihoaktivno snov 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il)pentan-1-on (α-pirolidinovalerofenon, α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS)) | 163 |
| 2018/C 86/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v imenu Unije z izjemo vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE)) | 164 |
| 2018/C 86/36 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v interesu Evropske unije glede vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE)) | 168 |
| 2018/C 86/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE)) | 172 |
| 2018/C 86/38 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE)) | 173 |
| 2018/C 86/39 | P8_TA(2016)0264Makrofinančna pomoč Tuniziji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji | 174 |
| 2018/C 86/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS)) | 176 |
| | Četrtek, 9. junij 2016 |
| 2018/C 86/41 | Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 17. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA)) | 214 |
| 2018/C 86/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov s poenostavitvijo zahtev za predložitev nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD)) | 216 |
| 2018/C 86/43 | P8_TA(2016)0278Prenos pristojnosti na Splošno sodišče za odločanje v zadevah v zvezi z javnimi uslužbenci EU na prvi stopnji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti na Splošno sodišče Evropske unije za odločanje o sporih med Unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti za odločanje o sporih med Evropsko unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji na Splošno sodišče | 217 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 7. junij 2016

2018/C 86/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, z izjemo določb, ki spadajo na področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

147

2018/C 86/22

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o zaključku revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov (Revidirani Sporazum iz leta 1958) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

148

2018/C 86/23

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

149

2018/C 86/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

150

2018/C 86/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, kar zadeva določbe navedenega protokola o obveznostih v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in opredelitvijo kaznivih dejanj (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

151

2018/C 86/26

P8_TA(2016)0243Trgi finančnih instrumentov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih datumov (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov

152

2018/C 86/27

P8_TA(2016)0244Trgi finančnih instrumentov, zloraba trga in poravnava vrednostnih papirjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah glede nekaterih datumov (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah

153

2018/C 86/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Računskega sodišča (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

154

Sreda, 8. junij 2016

2018/C 86/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2016/2726(RSO))

155

2018/C 86/30

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Palau o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

159

2018/C 86/31

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

160

2018/C 86/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

161

2018/C 86/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki deklaracije o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

162

2018/C 86/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za novo psihoaktivno snov 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il)pentan-1-on (α-pirolidinovalerofenon, α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

163

2018/C 86/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v imenu Unije z izjemo vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

164

2018/C 86/36

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v interesu Evropske unije glede vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

168

2018/C 86/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

172

2018/C 86/38

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

173

2018/C 86/39

P8_TA(2016)0264Makrofinančna pomoč Tuniziji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji

174

2018/C 86/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

176

Četrtek, 9. junij 2016

2018/C 86/41

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 17. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

214

2018/C 86/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov s poenostavitvijo zahtev za predložitev nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

216

2018/C 86/43

P8_TA(2016)0278Prenos pristojnosti na Splošno sodišče za odločanje v zadevah v zvezi z javnimi uslužbenci EU na prvi stopnji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti na Splošno sodišče Evropske unije za odločanje o sporih med Unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti za odločanje o sporih med Evropsko unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji na Splošno sodišče

217

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

6.3.2018

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2016–2017

Seje: 6. junij–9. junij 2016

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 225, 13.7.2017.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 7. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/2

---

P8_TA(2016)0246

Poročilo EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o poročilu EU za leto 2015 o usklajenosti politik za razvoj (2015/2317(INI))

(2018/C 086/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki potrjuje, da mora Unija upoštevati cilj razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki potrjuje, da mora Unija upoštevati cilj razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da delovanje Unije na mednarodnem prizorišču vodijo načela, ki so spodbudila njen nastanek, razvoj in širitev in ki jih želi tudi spodbujati v širšem svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa, da delovanje Unije na mednarodnem prizorišču vodijo načela, ki so spodbudila njen nastanek, razvoj in širitev in ki jih želi tudi spodbujati v širšem svetu: demokracija, pravna država, univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanje človekovega dostojanstva, načel enakosti in solidarnosti ter spoštovanje načel Ustanovne listine Združenih narodov in mednarodnega prava,

| — | ob upoštevanju odstavkov 9 in 35 skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru srečanj Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z decembra 2005 z naslovom „Evropsko soglasje o razvoju“ (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstavkov 9 in 35 skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru srečanj Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije z decembra 2005 z naslovom „Evropsko soglasje o razvoju“ (1),

| — | ob upoštevanju zaporednih sklepov Sveta, dveletnih poročil Komisije in resolucij Evropskega parlamenta v zvezi z usklajenostjo politik za razvoj, zlasti resolucije Parlamenta z dne 13. marca 2014 o poročilu EU o usklajenosti politik za razvoj za leto 2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaporednih sklepov Sveta, dveletnih poročil Komisije in resolucij Evropskega parlamenta v zvezi z usklajenostjo politik za razvoj, zlasti resolucije Parlamenta z dne 13. marca 2014 o poročilu EU o usklajenosti politik za razvoj za leto 2013 (2),

| — | ob upoštevanju petega dveletnega poročila Komisije o usklajenosti politik za razvoj, zlasti delovnega dokumenta o usklajenosti politik za razvoj, objavljenega avgusta 2015 (SWD(2015)0159), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega dveletnega poročila Komisije o usklajenosti politik za razvoj, zlasti delovnega dokumenta o usklajenosti politik za razvoj, objavljenega avgusta 2015 (SWD(2015)0159),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku (3) in ki vsebuje tudi cilj o „krepitvi usklajenosti politik trajnostnega razvoja“ (cilj 17.14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila leta 2015 sprejeta na vrhu OZN za trajnostni razvoj v New Yorku (3) in ki vsebuje tudi cilj o „krepitvi usklajenosti politik trajnostnega razvoja“ (cilj 17.14),

| — | ob upoštevanju dokumenta o partnerstvu za učinkovito razvojno sodelovanje četrtega Foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči iz decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o partnerstvu za učinkovito razvojno sodelovanje četrtega Foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči iz decembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0165/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A8-0165/2016),

| A. | ker je v sklepih Sveta o petem dveletnem poročilu Komisije o usklajenosti politik za razvoj, sprejetih oktobra 2015, poudarjeno, da mora biti usklajevanje politik za razvoj pomemben del prispevka EU k doseganju širšega cilja usklajenosti politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

A.

ker je v sklepih Sveta o petem dveletnem poročilu Komisije o usklajenosti politik za razvoj, sprejetih oktobra 2015, poudarjeno, da mora biti usklajevanje politik za razvoj pomemben del prispevka EU k doseganju širšega cilja usklajenosti politik za trajnostni razvoj;

| B. | ker je sprejetje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 nov izziv za doseganje usklajenosti politik za razvoj, saj agenda postavlja enoten, univerzalen nabor razvojnih ciljev, ki veljajo za vse; |
| --- | --- |

B.

ker je sprejetje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 nov izziv za doseganje usklajenosti politik za razvoj, saj agenda postavlja enoten, univerzalen nabor razvojnih ciljev, ki veljajo za vse;

| C. | ker mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

C.

ker mora EU prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju usklajenosti politik za razvoj;

| D. | ker 1,5 milijarde ljudi še zmeraj živi v revščini in trpi pomanjkanje zdravstvenih, izobraževalnih in življenjskih standardov; ker je med njimi večina žensk; |
| --- | --- |

D.

ker 1,5 milijarde ljudi še zmeraj živi v revščini in trpi pomanjkanje zdravstvenih, izobraževalnih in življenjskih standardov; ker je med njimi večina žensk;

| E. | ker fiskalni manevrski prostor držav v razvoju dejansko omejujejo zahteve globalnih vlagateljev in finančnih trgov; ker države v razvoju ponujajo različne davčne spodbude in izjeme, da bi privabile ali zadržale vlagatelje, zaradi česar prihaja do nevarne davčne konkurence in tekmovanja v zniževanju standardov; |
| --- | --- |

E.

ker fiskalni manevrski prostor držav v razvoju dejansko omejujejo zahteve globalnih vlagateljev in finančnih trgov; ker države v razvoju ponujajo različne davčne spodbude in izjeme, da bi privabile ali zadržale vlagatelje, zaradi česar prihaja do nevarne davčne konkurence in tekmovanja v zniževanju standardov;

| F. | ker ima EU pri sodelovanju s partnerskimi državami neposredno in zgodovinsko odgovornost; |
| --- | --- |

F.

ker ima EU pri sodelovanju s partnerskimi državami neposredno in zgodovinsko odgovornost;

| G. | ker v obstoječem evropskem razvojnem okviru primanjkuje učinkovitih mehanizmov za preprečevanje in odpravljanje neskladnosti, do katerih prihaja zaradi politik Unije; |
| --- | --- |

G.

ker v obstoječem evropskem razvojnem okviru primanjkuje učinkovitih mehanizmov za preprečevanje in odpravljanje neskladnosti, do katerih prihaja zaradi politik Unije;

Usklajenost politik za razvoj v okviru agende 2030

| 1. | poudarja, da je usklajenost politik za razvoj ključni element za uresničevanje in doseganje nove agende trajnostnega razvoja; poziva k proaktivnim ukrepom, temelječim na skupnem razumevanju usklajenosti politik za razvoj; poudarja, da bi moral pristop na podlagi človekovih pravic voditi k poglobljenemu razumevanju usklajenosti politik za razvoj, saj brez obravnavanja ovir pri uresničevanju pravic ne more biti napredka k trajnostnemu razvoju in izkoreninjenju revščine; meni, da bi morala usklajenost politik za razvoj prispevati k vzpostavljanju načel pravne države, neodvisnim institucijam ter obravnavi izziva dobrega upravljanja v državah v razvoju; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je usklajenost politik za razvoj ključni element za uresničevanje in doseganje nove agende trajnostnega razvoja; poziva k proaktivnim ukrepom, temelječim na skupnem razumevanju usklajenosti politik za razvoj; poudarja, da bi moral pristop na podlagi človekovih pravic voditi k poglobljenemu razumevanju usklajenosti politik za razvoj, saj brez obravnavanja ovir pri uresničevanju pravic ne more biti napredka k trajnostnemu razvoju in izkoreninjenju revščine; meni, da bi morala usklajenost politik za razvoj prispevati k vzpostavljanju načel pravne države, neodvisnim institucijam ter obravnavi izziva dobrega upravljanja v državah v razvoju;

| 2. | obžaluje le majhen napredek pri konkretnem doseganju usklajenosti politik za razvoj, kljub temu, da je bila temu vprašanju izražena podpora v Deklaraciji tisočletja OZN (4), Lizbonski pogodbi in na forumu o učinkovitosti pomoči v Busanu (5); |
| --- | --- |

2.

obžaluje le majhen napredek pri konkretnem doseganju usklajenosti politik za razvoj, kljub temu, da je bila temu vprašanju izražena podpora v Deklaraciji tisočletja OZN (4), Lizbonski pogodbi in na forumu o učinkovitosti pomoči v Busanu (5);

| 3. | poziva k temu, naj se v EU v okviru agende za trajnostni razvoj in njenih 17 univerzalnih in nedeljivih ciljev trajnostnega razvoja opravi splošna razprava o usklajenosti politik za razvoj, da bi bolje razumeli, kako bi lahko koncept sovpadel z bolj univerzalnim konceptom usklajenosti politik za trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

3.

poziva k temu, naj se v EU v okviru agende za trajnostni razvoj in njenih 17 univerzalnih in nedeljivih ciljev trajnostnega razvoja opravi splošna razprava o usklajenosti politik za razvoj, da bi bolje razumeli, kako bi lahko koncept sovpadel z bolj univerzalnim konceptom usklajenosti politik za trajnostni razvoj;

| 4. | opozarja, da cilji trajnostnega razvoja veljajo tako za razvite države kot za države v razvoju in da bi jih bilo treba celovito vključiti v proces sprejemanja odločitev EU na notranji in zunanji ravni; poudarja, da je treba oblikovati procese upravljanja za spodbujanje usklajenosti politik za razvoj na svetovni ravni, in poziva, naj se usklajenost politik za razvoj kot osrednje vprašanje vključi v prihodnje razprave EU o novi globalni strategiji in večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da cilji trajnostnega razvoja veljajo tako za razvite države kot za države v razvoju in da bi jih bilo treba celovito vključiti v proces sprejemanja odločitev EU na notranji in zunanji ravni; poudarja, da je treba oblikovati procese upravljanja za spodbujanje usklajenosti politik za razvoj na svetovni ravni, in poziva, naj se usklajenost politik za razvoj kot osrednje vprašanje vključi v prihodnje razprave EU o novi globalni strategiji in večletnem finančnem okviru;

Mehanizmi usklajenosti politik za razvoj

| 5. | poziva, naj Evropski svet razpravlja o usklajenosti politik za razvoj, da bi spodbudili medinstitucionalno razpravo med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Svetom in Parlamentom, pa tudi razpravo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj Evropski svet razpravlja o usklajenosti politik za razvoj, da bi spodbudili medinstitucionalno razpravo med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Svetom in Parlamentom, pa tudi razpravo na nacionalni ravni;

| 6. | predlaga, da bi morali med pripravami na ta vrh Komisija in ESZD na voditelje držav in vlad EU nasloviti konkretna priporočila o tem, kako izvajati usklajenost politik za razvoj, kako vključiti strategije EU za boljše izvajanje ciljev trajnostnega razvoja ter kako natančneje opredeliti odgovornost posameznih institucij EU pri doseganju zavez na tem področju; meni, da bi moral biti ta proces kolikor mogoče pregleden in vključujoč, pri njem pa bi morale sodelovati lokalne in regionalne vlade, organizacije civilne družbe in možganski trusti; |
| --- | --- |

6.

predlaga, da bi morali med pripravami na ta vrh Komisija in ESZD na voditelje držav in vlad EU nasloviti konkretna priporočila o tem, kako izvajati usklajenost politik za razvoj, kako vključiti strategije EU za boljše izvajanje ciljev trajnostnega razvoja ter kako natančneje opredeliti odgovornost posameznih institucij EU pri doseganju zavez na tem področju; meni, da bi moral biti ta proces kolikor mogoče pregleden in vključujoč, pri njem pa bi morale sodelovati lokalne in regionalne vlade, organizacije civilne družbe in možganski trusti;

| 7. | pozdravlja ustanovitev skupine komisarjev, ki se ukvarja z zunanjimi odnosi; poziva tudi, naj podpredsednica/visoka predstavnica Odboru za razvoj redno poroča o delu te skupine. |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ustanovitev skupine komisarjev, ki se ukvarja z zunanjimi odnosi; poziva tudi, naj podpredsednica/visoka predstavnica Odboru za razvoj redno poroča o delu te skupine.

| 8. | meni, da bi morali mehanizme, ki jih nekatere delegacije EU uporabljajo za sporočanje povratnih informacij Komisiji med pripravo poročila o usklajenosti politik za razvoj za leto 2015, razširiti na vse delegacije EU, ki bi morale povratne informacije sporočati vsako leto; poziva delegacije EU, naj zagotovijo, da bo usklajenost politik za razvoj na dnevnem redu ustreznih dvostranskih srečanj, sej skupnih parlamentarnih skupščin in letnega srečanja vodij delegacij EU v Bruslju; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi morali mehanizme, ki jih nekatere delegacije EU uporabljajo za sporočanje povratnih informacij Komisiji med pripravo poročila o usklajenosti politik za razvoj za leto 2015, razširiti na vse delegacije EU, ki bi morale povratne informacije sporočati vsako leto; poziva delegacije EU, naj zagotovijo, da bo usklajenost politik za razvoj na dnevnem redu ustreznih dvostranskih srečanj, sej skupnih parlamentarnih skupščin in letnega srečanja vodij delegacij EU v Bruslju;

| 9. | pozdravlja novi sveženj ukrepov za boljšo zakonodajo, ki ga je Komisija sprejela 19. maja 2015; pozdravlja tudi dejstvo, da je usklajenost politik za razvoj posebej navedena kot pravna zahteva v orodju 30 smernic za boljše pravno urejanje (COM(2015)0215); |
| --- | --- |

9.

pozdravlja novi sveženj ukrepov za boljšo zakonodajo, ki ga je Komisija sprejela 19. maja 2015; pozdravlja tudi dejstvo, da je usklajenost politik za razvoj posebej navedena kot pravna zahteva v orodju 30 smernic za boljše pravno urejanje (COM(2015)0215);

| 10. | obžaluje, da so ocene učinka kot pomembno sredstvo za doseganje usklajenosti politik za razvoj dokaj maloštevilne na področju razvoja in da ne obravnavajo dovolj morebitnega učinka na države v razvoju; upa, da se bodo pri svežnju ukrepov za boljšo zakonodajo in njegovih smernicah z upoštevanjem razvoja in človekovih pravic v vseh ocenah učinka ter s povečanjem preglednosti te razmere izboljšale; poziva Komisijo, naj se začne v zgodnji fazi oblikovanja politik sistematično posvetovati z organizacijami za človekove pravice ter uvede močnejša varovala in mehanizme, da bi bolje uravnotežila zastopanost deležnikov; pozdravlja javno razpravo o načrtu, ki je namenjena določanju rezultatov in vpliva usklajenosti politik za razvoj na države v razvoju ter zunanjim deležnikom, tudi državam v razvoju in civilni družbi, ponuja priložnost za izražanje stališča in aktivno udeležbo; pozdravlja tudi terensko fazo načrta in študije primerov, ki bi lahko učinkovito prispevale k natančni oceni vpliva usklajenosti politik za razvoj; meni, da je treba začeti v izvajanje politike EU bolj sistematično vključevati naknadna ocenjevanja; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da so ocene učinka kot pomembno sredstvo za doseganje usklajenosti politik za razvoj dokaj maloštevilne na področju razvoja in da ne obravnavajo dovolj morebitnega učinka na države v razvoju; upa, da se bodo pri svežnju ukrepov za boljšo zakonodajo in njegovih smernicah z upoštevanjem razvoja in človekovih pravic v vseh ocenah učinka ter s povečanjem preglednosti te razmere izboljšale; poziva Komisijo, naj se začne v zgodnji fazi oblikovanja politik sistematično posvetovati z organizacijami za človekove pravice ter uvede močnejša varovala in mehanizme, da bi bolje uravnotežila zastopanost deležnikov; pozdravlja javno razpravo o načrtu, ki je namenjena določanju rezultatov in vpliva usklajenosti politik za razvoj na države v razvoju ter zunanjim deležnikom, tudi državam v razvoju in civilni družbi, ponuja priložnost za izražanje stališča in aktivno udeležbo; pozdravlja tudi terensko fazo načrta in študije primerov, ki bi lahko učinkovito prispevale k natančni oceni vpliva usklajenosti politik za razvoj; meni, da je treba začeti v izvajanje politike EU bolj sistematično vključevati naknadna ocenjevanja;

| 11. | meni, da mora biti poudarek na institucionalnem usklajevanju med institucijami EU, pa tudi z državami članicami; poziva vlade držav članic, naj usklajenost politik za razvoj vključijo v pravno zavezujoč akt ter opredelijo akcijski načrt za usklajenost politik za trajnostni razvoj, s katerim bi začeli ta akt izvajati; meni, da bi morali k usklajevanju politik za razvoj v večji meri pritegniti nacionalne parlamente, saj lahko od vlad terjajo odgovornost in tako nadzirajo napredek na tem področju; |
| --- | --- |

11.

meni, da mora biti poudarek na institucionalnem usklajevanju med institucijami EU, pa tudi z državami članicami; poziva vlade držav članic, naj usklajenost politik za razvoj vključijo v pravno zavezujoč akt ter opredelijo akcijski načrt za usklajenost politik za trajnostni razvoj, s katerim bi začeli ta akt izvajati; meni, da bi morali k usklajevanju politik za razvoj v večji meri pritegniti nacionalne parlamente, saj lahko od vlad terjajo odgovornost in tako nadzirajo napredek na tem področju;

| 12. | poudarja, da bi moral Parlament odigrati pomembno vlogo v procesu spodbujanja usklajenosti politik za razvoj, tako da bi temu področju namenil prednostno mesto v parlamentarnih agendah, povečal število srečanj v zvezi z usklajenostjo politik za razvoj med odbori in parlamenti, spodbujal izmenjavo mnenj o tej temi s partnerskimi državami in podpiral dialog s civilno družbo; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi moral Parlament odigrati pomembno vlogo v procesu spodbujanja usklajenosti politik za razvoj, tako da bi temu področju namenil prednostno mesto v parlamentarnih agendah, povečal število srečanj v zvezi z usklajenostjo politik za razvoj med odbori in parlamenti, spodbujal izmenjavo mnenj o tej temi s partnerskimi državami in podpiral dialog s civilno družbo;

| 13. | ugotavlja, da so nekatere države članice za usklajevanje med ministrstvi vzpostavile učinkovit mehanizem s posebnim mandatom za usklajenost politik za trajnostni razvoj; poziva države članice, naj sledijo temu zgledu in izmenjujejo primere dobre prakse, ki je že uveljavljena v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so nekatere države članice za usklajevanje med ministrstvi vzpostavile učinkovit mehanizem s posebnim mandatom za usklajenost politik za trajnostni razvoj; poziva države članice, naj sledijo temu zgledu in izmenjujejo primere dobre prakse, ki je že uveljavljena v drugih državah članicah;

| 14. | ugotavlja, da je skupno načrtovanje uspešen način za usklajeno delovanje Unije na področju razvojnega sodelovanja; pozdravlja dejstvo, da ta način že zajema dvostranske dejavnosti držav članic v državah partnericah, vendar vseeno obžaluje, da v preteklosti ni prišlo do povezovanja med ukrepanjem EU in dejavnostmi držav članic, saj so bile na ta način zamujene priložnosti za sinergije; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je skupno načrtovanje uspešen način za usklajeno delovanje Unije na področju razvojnega sodelovanja; pozdravlja dejstvo, da ta način že zajema dvostranske dejavnosti držav članic v državah partnericah, vendar vseeno obžaluje, da v preteklosti ni prišlo do povezovanja med ukrepanjem EU in dejavnostmi držav članic, saj so bile na ta način zamujene priložnosti za sinergije;

| 15. | se zaveda, da bo za pravilno usklajevanje politik za razvoj potrebna ustrezna raven virov in zaposlenih; poziva, naj kontaktne osebe za usklajenost politik za razvoj v nacionalnih ministrstvih in delegacijah EU razpolagajo s potrebnimi viri, da bodo lahko oblikovali evropsko in nacionalne strategije glede usklajenosti politik za razvoj; |
| --- | --- |

15.

se zaveda, da bo za pravilno usklajevanje politik za razvoj potrebna ustrezna raven virov in zaposlenih; poziva, naj kontaktne osebe za usklajenost politik za razvoj v nacionalnih ministrstvih in delegacijah EU razpolagajo s potrebnimi viri, da bodo lahko oblikovali evropsko in nacionalne strategije glede usklajenosti politik za razvoj;

| 16. | poudarja, da imajo nacionalni parlamenti bistveno vlogo pri izvajanju usklajenosti politik za trajnostni razvoj, saj zagotavljajo reden nadzor nad političnimi zavezami, spremljanjem in polno vključitvijo organizacij civilne družbe, pa tudi nadzor nad poročili o oceni učinka, ki jih pripravljajo vlade; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da imajo nacionalni parlamenti bistveno vlogo pri izvajanju usklajenosti politik za trajnostni razvoj, saj zagotavljajo reden nadzor nad političnimi zavezami, spremljanjem in polno vključitvijo organizacij civilne družbe, pa tudi nadzor nad poročili o oceni učinka, ki jih pripravljajo vlade;

| 17. | spominja na svoj predlog o tem, da bi v Uniji vzpostavili neodvisen sistem za sprejemanje pritožb oseb ali skupnosti, na katere vplivajo politike Unije; priznava pomembno vlogo Odbora za razvoj v Parlamentu in njegovega stalnega poročevalca o usklajenosti politik za razvoj pri posredovanju pomislekov posameznikov ali skupnosti, na katere vplivajo politike EU; |
| --- | --- |

17.

spominja na svoj predlog o tem, da bi v Uniji vzpostavili neodvisen sistem za sprejemanje pritožb oseb ali skupnosti, na katere vplivajo politike Unije; priznava pomembno vlogo Odbora za razvoj v Parlamentu in njegovega stalnega poročevalca o usklajenosti politik za razvoj pri posredovanju pomislekov posameznikov ali skupnosti, na katere vplivajo politike EU;

| 18. | poudarja, da mora EU več virov nameniti na dokazih temelječi analizi usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo, naj brez odlašanja poišče neusklajenosti in pripravi analizo njihovih stroškov, prav tako pa naj oblikuje ustrezno spremljanje in mehanizme za ugotavljanje napredka na področju usklajenosti politik za razvoj; prav tako poziva Komisijo, naj v analizo vključi predloge, kako preprečiti oziroma obravnavati neusklajenosti med različnimi politikami; poudarja tudi, da je treba izboljšati navajanje usklajenosti politike za razvoj v programskih dokumentih; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da mora EU več virov nameniti na dokazih temelječi analizi usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo, naj brez odlašanja poišče neusklajenosti in pripravi analizo njihovih stroškov, prav tako pa naj oblikuje ustrezno spremljanje in mehanizme za ugotavljanje napredka na področju usklajenosti politik za razvoj; prav tako poziva Komisijo, naj v analizo vključi predloge, kako preprečiti oziroma obravnavati neusklajenosti med različnimi politikami; poudarja tudi, da je treba izboljšati navajanje usklajenosti politike za razvoj v programskih dokumentih;

| 19. | poudarja, da je treba okrepiti usklajenost politik za razvoj v okviru revizije Evropskega soglasja o razvoju in razprav o prihodnosti po sporazumu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba okrepiti usklajenost politik za razvoj v okviru revizije Evropskega soglasja o razvoju in razprav o prihodnosti po sporazumu iz Cotonouja;

Prednostna področja

Migracije

| 20. | priznava, da se EU sooča z največjo begunsko krizo po drugi svetovni vojni; poudarja, da je krepitev povezave med migracijsko in razvojno politiko bistvena za spopadanje s temeljnimi vzroki tega pojava; meni, da bi morala EU pri spoprijemanju s krizo uporabiti vsa razpoložljiva orodja; vključno z varnostnimi in diplomatskimi instrumenti; poudarja, da se pri odzivu na begunsko krizo ne bi smeli osredotočati zgolj na varnostne pomisleke in da bi bilo treba bolje vključiti razvojne cilje, da bodo politike EU na področju migracij združljive s politikami, katerih cilj je zmanjšati revščino; poudarja, da je usklajenost politik za razvoj pomemben del nove politike EU v zvezi z migracijami; pozdravlja sprejetje evropske agendo o migracijah (COM(2015)0240), ki ponuja celovit odziv na krizo; meni, da bi bilo treba njeno izvajanje pospremiti s konkretnimi ukrepi za spodbujanje gospodarskega, političnega in družbenega razvoja ter dobrega upravljanja v izvornih državah; poudarja, kako pomembna so nakazila v domovino kot vir financiranja razvoja; poudarja, kako pomembni so sporazumi držav članic s tretjimi državami pri olajševanju varnega gibanja in mobilnosti mednarodnih delavcev; meni, da se programov in proračunov razvojne pomoči ne bi smelo uporabljati za obvladovanje migracij; poudarja, da se mora vsaka skupna migracijska politika osredotočati na zakonite poti v Evropo in sprejemanje migrantov; |
| --- | --- |

20.

priznava, da se EU sooča z največjo begunsko krizo po drugi svetovni vojni; poudarja, da je krepitev povezave med migracijsko in razvojno politiko bistvena za spopadanje s temeljnimi vzroki tega pojava; meni, da bi morala EU pri spoprijemanju s krizo uporabiti vsa razpoložljiva orodja; vključno z varnostnimi in diplomatskimi instrumenti; poudarja, da se pri odzivu na begunsko krizo ne bi smeli osredotočati zgolj na varnostne pomisleke in da bi bilo treba bolje vključiti razvojne cilje, da bodo politike EU na področju migracij združljive s politikami, katerih cilj je zmanjšati revščino; poudarja, da je usklajenost politik za razvoj pomemben del nove politike EU v zvezi z migracijami; pozdravlja sprejetje evropske agendo o migracijah (COM(2015)0240), ki ponuja celovit odziv na krizo; meni, da bi bilo treba njeno izvajanje pospremiti s konkretnimi ukrepi za spodbujanje gospodarskega, političnega in družbenega razvoja ter dobrega upravljanja v izvornih državah; poudarja, kako pomembna so nakazila v domovino kot vir financiranja razvoja; poudarja, kako pomembni so sporazumi držav članic s tretjimi državami pri olajševanju varnega gibanja in mobilnosti mednarodnih delavcev; meni, da se programov in proračunov razvojne pomoči ne bi smelo uporabljati za obvladovanje migracij; poudarja, da se mora vsaka skupna migracijska politika osredotočati na zakonite poti v Evropo in sprejemanje migrantov;

| 21. | poudarja, da EU potrebuje bolj usklajeno migracijsko in azilno politiko znotraj Unije, pa tudi s svojimi mednarodnimi partnerji; predlaga, da mora resnično učinkovita in celostna migracijska in azilna politika postati sestavni del notranje in zunanje politike EU, predvsem v delovnih strukturah EU; poudarja, kako pomembno je razviti skupno azilno in migracijsko politiko; poziva, naj se vključujoče pristopi k obravnavi temeljnih vzrokov za migracije, ki so tesno povezani z razvojem, da bi trajno rešili sedanjo migracijsko krizo; opozarja, da so vse ženske in dekleta, ki so begunke ali migrantke, še posebej izpostavljene spolnemu nasilju in izkoriščanju in da je treba v migracijsko politiko EU vključiti vidik spola; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da EU potrebuje bolj usklajeno migracijsko in azilno politiko znotraj Unije, pa tudi s svojimi mednarodnimi partnerji; predlaga, da mora resnično učinkovita in celostna migracijska in azilna politika postati sestavni del notranje in zunanje politike EU, predvsem v delovnih strukturah EU; poudarja, kako pomembno je razviti skupno azilno in migracijsko politiko; poziva, naj se vključujoče pristopi k obravnavi temeljnih vzrokov za migracije, ki so tesno povezani z razvojem, da bi trajno rešili sedanjo migracijsko krizo; opozarja, da so vse ženske in dekleta, ki so begunke ali migrantke, še posebej izpostavljene spolnemu nasilju in izkoriščanju in da je treba v migracijsko politiko EU vključiti vidik spola;

| 22. | poziva EU in države članice, naj, če želijo izboljšati skladnost med migracijskimi in razvojnimi politikami, stroškov za begunce ne sporočajo kot uradno razvojno pomoč, saj tako nastajajo obsežni oportunitetni stroški na račun razvojnih programov, s katerimi se učinkovito obravnavajo temeljni vzroki za migracije; |
| --- | --- |

22.

poziva EU in države članice, naj, če želijo izboljšati skladnost med migracijskimi in razvojnimi politikami, stroškov za begunce ne sporočajo kot uradno razvojno pomoč, saj tako nastajajo obsežni oportunitetni stroški na račun razvojnih programov, s katerimi se učinkovito obravnavajo temeljni vzroki za migracije;

Trgovina in finance

| 23. | poudarja, da so EU in države članice skupaj še vedno največje svetovne donatorice pomoči za trgovino (11,7 milijard evrov leta 2013 – SWD(2015)0128); predlaga, da mora biti cilj pomoči EU za trgovino biti tudi krepitev vloge revnih proizvajalcev, zadrug ter mikro in malih podjetij, poenostavitev diverzifikacije domačih trgov, krepitev enakosti žensk ter nadaljnje regionalno povezovanje in zmanjševanje neenakosti v dohodkih; pozdravlja namero Komisije, da se v večji meri osredotoči na z razvojem povezane določbe v trgovinskih sporazumih, opozarja, da so se države članice zavezale h konkretnim prizadevanjem za uresničitev cilja nameniti 0,7 BNP uradni razvojni pomoči za države v razvoju, in spominja na priporočilo Odbora za razvojno pomoč pri OECD, da bi si bilo treba prizadevati za 86-odstotni povprečni delež subvencij v skupni uradni razvojni pomoči; poudarja, da bi morali trgovinski sporazumi prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja, človekovih pravic in boja proti korupciji po vsem svetu; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so EU in države članice skupaj še vedno največje svetovne donatorice pomoči za trgovino (11,7 milijard evrov leta 2013 – SWD(2015)0128); predlaga, da mora biti cilj pomoči EU za trgovino biti tudi krepitev vloge revnih proizvajalcev, zadrug ter mikro in malih podjetij, poenostavitev diverzifikacije domačih trgov, krepitev enakosti žensk ter nadaljnje regionalno povezovanje in zmanjševanje neenakosti v dohodkih; pozdravlja namero Komisije, da se v večji meri osredotoči na z razvojem povezane določbe v trgovinskih sporazumih, opozarja, da so se države članice zavezale h konkretnim prizadevanjem za uresničitev cilja nameniti 0,7 BNP uradni razvojni pomoči za države v razvoju, in spominja na priporočilo Odbora za razvojno pomoč pri OECD, da bi si bilo treba prizadevati za 86-odstotni povprečni delež subvencij v skupni uradni razvojni pomoči; poudarja, da bi morali trgovinski sporazumi prispevati k spodbujanju trajnostnega razvoja, človekovih pravic in boja proti korupciji po vsem svetu;

| 24. | opozarja, da liberalizacija trgovine v smislu zmanjševanja revščine sama po sebi ni pozitivna, saj bi utegnila negativno vplivati na trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da liberalizacija trgovine v smislu zmanjševanja revščine sama po sebi ni pozitivna, saj bi utegnila negativno vplivati na trajnostni razvoj;

| 25. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu posreduje letno poročilo o izvajanju pomoči EU za trgovino v državah v razvoju, pri tem pa podrobno navede zneske in vire dodeljenih sredstev, tako iz poglavja 4 proračuna EU kot iz Evropskega razvojnega sklada; meni, da bi takšno poročilo zagotovilo trdno podlago za poročila EU o usklajenosti politik za razvoj, ki se bodo objavljala vsaki dve leti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu posreduje letno poročilo o izvajanju pomoči EU za trgovino v državah v razvoju, pri tem pa podrobno navede zneske in vire dodeljenih sredstev, tako iz poglavja 4 proračuna EU kot iz Evropskega razvojnega sklada; meni, da bi takšno poročilo zagotovilo trdno podlago za poročila EU o usklajenosti politik za razvoj, ki se bodo objavljala vsaki dve leti;

| 26. | opozarja, da cilj trajnostnega razvoja 17.15 potrjuje, da je treba spoštovati politični prostor vseh držav članic za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj; poudarja, da imajo države članice pravico regulirati naložbe ter tako določiti obveznosti za vse vlagatelje, tudi tuje, s tem pa zaščititi človekove pravice ter delavske in okoljske standarde; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da cilj trajnostnega razvoja 17.15 potrjuje, da je treba spoštovati politični prostor vseh držav članic za izkoreninjenje revščine in trajnostni razvoj; poudarja, da imajo države članice pravico regulirati naložbe ter tako določiti obveznosti za vse vlagatelje, tudi tuje, s tem pa zaščititi človekove pravice ter delavske in okoljske standarde;

| 27. | pozdravlja napredek, dosežen od sklenitve bangladeškega trajnostnega sporazuma, in poziva Komisijo, naj razširi zavezujoče okvire, da bi vanje vključila tudi druge sektorje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razširi pobude o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in potrebni skrbnosti, ki dopolnjujejo obstoječo uredbo EU o lesu ali se nanašajo na predlagano uredbo EU o konfliktnih mineralih, tudi na druge sektorje, s tem pa zagotovi, da bodo EU ter trgovci in operaterji izpolnili zavezo o spoštovanju človekovih pravic ter najvišjih socialnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja napredek, dosežen od sklenitve bangladeškega trajnostnega sporazuma, in poziva Komisijo, naj razširi zavezujoče okvire, da bi vanje vključila tudi druge sektorje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razširi pobude o družbeni odgovornosti gospodarskih družb in potrebni skrbnosti, ki dopolnjujejo obstoječo uredbo EU o lesu ali se nanašajo na predlagano uredbo EU o konfliktnih mineralih, tudi na druge sektorje, s tem pa zagotovi, da bodo EU ter trgovci in operaterji izpolnili zavezo o spoštovanju človekovih pravic ter najvišjih socialnih in okoljskih standardov;

| 28. | želi opomniti, da mora naložbena politika EU, zlasti pri porabi javnih sredstev, prispevati k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; opozarja, da je treba povečati preglednost in odgovornost razvojnih finančnih institucij, da bi učinkovito spremljali in nadzirali tokove, vzdržnost dolga in dodano vrednost za projekte trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

28.

želi opomniti, da mora naložbena politika EU, zlasti pri porabi javnih sredstev, prispevati k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; opozarja, da je treba povečati preglednost in odgovornost razvojnih finančnih institucij, da bi učinkovito spremljali in nadzirali tokove, vzdržnost dolga in dodano vrednost za projekte trajnostnega razvoja;

| 29. | spominja na edinstveno vlogo uradne razvojne pomoči pri doseganju učinkovitih razvojnih rezultatov; poziva k zaščiti razvojne usmeritve in narave uradne razvojne pomoči, vključno s preglednim in odgovornim sistemom za poročanje; opozarja, da je razvezava pomoči potreben pogoj, da bi odprli priložnosti socialno-ekonomskim akterjem v državah v razvoju, in se zavzema za to, da bi se sistemi javnega naročanja v državah v razvoju okrepljeno uporabljali za programe pomoči, s katerimi se podpirajo dejavnosti javnega sektorja, da bi tako okrepili lokalni zasebni sektor; |
| --- | --- |

29.

spominja na edinstveno vlogo uradne razvojne pomoči pri doseganju učinkovitih razvojnih rezultatov; poziva k zaščiti razvojne usmeritve in narave uradne razvojne pomoči, vključno s preglednim in odgovornim sistemom za poročanje; opozarja, da je razvezava pomoči potreben pogoj, da bi odprli priložnosti socialno-ekonomskim akterjem v državah v razvoju, in se zavzema za to, da bi se sistemi javnega naročanja v državah v razvoju okrepljeno uporabljali za programe pomoči, s katerimi se podpirajo dejavnosti javnega sektorja, da bi tako okrepili lokalni zasebni sektor;

| 30. | vseeno opozarja, da pomoč sama ni dovolj; meni, da bi bilo treba razmisliti o inovativnih in raznolikih virih financiranja, kot so davek na finančne transakcije, davek na ogljikov dioksid, solidarnostni prispevek od letalskih vozovnic, najemnine za naravne vire ipd., te vire financiranja pa uskladiti z načeli učinkovitosti razvoja; meni, da bi bilo treba povečati skladnost med javnim, zasebnim, mednarodnim in domačim financiranjem; priznava osrednjo vlogo zasebnega sektorja pri tem; poudarja, da je pomembno ustvariti ustrezne pogoje za zasebna podjetja v državah v razvoju ter spodbujati vzpostavitev političnih in pravnih okvirov, ki bi olajševali uporabo bančnih računov in oblikovanje digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

30.

vseeno opozarja, da pomoč sama ni dovolj; meni, da bi bilo treba razmisliti o inovativnih in raznolikih virih financiranja, kot so davek na finančne transakcije, davek na ogljikov dioksid, solidarnostni prispevek od letalskih vozovnic, najemnine za naravne vire ipd., te vire financiranja pa uskladiti z načeli učinkovitosti razvoja; meni, da bi bilo treba povečati skladnost med javnim, zasebnim, mednarodnim in domačim financiranjem; priznava osrednjo vlogo zasebnega sektorja pri tem; poudarja, da je pomembno ustvariti ustrezne pogoje za zasebna podjetja v državah v razvoju ter spodbujati vzpostavitev političnih in pravnih okvirov, ki bi olajševali uporabo bančnih računov in oblikovanje digitalne infrastrukture;

| 31. | meni, da je treba pri trgovinski politiki EU upoštevati realnost in stanje razvoja držav v razvoju, da bi izpolnili cilje usklajenosti politik za razvoj, spoštovati pa je treba tudi pravico držav v razvoju za oblikovanje lastnih razvojnih strategij; poudarja, da trgovinski in naložbeni sporazumi, ki so jih sklenile EU in države članice, ne smejo neposredno ali posredno spodkopavati razvojnih ciljev ali spodbujanja in varovanja človekovih pravic v partnerskih državah; spominja, da bi utegnila pravična in ustrezno regulirana trgovina, usklajena s pravili STO, ponujati možnosti za razvoj; pozdravlja vključitev celovitih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v vse trgovinske in naložbene sporazume; |
| --- | --- |

31.

meni, da je treba pri trgovinski politiki EU upoštevati realnost in stanje razvoja držav v razvoju, da bi izpolnili cilje usklajenosti politik za razvoj, spoštovati pa je treba tudi pravico držav v razvoju za oblikovanje lastnih razvojnih strategij; poudarja, da trgovinski in naložbeni sporazumi, ki so jih sklenile EU in države članice, ne smejo neposredno ali posredno spodkopavati razvojnih ciljev ali spodbujanja in varovanja človekovih pravic v partnerskih državah; spominja, da bi utegnila pravična in ustrezno regulirana trgovina, usklajena s pravili STO, ponujati možnosti za razvoj; pozdravlja vključitev celovitih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju v vse trgovinske in naložbene sporazume;

| 32. | poziva EU, naj vzpostavi ustrezen okvir, s katerim bi obravnavala način, na katerega gospodarske družbe vključujejo človekove pravice ter socialne in okoljske standarde; poziva EU in države članice, naj še naprej aktivno sodelujejo pri delu Sveta OZN za človekove pravice, da bi od gospodarskih družb terjali odgovornost za zlorabo človekovih pravic; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, naj vzpostavi ustrezen okvir, s katerim bi obravnavala način, na katerega gospodarske družbe vključujejo človekove pravice ter socialne in okoljske standarde; poziva EU in države članice, naj še naprej aktivno sodelujejo pri delu Sveta OZN za človekove pravice, da bi od gospodarskih družb terjali odgovornost za zlorabo človekovih pravic;

| 33. | podpira učinkovit, pravičen in pregleden davčni sistem v skladu z načeli dobrega upravljanja; pozdravlja sveženj ukrepov za davčno preglednost, ki ga je 18. marca 2015 predstavila Komisija, in sveženj proti izogibanju davkom, ki ga je predstavila 28. januarja 2016, vključno s sporočilom Komisije o zunanji strategiji za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja na mednarodnem prizorišču; poudarja, kako pomembno je opraviti oceno učinka in analizo prelitja nove davčne zakonodaje EU, da bi preprečili negativen vpliv na države v razvoju; opozarja, da je zbiranje domačih virov z obdavčitvijo najpomembnejši vir prihodkov za javno financiranje trajnostnega razvoja; poziva EU, naj podpira države v razvoju pri vzpostavljanju zmogljivosti na področju davčne uprave, finančnega upravljanja, vodenja javnih financ in zaustavljanja nezakonitih finančnih tokov; poziva EU, naj zagotovi, da bodo gospodarske družbe plačevale davke v državah, v katerih pridobivajo ali ustvarjajo vrednost; v skladu s tem poudarja, da je EU odgovorna za globalno spodbujanje in izvajanje načela usklajenosti politik za razvoj v davčnih zadevah; v zvezi s tem poziva EU, naj državam v razvoju omogoči enakopravno sodelovanje pri svetovni reformi veljavnih mednarodnih davčnih pravil; |
| --- | --- |

33.

podpira učinkovit, pravičen in pregleden davčni sistem v skladu z načeli dobrega upravljanja; pozdravlja sveženj ukrepov za davčno preglednost, ki ga je 18. marca 2015 predstavila Komisija, in sveženj proti izogibanju davkom, ki ga je predstavila 28. januarja 2016, vključno s sporočilom Komisije o zunanji strategiji za spodbujanje dobrega davčnega upravljanja na mednarodnem prizorišču; poudarja, kako pomembno je opraviti oceno učinka in analizo prelitja nove davčne zakonodaje EU, da bi preprečili negativen vpliv na države v razvoju; opozarja, da je zbiranje domačih virov z obdavčitvijo najpomembnejši vir prihodkov za javno financiranje trajnostnega razvoja; poziva EU, naj podpira države v razvoju pri vzpostavljanju zmogljivosti na področju davčne uprave, finančnega upravljanja, vodenja javnih financ in zaustavljanja nezakonitih finančnih tokov; poziva EU, naj zagotovi, da bodo gospodarske družbe plačevale davke v državah, v katerih pridobivajo ali ustvarjajo vrednost; v skladu s tem poudarja, da je EU odgovorna za globalno spodbujanje in izvajanje načela usklajenosti politik za razvoj v davčnih zadevah; v zvezi s tem poziva EU, naj državam v razvoju omogoči enakopravno sodelovanje pri svetovni reformi veljavnih mednarodnih davčnih pravil;

| 34. | meni, da je mednarodno sodelovanje izjemno pomembno pri obravnavi nezakonitih finančnih tokov in izogibanju davkom, in poziva EU, naj spodbuja nadaljnje mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah; poziva EU, naj zagotovi pravično obravnavo držav v razvoju pri pogajanjih o davčnih sporazumih, v skladu z vzorčno konvencijo OZN o dvojnem obdavčevanju, pri tem pa naj upošteva njihov položaj in zagotovi pravično porazdelitev obdavčitvenih pravic; pozdravlja zaveze, sprejete na konferenci za financiranje razvoja, ki je potekala julija 2015 v Adis Abebi, na primer o pregledu večstranskega razvojnega financiranja in davčni pobudi, ki državam v razvoju pomaga pri vzpostavljanju sistema domačih virov; poziva EU, naj v celoti uporablja vzorčno konvencijo OECD o davku na dohodek in kapital, ki vsebuje izbirno določbo o pomoči pri pobiranju davkov; |
| --- | --- |

34.

meni, da je mednarodno sodelovanje izjemno pomembno pri obravnavi nezakonitih finančnih tokov in izogibanju davkom, in poziva EU, naj spodbuja nadaljnje mednarodno sodelovanje v davčnih zadevah; poziva EU, naj zagotovi pravično obravnavo držav v razvoju pri pogajanjih o davčnih sporazumih, v skladu z vzorčno konvencijo OZN o dvojnem obdavčevanju, pri tem pa naj upošteva njihov položaj in zagotovi pravično porazdelitev obdavčitvenih pravic; pozdravlja zaveze, sprejete na konferenci za financiranje razvoja, ki je potekala julija 2015 v Adis Abebi, na primer o pregledu večstranskega razvojnega financiranja in davčni pobudi, ki državam v razvoju pomaga pri vzpostavljanju sistema domačih virov; poziva EU, naj v celoti uporablja vzorčno konvencijo OECD o davku na dohodek in kapital, ki vsebuje izbirno določbo o pomoči pri pobiranju davkov;

| 35. | poziva k oceni vpliva cenovnih subvencij na izvoz, tarife in trgovinske ovire za države v razvoju; |
| --- | --- |

35.

poziva k oceni vpliva cenovnih subvencij na izvoz, tarife in trgovinske ovire za države v razvoju;

| 36. | ponovno poudarja, da prizadevanja za zagotovitev dostopa do surovin iz držav v razvoju ne smejo ogrožati lokalnega razvoja in izkoreninjenja revščine, temveč morajo podpirati države v razvoju pri pretvorbi njihovih mineralnih bogastev v pravi razvoj; |
| --- | --- |

36.

ponovno poudarja, da prizadevanja za zagotovitev dostopa do surovin iz držav v razvoju ne smejo ogrožati lokalnega razvoja in izkoreninjenja revščine, temveč morajo podpirati države v razvoju pri pretvorbi njihovih mineralnih bogastev v pravi razvoj;

Prehranska varnost

| 37. | poudarja, da bo za doseganje svetovne prehranske varnosti potrebno usklajevanje politik za razvoj na vseh ravneh, zlasti če želimo izpolniti ambiciozni cilj agende 2030, to je izkoreninjene lakote in vseh oblik podhranjenosti; meni, da bi morala EU spodbujati oblikovanje robustnih regulativnih okvirov z jasnimi merili za zaščito pravic in prehranske varnosti ranljivega prebivalstva; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bo za doseganje svetovne prehranske varnosti potrebno usklajevanje politik za razvoj na vseh ravneh, zlasti če želimo izpolniti ambiciozni cilj agende 2030, to je izkoreninjene lakote in vseh oblik podhranjenosti; meni, da bi morala EU spodbujati oblikovanje robustnih regulativnih okvirov z jasnimi merili za zaščito pravic in prehranske varnosti ranljivega prebivalstva;

| 38. | poziva EU, naj sistematično ocenjuje tudi učinke kmetijske, trgovinske in energetske politike EU – pri slednji zlasti politiko na področju biogoriv – na prehransko varnost v državah v razvoju in na preživetje najranljivejših skupin; poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na zadruge, mikro, majhno in srednje kmetijstvo in kmetijske delavce, prav tako pa naj spodbuja trajnostne in kmetijsko-ekološke prakse v skladu z zaključki Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), priporočil posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane in cilji trajnostnega razvoja; opozarja, da je treba pri začetku izvajanja ukrepov v okviru skupne kmetijske politike poskrbeti, da ti ne bodo ogrožali zmogljivosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti v državah v razvoju; poudarja, da je treba osrednji vprašanji usklajenosti in učinka politik redno spremljati znotraj okvira politike EU za prehransko varnost (COM(2010)0127); poudarja, da mora EU podpreti oblikovanje predelovalne industrije v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil; opozarja, kako pomembno je upoštevati vpliv sporazuma o ribištvu na prehransko varnost držav v razvoju; poziva EU in države članice, naj zagotavljajo podporo državam v razvoju pri izvajanju prostovoljnih smernic ZN za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov na nacionalni ravniter tako prispevajo k preprečevanju prilaščanja zemljišč; |
| --- | --- |

38.

poziva EU, naj sistematično ocenjuje tudi učinke kmetijske, trgovinske in energetske politike EU – pri slednji zlasti politiko na področju biogoriv – na prehransko varnost v državah v razvoju in na preživetje najranljivejših skupin; poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na zadruge, mikro, majhno in srednje kmetijstvo in kmetijske delavce, prav tako pa naj spodbuja trajnostne in kmetijsko-ekološke prakse v skladu z zaključki Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), priporočil posebnega poročevalca ZN za pravico do hrane in cilji trajnostnega razvoja; opozarja, da je treba pri začetku izvajanja ukrepov v okviru skupne kmetijske politike poskrbeti, da ti ne bodo ogrožali zmogljivosti za pridelavo hrane in dolgoročne prehranske varnosti v državah v razvoju; poudarja, da je treba osrednji vprašanji usklajenosti in učinka politik redno spremljati znotraj okvira politike EU za prehransko varnost (COM(2010)0127); poudarja, da mora EU podpreti oblikovanje predelovalne industrije v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil; opozarja, kako pomembno je upoštevati vpliv sporazuma o ribištvu na prehransko varnost držav v razvoju; poziva EU in države članice, naj zagotavljajo podporo državam v razvoju pri izvajanju prostovoljnih smernic ZN za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov na nacionalni ravniter tako prispevajo k preprečevanju prilaščanja zemljišč;

Zdravje

| 39. | poudarja, da morajo države v razvoju sredstva iz proračuna prednostno nameniti vzpostavitvi trdnih zdravstvenih sistemov, izgradnji trajnostne zdravstvene infrastrukture ter zagotavljanju osnovnih storitev in kakovostne nege; poziva EU, naj podpre vzpostavitev splošnega zdravstvenega varstva, s katerim se bo porazdelilo zdravstveno tveganje v državah v razvoju; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da morajo države v razvoju sredstva iz proračuna prednostno nameniti vzpostavitvi trdnih zdravstvenih sistemov, izgradnji trajnostne zdravstvene infrastrukture ter zagotavljanju osnovnih storitev in kakovostne nege; poziva EU, naj podpre vzpostavitev splošnega zdravstvenega varstva, s katerim se bo porazdelilo zdravstveno tveganje v državah v razvoju;

Podnebne spremembe

| 40. | poziva EU, države članice in vse mednarodne partnerje, naj začejo odločno izvajati pred kratkim sklenjeni pariški podnebni sporazum COP21; poudarja, da morajo EU in druge razvite države tudi v prihodnje podpirati podnebne ukrepe za zmanjšanje emisij in večjo odpornost na posledice podnebnih sprememb v državah v razvoju, predvsem v najmanj razvitih državah; opozarja na bistveni pomen zagotavljanja ustreznih finančnih sredstev v tem kontekstu; v zvezi s tem podpira proces energetskega prehoda EU in premik proti obnovljivim virom energije; poudarja, da utegne neuspeh pri omejitvi globalnega segrevanja na precej pod 2 oC spodkopati razvojne dosežke; poziva EU, naj prevzame proaktivno vlogo pri obravnavi izziva globalnih podnebnih sprememb, tako da na vseh ravneh in v vseh panogah določi strateške prednostne naloge ter v skladu s pariškim sporazumom oblikuje in začne izvajati nove, zavezujoče cilje v zvezi s podnebjem, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije; |
| --- | --- |

40.

poziva EU, države članice in vse mednarodne partnerje, naj začejo odločno izvajati pred kratkim sklenjeni pariški podnebni sporazum COP21; poudarja, da morajo EU in druge razvite države tudi v prihodnje podpirati podnebne ukrepe za zmanjšanje emisij in večjo odpornost na posledice podnebnih sprememb v državah v razvoju, predvsem v najmanj razvitih državah; opozarja na bistveni pomen zagotavljanja ustreznih finančnih sredstev v tem kontekstu; v zvezi s tem podpira proces energetskega prehoda EU in premik proti obnovljivim virom energije; poudarja, da utegne neuspeh pri omejitvi globalnega segrevanja na precej pod 2 oC spodkopati razvojne dosežke; poziva EU, naj prevzame proaktivno vlogo pri obravnavi izziva globalnih podnebnih sprememb, tako da na vseh ravneh in v vseh panogah določi strateške prednostne naloge ter v skladu s pariškim sporazumom oblikuje in začne izvajati nove, zavezujoče cilje v zvezi s podnebjem, energetsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije;

| 41. | priznava, da zasebno financiranje na področju boja proti podnebnim spremembam ne more nadomestiti javnega financiranja; poudarja, da je treba v zvezi z zasebnim financiranjem boja proti podnebnim spremembam zagotoviti pregledno poročanje in odgovornost, pa tudi izvajanje ustreznih družbenih in okoljskih varoval; |
| --- | --- |

41.

priznava, da zasebno financiranje na področju boja proti podnebnim spremembam ne more nadomestiti javnega financiranja; poudarja, da je treba v zvezi z zasebnim financiranjem boja proti podnebnim spremembam zagotoviti pregledno poročanje in odgovornost, pa tudi izvajanje ustreznih družbenih in okoljskih varoval;

Spol

| 42. | pozdravlja akcijski načrt EU za enakost spolov 2016–2020 ter spodbuja spremljanje in izvajanje njegovih ciljev v vseh zunanjih ukrepih EU, vključno s projekti na ravni držav, ki jih financira EU; prav tako poziva EU, naj učinkovito vključi enakost spolov in krepitev vloge žensk v vse svoje politike, tudi proračun, ter naj zagotovi, da bodo zunanje politike prispevale k boju proti vsem oblikam diskriminacije, tudi zoper osebe LGBT; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja akcijski načrt EU za enakost spolov 2016–2020 ter spodbuja spremljanje in izvajanje njegovih ciljev v vseh zunanjih ukrepih EU, vključno s projekti na ravni držav, ki jih financira EU; prav tako poziva EU, naj učinkovito vključi enakost spolov in krepitev vloge žensk v vse svoje politike, tudi proračun, ter naj zagotovi, da bodo zunanje politike prispevale k boju proti vsem oblikam diskriminacije, tudi zoper osebe LGBT;

Varnost

| 43. | priznava, da trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine nista mogoča brez zagotovljene varnosti; priznava tudi, da je povezovanje varnosti in razvoja pomemben element učinkovitega zunanjega delovanja EU; |
| --- | --- |

43.

priznava, da trajnostni razvoj in izkoreninjenje revščine nista mogoča brez zagotovljene varnosti; priznava tudi, da je povezovanje varnosti in razvoja pomemben element učinkovitega zunanjega delovanja EU;

| 44. | poudarja, da je treba zagotavljati usklajenost in skladnost politik med zunanjo politiko EU, varnostno, obrambno, trgovinsko politiko, humanitarno pomočjo in razvojnim sodelovanjem; opominja na izziv dobrega upravljanja v državah v razvoju; vztraja, da bi morala usklajenost politik za razvoj prispevati k vzpostavitvi načel pravne države in nepristranskih institucij, h krepitvi ukrepov za razoroževanje, zagotavljanje javnega zdravstva in prehranske varnosti, pa tudi k oblikovanju povezanih politik za varnost in razvoj; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je treba zagotavljati usklajenost in skladnost politik med zunanjo politiko EU, varnostno, obrambno, trgovinsko politiko, humanitarno pomočjo in razvojnim sodelovanjem; opominja na izziv dobrega upravljanja v državah v razvoju; vztraja, da bi morala usklajenost politik za razvoj prispevati k vzpostavitvi načel pravne države in nepristranskih institucij, h krepitvi ukrepov za razoroževanje, zagotavljanje javnega zdravstva in prehranske varnosti, pa tudi k oblikovanju povezanih politik za varnost in razvoj;

| 45. | poziva EU, naj okrepi svoje zmogljivosti za preprečevanje kriz in hitro odzivanje, pa tudi sinergije med skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) in razvojnimi instrumenti, pri čemer naj si prizadeva za ravnotežje med kratkoročnimi odzivi na krize in dolgoročnimi razvojnimi strategijami; predlaga vzpostavitev novega instrumenta za povezovanje varnosti in razvoja, ki bi lahko pripomogel k večji usklajenosti in učinkovitosti politik za razvoj; poudarja, da se tega instrumenta ne bi smelo financirati iz obstoječih razvojnih instrumentov, temveč z novimi proračunskimi sredstvi; poziva, naj se v pripravo strategij EU za varnost in razvoj vključijo prednostne naloge in politike ustreznih regij in držav; pozdravlja uporabo političnega okvira za pristop h krizam in meni, da gre za pomembno orodje, ki omogoča splošno in hitro razumevanje kriz; poziva k okrepitvi sodelovanja med Komisijo, ESZD in državami članicami, da bi opravili celovito analizo, na podlagi katere bi bilo mogoče pri spoprijemanju s krizami sprejeti obveščeno odločitev med ukrepi SVOP in drugimi ukrepi; |
| --- | --- |

45.

poziva EU, naj okrepi svoje zmogljivosti za preprečevanje kriz in hitro odzivanje, pa tudi sinergije med skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP) in razvojnimi instrumenti, pri čemer naj si prizadeva za ravnotežje med kratkoročnimi odzivi na krize in dolgoročnimi razvojnimi strategijami; predlaga vzpostavitev novega instrumenta za povezovanje varnosti in razvoja, ki bi lahko pripomogel k večji usklajenosti in učinkovitosti politik za razvoj; poudarja, da se tega instrumenta ne bi smelo financirati iz obstoječih razvojnih instrumentov, temveč z novimi proračunskimi sredstvi; poziva, naj se v pripravo strategij EU za varnost in razvoj vključijo prednostne naloge in politike ustreznih regij in držav; pozdravlja uporabo političnega okvira za pristop h krizam in meni, da gre za pomembno orodje, ki omogoča splošno in hitro razumevanje kriz; poziva k okrepitvi sodelovanja med Komisijo, ESZD in državami članicami, da bi opravili celovito analizo, na podlagi katere bi bilo mogoče pri spoprijemanju s krizami sprejeti obveščeno odločitev med ukrepi SVOP in drugimi ukrepi;

| 46. | meni, da so strategija EU za varnost in razvoj Sahela (6), afriške enote za hitro posredovanje in regionalni akcijski načrt za Sahel za obdobje 2015–2020 (7) dober primer uspešnega izvajanja celostnega pristopa EU, kjer se prepletajo ukrepi s področja varnosti, razvoja in upravljanja; |
| --- | --- |

46.

meni, da so strategija EU za varnost in razvoj Sahela (6), afriške enote za hitro posredovanje in regionalni akcijski načrt za Sahel za obdobje 2015–2020 (7) dober primer uspešnega izvajanja celostnega pristopa EU, kjer se prepletajo ukrepi s področja varnosti, razvoja in upravljanja;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj še naprej izboljšujejo povezave med humanitarno pomočjo, razvojnim sodelovanjem in odpornostjo na nesreče, da se bo mogoče bolj prilagodljivo in učinkovito odzivati na čedalje večje potrebe; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj še naprej izboljšujejo povezave med humanitarno pomočjo, razvojnim sodelovanjem in odpornostjo na nesreče, da se bo mogoče bolj prilagodljivo in učinkovito odzivati na čedalje večje potrebe;

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0251.

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1

(4)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(5)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://eeas.europa.eu/africa/docs/sahel_strategy_en.pdf

(7)  www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/04/st07823-en15_pdf

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/10

---

P8_TA(2016)0247

Novo zavezništvo za prehransko varnost in prehrano

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (2015/2277(INI))

(2018/C 086/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je Generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 2 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki predvideva odpravo lakote, zagotovitev prehranske varnosti in boljše prehrane ter spodbujanje trajnostnega kmetijstva (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja Združenih narodov o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je Generalna skupščina sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja 2 v okviru ciljev trajnostnega razvoja iz te agende, ki predvideva odpravo lakote, zagotovitev prehranske varnosti in boljše prehrane ter spodbujanje trajnostnega kmetijstva (1),

| — | ob upoštevanju pariškega sporazuma pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je bil sprejet 12. decembra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega sporazuma pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, ki je bil sprejet 12. decembra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju celostnega razvojnega programa za afriško kmetijstvo (CAADP), ki ga je sprejela Afriška unija (AU) leta 2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostnega razvojnega programa za afriško kmetijstvo (CAADP), ki ga je sprejela Afriška unija (AU) leta 2002 (3),

| — | ob upoštevanju vrhunskega srečanja voditeljev držav Afriške unije leta 2003 v Maputu (Mozambik), na katerem so se vlade Afriške unije dogovorile, da bodo v kmetijski sektor vložile več kot 10 % skupnih sredstev, dodeljenih iz nacionalnih proračunov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrhunskega srečanja voditeljev držav Afriške unije leta 2003 v Maputu (Mozambik), na katerem so se vlade Afriške unije dogovorile, da bodo v kmetijski sektor vložile več kot 10 % skupnih sredstev, dodeljenih iz nacionalnih proračunov (4),

| — | ob upoštevanju zasedanja skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije iz julija 2012, na kateri je bilo v počastitev desete obletnice sprejetja CAADP leto 2014 razglašeno za leto kmetijstva in prehranske varnosti (5) v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zasedanja skupščine voditeljev držav in vlad Afriške unije iz julija 2012, na kateri je bilo v počastitev desete obletnice sprejetja CAADP leto 2014 razglašeno za leto kmetijstva in prehranske varnosti (5) v Afriki,

| — | ob upoštevanju deklaracije o pospešitvi rasti in preoblikovanja kmetijstva za skupno blaginjo in boljše možnosti preživljanja, ki je bila sprejeta na vrhu voditeljev držav Afriške unije dne 27. junija 2014 v Malabu (Ekvatorialna Gvineja) in s katero so se vlade Afriške unije ponovno zavezale, da bodo kmetijstvu dodelile vsaj 10 % javnih sredstev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije o pospešitvi rasti in preoblikovanja kmetijstva za skupno blaginjo in boljše možnosti preživljanja, ki je bila sprejeta na vrhu voditeljev držav Afriške unije dne 27. junija 2014 v Malabu (Ekvatorialna Gvineja) in s katero so se vlade Afriške unije ponovno zavezale, da bodo kmetijstvu dodelile vsaj 10 % javnih sredstev (6),

| — | ob upoštevanju pobude skupine G8 za prehransko varnost, ki je bila sprejeta leta 2009 v L'Aquili (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude skupine G8 za prehransko varnost, ki je bila sprejeta leta 2009 v L'Aquili (7),

| — | ob upoštevanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, ki so bili sprejeti na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo aprila 2009 v Adis Abebi (Etiopija) (8), ter deklaracije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki (9), ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije na vrhu julija 2009 v Sirti, da bi pozvali k učinkovitemu izvajanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki, ki so bili sprejeti na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, zemljišča in živinorejo aprila 2009 v Adis Abebi (Etiopija) (8), ter deklaracije o vprašanjih in izzivih v zvezi z zemljišči v Afriki (9), ki so jo sprejeli voditelji držav Afriške unije na vrhu julija 2009 v Sirti, da bi pozvali k učinkovitemu izvajanju okvira in smernic za zemljiško politiko v Afriki,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o obsežnih naložbah v kmetijska zemljišča v Afriki, ki so bila sprejeta na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, razvoj podeželja, ribištvo in akvakulturo Afriške unije dne 1. in 2. maja 2014 v Adis Abebi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o obsežnih naložbah v kmetijska zemljišča v Afriki, ki so bila sprejeta na skupni konferenci ministrov za kmetijstvo, razvoj podeželja, ribištvo in akvakulturo Afriške unije dne 1. in 2. maja 2014 v Adis Abebi (10),

| — | ob upoštevanju deklaracije afriških organizacij civilne družbe iz maja 2013 z naslovom Posodobitev afriškega kmetijstva – komu prinaša koristi? (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije afriških organizacij civilne družbe iz maja 2013 z naslovom Posodobitev afriškega kmetijstva – komu prinaša koristi? (11),

| — | ob upoštevanju deklaracije zahodnoafriških organizacij malih kmetov, ki je bila sprejeta 13. marca 2014 v Djiminiju (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije zahodnoafriških organizacij malih kmetov, ki je bila sprejeta 13. marca 2014 v Djiminiju (12),

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic FAO iz leta 2004 za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic FAO iz leta 2004 za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti (13),

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) z naslovom Kmetijstvo na razpotju iz leta 2009 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) z naslovom Kmetijstvo na razpotju iz leta 2009 (14),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966 (15),

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) iz leta 1979 (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) iz leta 1979 (16),

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987 (17),

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih prebivalcev iz leta 2007 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih prebivalcev iz leta 2007 (18),

| — | ob upoštevanju osnovnih načel in smernic OZN o izselitvah in razselitvah na podlagi razvoja iz leta 2007 (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnovnih načel in smernic OZN o izselitvah in razselitvah na podlagi razvoja iz leta 2007 (19),

| — | ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet za človekove pravice (20), in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki so bile posodobljene leta 2011 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet za človekove pravice (20), in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki so bile posodobljene leta 2011 (21),

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana iz leta 2011 (22),

| — | ob upoštevanju prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov (VGGT) iz leta 2012 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov (VGGT) iz leta 2012 (23),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin (Konvencija UPOV) iz leta 1991 (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o varstvu novih sort rastlin (Konvencija UPOV) iz leta 1991 (24),

| — | ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGRFA) iz leta 2001 (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo (ITPGRFA) iz leta 2001 (25),

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 ter z njo povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 in Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, iz leta 2010 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 ter z njo povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 in Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, iz leta 2010 (26),

| — | ob upoštevanju afriškega vzorčnega zakona o biološki varnosti (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriškega vzorčnega zakona o biološki varnosti (27),

| — | ob upoštevanju resolucije o zemljiški zakonodaji za samopreskrbo s hrano, ki jo je parlamentarna skupščina Frankofonije sprejela 12. julija 2012 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o zemljiški zakonodaji za samopreskrbo s hrano, ki jo je parlamentarna skupščina Frankofonije sprejela 12. julija 2012 (28),

| — | ob upoštevanju resolucije o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela 27. novembra 2013 v Adis Abebi (29), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o družbenih in okoljskih posledicah pašništva v državah AKP, ki jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU sprejela 27. novembra 2013 v Adis Abebi (29),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (30), ki je bilo sprejeto 31. marca 2010, in sklepov Sveta o okviru politike, ki so bili sprejeti 10. maja 2010 (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (30), ki je bilo sprejeto 31. marca 2010, in sklepov Sveta o okviru politike, ki so bili sprejeti 10. maja 2010 (31),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil z dne 28. maja 2013 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o prehranski varnosti in zagotavljanju zadostne hranilne vrednosti živil z dne 28. maja 2013 (32),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za prehrano iz julija 2014 (33), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Komisije za prehrano iz julija 2014 (33),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (34), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (34),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (35),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o vlogi premoženjskih pravic, lastnine in ustvarjanja bogastva pri izkoreninjenju revščine in spodbujanju trajnostnega razvoja v državah v razvoju (36), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2014 o vlogi premoženjskih pravic, lastnine in ustvarjanja bogastva pri izkoreninjenju revščine in spodbujanju trajnostnega razvoja v državah v razvoju (36),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (37), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2015 o Tanzaniji, zlasti o vprašanju prilaščanja zemljišč (37),

| — | ob upoštevanju izjave o zbliževanju mnenj pri boju za zemljišča in vodo, podane na Svetovnem socialnem forumu marca 2015 v Tunisu (38); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o zbliževanju mnenj pri boju za zemljišča in vodo, podane na Svetovnem socialnem forumu marca 2015 v Tunisu (38);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o o Expu 2015 v Milanu: Nahranimo planet– energija za življenje (39), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. aprila 2015 o o Expu 2015 v Milanu: Nahranimo planet– energija za življenje (39),

| — | ob upoštevanju zahtev afriške civilne družbe za vključitev samopreskrbe s hrano in pravice do hrane v program predsedovanja Nemčije skupini G7 iz junija 2015 (40), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahtev afriške civilne družbe za vključitev samopreskrbe s hrano in pravice do hrane v program predsedovanja Nemčije skupini G7 iz junija 2015 (40),

| — | ob upoštevanju milanske listine (41), ki je bila predstavljena na Expu 2015 v okviru teme Nahranimo planet – energija za življenje in jo je podpisalo več kot milijon voditeljev držav, vlad in posameznikov ter poziva vsa združenja, podjetja, nacionalne in mednarodne institucije ter posameznike, naj prevzamejo odgovornost in zagotovijo, da bodo lahko prihodnje generacije uživale pravico do hrane, prav tako pa vsebuje zavezujoče obveznosti za zagotavljanje te pravice po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju milanske listine (41), ki je bila predstavljena na Expu 2015 v okviru teme Nahranimo planet – energija za življenje in jo je podpisalo več kot milijon voditeljev držav, vlad in posameznikov ter poziva vsa združenja, podjetja, nacionalne in mednarodne institucije ter posameznike, naj prevzamejo odgovornost in zagotovijo, da bodo lahko prihodnje generacije uživale pravico do hrane, prav tako pa vsebuje zavezujoče obveznosti za zagotavljanje te pravice po vsem svetu,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Odbor OZN za prehransko varnost v svetu ustrezen forum za soglasje o mednarodni politični usmeritvi pri tem vprašanju in da lahko vse vpletene strani na tem forumu izrazijo svoje mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Odbor OZN za prehransko varnost v svetu ustrezen forum za soglasje o mednarodni politični usmeritvi pri tem vprašanju in da lahko vse vpletene strani na tem forumu izrazijo svoje mnenje,

| — | ob upoštevanju Milanskega pakta mest o prehranski politiki z dne 15. oktobra 2015 (42), ki ga je pripravil milanski mestni svet in podpisalo 113 mest po vsem svetu, nato pa je bil posredovan generalnemu sekretarju OZN Ban Ki Munu, in ki ponazarja ključno vlogo mest pri oblikovanju politike na področju hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Milanskega pakta mest o prehranski politiki z dne 15. oktobra 2015 (42), ki ga je pripravil milanski mestni svet in podpisalo 113 mest po vsem svetu, nato pa je bil posredovan generalnemu sekretarju OZN Ban Ki Munu, in ki ponazarja ključno vlogo mest pri oblikovanju politike na področju hrane,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2016 o razmerah v Etiopiji (43), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2016 o razmerah v Etiopiji (43),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (NAFSN), ki jo je organiziral Odbor za razvoj 1. decembra 2015 (44), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o novem zavezništvu za prehransko varnost in prehrano (NAFSN), ki jo je organiziral Odbor za razvoj 1. decembra 2015 (44),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Novo zavezništvo za prehransko varnost in prehrano v Afriki, ki jo je po naročilu Odbora za razvoj opravil profesor Olivier de Schutter in objavil generalni direktorat za zunanjo politiko Unije novembra 2015 (45), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Novo zavezništvo za prehransko varnost in prehrano v Afriki, ki jo je po naročilu Odbora za razvoj opravil profesor Olivier de Schutter in objavil generalni direktorat za zunanjo politiko Unije novembra 2015 (45),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0169/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0169/2016),

| A. | ker je cilj novega zavezništva za prehransko varnost v Afriki (NAFSN) izboljšati prehransko varnost in 50 milijonov ljudem v podsaharski Afriki do leta 2020 pomagati poiskati izhod iz revščine; ker so sodelujoče države s pogajanji sprejele okvire državnega sodelovanja (CCF), v katerih so opredeljene zaveze glede olajševanja zasebnih naložb v afriškem kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj novega zavezništva za prehransko varnost v Afriki (NAFSN) izboljšati prehransko varnost in 50 milijonov ljudem v podsaharski Afriki do leta 2020 pomagati poiskati izhod iz revščine; ker so sodelujoče države s pogajanji sprejele okvire državnega sodelovanja (CCF), v katerih so opredeljene zaveze glede olajševanja zasebnih naložb v afriškem kmetijskem sektorju;

| B. | ker so se v Afriki v zadnjih tridesetih letih zanemarjale naložbe v kmetijstvo v malem obsegu, odvisnost držav z nizkim dohodkom od uvožene hrane pa se je precej povečala, zaradi česar so postale ranljive na nihanje cen na mednarodnih trgih; |
| --- | --- |

B.

ker so se v Afriki v zadnjih tridesetih letih zanemarjale naložbe v kmetijstvo v malem obsegu, odvisnost držav z nizkim dohodkom od uvožene hrane pa se je precej povečala, zaradi česar so postale ranljive na nihanje cen na mednarodnih trgih;

| C. | ker obstaja tveganje, da bodo velika javno-zasebna partnerstva postavila v prevladujoč položaj velika kmetijska podjetja v afriškem kmetijstvu, ki izpodrivajo lokalna podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker obstaja tveganje, da bodo velika javno-zasebna partnerstva postavila v prevladujoč položaj velika kmetijska podjetja v afriškem kmetijstvu, ki izpodrivajo lokalna podjetja;

| D. | ker so zasebne naložbe v sklopu NAFSN dosegle več kot 8,2 milijona malih kmetov in ustvarile več kot 21 000 delovnih mest, pri čemer je več kot polovica namenjena ženskam; |
| --- | --- |

D.

ker so zasebne naložbe v sklopu NAFSN dosegle več kot 8,2 milijona malih kmetov in ustvarile več kot 21 000 delovnih mest, pri čemer je več kot polovica namenjena ženskam;

| E. | ker je po krizi zaradi pomanjkanja hrane leta 2008 prevladalo splošno priznavanje, da je treba podpirati male kmete pri pridelavi hrane za domače trge; |
| --- | --- |

E.

ker je po krizi zaradi pomanjkanja hrane leta 2008 prevladalo splošno priznavanje, da je treba podpirati male kmete pri pridelavi hrane za domače trge;

| F. | ker je začetek programov strukturnega prilagajanja v zgodnjih osemdesetih prispeval k razvoju izvoznega kmetijstva, v katerem se je prednost namenila povečanju pridelave dobičkonosnih pridelkov za prodajo na svetovnem trgu; ker je takšna izbira dajala prednost obsežnim, zelo kapitaliziranim in mehaniziranim oblikam pridelave, malo kmetijstvo pa povsem zanemarjala; |
| --- | --- |

F.

ker je začetek programov strukturnega prilagajanja v zgodnjih osemdesetih prispeval k razvoju izvoznega kmetijstva, v katerem se je prednost namenila povečanju pridelave dobičkonosnih pridelkov za prodajo na svetovnem trgu; ker je takšna izbira dajala prednost obsežnim, zelo kapitaliziranim in mehaniziranim oblikam pridelave, malo kmetijstvo pa povsem zanemarjala;

| G. | ker bodo mednarodni trgi v prihodnosti bolj nestanovitni; ker države ne bi smele tvegati, da bi bile prekomerno odvisne od uvoza, temveč bi morale v prvi vrsti vlagati v domačo pridelavo hrane in tako povečati odpornost; |
| --- | --- |

G.

ker bodo mednarodni trgi v prihodnosti bolj nestanovitni; ker države ne bi smele tvegati, da bi bile prekomerno odvisne od uvoza, temveč bi morale v prvi vrsti vlagati v domačo pridelavo hrane in tako povečati odpornost;

| H. | ker morajo biti družinski in mali kmetje v središču NAFSN; |
| --- | --- |

H.

ker morajo biti družinski in mali kmetje v središču NAFSN;

| I. | ker je prehranska varnost v državah v razvoju povečini odvisna od trajnostne uporabe naravnih virov; |
| --- | --- |

I.

ker je prehranska varnost v državah v razvoju povečini odvisna od trajnostne uporabe naravnih virov;

| J. | ker je namen tako imenovanih polov rasti privabiti mednarodne vlagatelje, tako da se zemljišča zagotovijo velikim zasebnim podjetjem, in ker tega ne bi smeli početi na račun družinskih kmetov; |
| --- | --- |

J.

ker je namen tako imenovanih polov rasti privabiti mednarodne vlagatelje, tako da se zemljišča zagotovijo velikim zasebnim podjetjem, in ker tega ne bi smeli početi na račun družinskih kmetov;

| K. | ker sporazumi o NASFN ne vsebujejo konkretnih kazalnikov za lakoto in podhranjenost; |
| --- | --- |

K.

ker sporazumi o NASFN ne vsebujejo konkretnih kazalnikov za lakoto in podhranjenost;

| L. | ker so družinski in mali kmetje dokazali, da lahko s kmetijsko-ekološkimi praksami pridelujejo raznolike pridelke in trajnostno povečajo proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

L.

ker so družinski in mali kmetje dokazali, da lahko s kmetijsko-ekološkimi praksami pridelujejo raznolike pridelke in trajnostno povečajo proizvodnjo hrane;

| M. | ker monokulture povečujejo odvisnost od kemičnih gnojil in pesticidov, povzročajo obsežno degradacijo tal in prispevajo k podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

M.

ker monokulture povečujejo odvisnost od kemičnih gnojil in pesticidov, povzročajo obsežno degradacijo tal in prispevajo k podnebnim spremembam;

| N. | ker je kmetijstvo odgovorno za vsaj 14 % skupnih emisij toplogrednih plinov, predvsem zaradi uporabe dušikovih gnojil; |
| --- | --- |

N.

ker je kmetijstvo odgovorno za vsaj 14 % skupnih emisij toplogrednih plinov, predvsem zaradi uporabe dušikovih gnojil;

| O. | ker obstajajo različne oblike zemljiške posesti (običajna, javna in zasebna), vendar se NAFSN v zvezi z urejanjem pravic do posesti skoraj izključno sklicuje na vpisovanje zemljiških pravic; |
| --- | --- |

O.

ker obstajajo različne oblike zemljiške posesti (običajna, javna in zasebna), vendar se NAFSN v zvezi z urejanjem pravic do posesti skoraj izključno sklicuje na vpisovanje zemljiških pravic;

| P. | ker bo do leta 2050 70 % svetovnega prebivalstva živelo v mestih, zato bo združen svetovni in lokalni pristop k prehrani pomembnejši kot kdajkoli prej; |
| --- | --- |

P.

ker bo do leta 2050 70 % svetovnega prebivalstva živelo v mestih, zato bo združen svetovni in lokalni pristop k prehrani pomembnejši kot kdajkoli prej;

| Q. | ker vpisovanje zemljiških pravic ni edina zaščita pred razlastitvijo zemljišča in preselitvijo; |
| --- | --- |

Q.

ker vpisovanje zemljiških pravic ni edina zaščita pred razlastitvijo zemljišča in preselitvijo;

| R. | ker je spol zelo pomemben vidik naložb v afriško kmetijstvo; ker so ženske na podeželju dolgo že dolgo tarča diskriminacije, ko gre za dostop do vrste proizvodnih virov, vključno z zemljišči, posojili, naložbami in storitvami; |
| --- | --- |

R.

ker je spol zelo pomemben vidik naložb v afriško kmetijstvo; ker so ženske na podeželju dolgo že dolgo tarča diskriminacije, ko gre za dostop do vrste proizvodnih virov, vključno z zemljišči, posojili, naložbami in storitvami;

| S. | ker je bila do nedavnega podpora za kmetijstvo usmerjena v pridelavo kmetijskih rastlin za izvoz, ki jo upravljajo moški, ženske pa so bile večinoma odgovorne za pridelavo hrane za preživljanje družine; |
| --- | --- |

S.

ker je bila do nedavnega podpora za kmetijstvo usmerjena v pridelavo kmetijskih rastlin za izvoz, ki jo upravljajo moški, ženske pa so bile večinoma odgovorne za pridelavo hrane za preživljanje družine;

| T. | ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genetske raznolikosti rastlin; ker obsežna genetska erozija povečuje izpostavljenost podnebnim spremembam in pojav novih škodljivcev in bolezni; |
| --- | --- |

T.

ker FAO ocenjuje, da je bilo po svetu izgubljenih približno 75 % genetske raznolikosti rastlin; ker obsežna genetska erozija povečuje izpostavljenost podnebnim spremembam in pojav novih škodljivcev in bolezni;

| U. | ker so nadzor, lastništvo in cenovna dostopnost semen ključni za prehransko varnost in odpornost revnih kmetov; |
| --- | --- |

U.

ker so nadzor, lastništvo in cenovna dostopnost semen ključni za prehransko varnost in odpornost revnih kmetov;

| V. | ker bi bilo treba zaščititi pravico kmetov do razmnoževanja, uporabe, izmenjave in prodaje lastnih semen; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba zaščititi pravico kmetov do razmnoževanja, uporabe, izmenjave in prodaje lastnih semen;

| W. | ker so izboljšave v prehranjevalni vrzeli v Afriki osrednjega pomena za agendo za trajnostni razvoj; ker slabo prehranjevanje izhaja iz vrste med seboj prepletenih procesov, povezanih z zdravstveno oskrbo, izobraževanjem, komunalno ureditvijo in higieno, dostopom do virov, krepitvijo vloge žensk ipd.; |
| --- | --- |

W.

ker so izboljšave v prehranjevalni vrzeli v Afriki osrednjega pomena za agendo za trajnostni razvoj; ker slabo prehranjevanje izhaja iz vrste med seboj prepletenih procesov, povezanih z zdravstveno oskrbo, izobraževanjem, komunalno ureditvijo in higieno, dostopom do virov, krepitvijo vloge žensk ipd.;

| X. | ker je namen zavez o regulativnih reformah v panogi semen, sprejetih v okviru državnega sodelovanja (CCF), krepiti žlahtniteljske pravice na račun sedanjih semenskih sistemov, ki jih še zmeraj uporabljajo najrevnejši kmeti; |
| --- | --- |

X.

ker je namen zavez o regulativnih reformah v panogi semen, sprejetih v okviru državnega sodelovanja (CCF), krepiti žlahtniteljske pravice na račun sedanjih semenskih sistemov, ki jih še zmeraj uporabljajo najrevnejši kmeti;

Naložbe v kmetijstvo v Afriki in doseganje ciljev trajnostnega razvoja

| 1. | ugotavlja, da je več okvirov državnega sodelovanja usmerjenih v razvoj posebnih gospodarskih območij, da bi čim bolj povečali naložbe s pobudami, ki segajo od cestne ali energetske infrastrukture do davčnih in carinskih režimov ter režimov zemljiške posesti; poudarja tudi, da je treba zagotoviti in izboljšati poudarek na dostopu do vode, okrepiti izobraževanje o prehrani in deliti najprimernejše strategije; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je več okvirov državnega sodelovanja usmerjenih v razvoj posebnih gospodarskih območij, da bi čim bolj povečali naložbe s pobudami, ki segajo od cestne ali energetske infrastrukture do davčnih in carinskih režimov ter režimov zemljiške posesti; poudarja tudi, da je treba zagotoviti in izboljšati poudarek na dostopu do vode, okrepiti izobraževanje o prehrani in deliti najprimernejše strategije;

| 2. | opaža, da se politike naložb v kmetijstvo osredotočajo predvsem na spodbujanje obsežnega pridobivanja zemljišč in kmetijstvo, usmerjeno v izvoz, ki običajno ni povezano z lokalnimi gospodarstvi; ugotavlja, da bi utegnili z vzpostavitvijo obsežnega namakanja v ciljih območjih za naložbe NAFSN zmanjšati razpoložljivost vode za druge uporabnike, kot so mali kmetje ali pastirji; poudarja, da je treba v navedenih okoliščinah kritično oceniti in izboljšati sposobnost velikih javno-zasebnih partnerstev za zmanjševanje revščine in prehransko varnost; poudarja, da bi morale kmetijske naložbene politike povezovati in podpirati razvoj lokalnega gospodarstva, vključno z malimi in družinskimi kmeti; opozarja, da smernice FAO o lastništvu posesti priporočajo varen dostop do zemljišč, da bi družinam omogočili pridelavo hrane za gospodinjsko porabo in izboljšanje dohodka gospodinjstev; poudarja, da je treba obsežne naložbe v afriška zemljišča oblikovati na podlagi teh smernic, zagotoviti malim kmetom in lokalnim skupnostim dostop do zemljišč, spodbujati lokalne naložbe MSP ter zagotoviti, da bodo javno-zasebna partnerstva prispeval k prehranski varnosti ter zmanjševanju revščine in neenakosti; |
| --- | --- |

2.

opaža, da se politike naložb v kmetijstvo osredotočajo predvsem na spodbujanje obsežnega pridobivanja zemljišč in kmetijstvo, usmerjeno v izvoz, ki običajno ni povezano z lokalnimi gospodarstvi; ugotavlja, da bi utegnili z vzpostavitvijo obsežnega namakanja v ciljih območjih za naložbe NAFSN zmanjšati razpoložljivost vode za druge uporabnike, kot so mali kmetje ali pastirji; poudarja, da je treba v navedenih okoliščinah kritično oceniti in izboljšati sposobnost velikih javno-zasebnih partnerstev za zmanjševanje revščine in prehransko varnost; poudarja, da bi morale kmetijske naložbene politike povezovati in podpirati razvoj lokalnega gospodarstva, vključno z malimi in družinskimi kmeti; opozarja, da smernice FAO o lastništvu posesti priporočajo varen dostop do zemljišč, da bi družinam omogočili pridelavo hrane za gospodinjsko porabo in izboljšanje dohodka gospodinjstev; poudarja, da je treba obsežne naložbe v afriška zemljišča oblikovati na podlagi teh smernic, zagotoviti malim kmetom in lokalnim skupnostim dostop do zemljišč, spodbujati lokalne naložbe MSP ter zagotoviti, da bodo javno-zasebna partnerstva prispeval k prehranski varnosti ter zmanjševanju revščine in neenakosti;

| 3. | poudarja, da pri procesu odločanja v okviru sodelovanja niso sodelovali vsi deležniki in so bili med drugim podeželske skupnosti, delavci na kmetijskih gospodarstvih, mali kmetje, ribiči in staroselci prejkone izključeni, kar pomeni, da ni bila upoštevana njihova pravica do sodelovanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da pri procesu odločanja v okviru sodelovanja niso sodelovali vsi deležniki in so bili med drugim podeželske skupnosti, delavci na kmetijskih gospodarstvih, mali kmetje, ribiči in staroselci prejkone izključeni, kar pomeni, da ni bila upoštevana njihova pravica do sodelovanja;

| 4. | obžaluje odsotnost posvetovanja med afriškimi organizacijami civilne družbe ob začetku delovanja NAFSN; poudarja, da bi morala biti udeležba skupin, za katere ni zagotovljena prehranska varnost, v politikah, ki vplivajo nanje, temelj vseh politik na področju prehranske varnosti; |
| --- | --- |

4.

obžaluje odsotnost posvetovanja med afriškimi organizacijami civilne družbe ob začetku delovanja NAFSN; poudarja, da bi morala biti udeležba skupin, za katere ni zagotovljena prehranska varnost, v politikah, ki vplivajo nanje, temelj vseh politik na področju prehranske varnosti;

| 5. | poudarja, da se je NAFSN zavezal spodbujanju vključujoče, na kmetijstvu temelječe rasti, ki podpira malo kmetijstvo ter pomaga zmanjševati revščino, lakoto in podhranjenost; v zvezi s tem poudarja, da mora NAFSN kolikor mogoče omejiti uporabo kemičnih gnojil in pesticidov, ki povzročajo zdravstvene in okoljske posledice za lokalne skupnosti, na primer izgubo biotske raznovrstnosti in erozijo tal; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se je NAFSN zavezal spodbujanju vključujoče, na kmetijstvu temelječe rasti, ki podpira malo kmetijstvo ter pomaga zmanjševati revščino, lakoto in podhranjenost; v zvezi s tem poudarja, da mora NAFSN kolikor mogoče omejiti uporabo kemičnih gnojil in pesticidov, ki povzročajo zdravstvene in okoljske posledice za lokalne skupnosti, na primer izgubo biotske raznovrstnosti in erozijo tal;

| 6. | kritizira domnevo, da korporativne naložbe v kmetijstvo samodejno izboljšujejo prehransko varnost in prehrano ter zmanjšujejo revščino; |
| --- | --- |

6.

kritizira domnevo, da korporativne naložbe v kmetijstvo samodejno izboljšujejo prehransko varnost in prehrano ter zmanjšujejo revščino;

| 7. | opozarja na poročilo skupine G-20 iz leta 2011, v katerem je poudarjeno, da se naložbe zaradi davčnih razlogov lahko izkažejo kot prehodne; opozarja, da se je v številnih raziskavah o spodbudah za vlagatelje pokazalo, da posebne davčne olajšave nimajo vpliva ali da negativno vplivajo na odločitev za naložbe (46); |
| --- | --- |

7.

opozarja na poročilo skupine G-20 iz leta 2011, v katerem je poudarjeno, da se naložbe zaradi davčnih razlogov lahko izkažejo kot prehodne; opozarja, da se je v številnih raziskavah o spodbudah za vlagatelje pokazalo, da posebne davčne olajšave nimajo vpliva ali da negativno vplivajo na odločitev za naložbe (46);

| 8. | ugotavlja, da so afriške države zaradi davčnih olajšav, tudi oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb v posebnih ekonomskih conah, prikrajšane za davčne prihodke, ki bi lahko služili za nujne javne naložbe v kmetijstvu, zlasti prehransko varnost in programe za prehrano (47); |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so afriške države zaradi davčnih olajšav, tudi oprostitve davka od dohodkov pravnih oseb v posebnih ekonomskih conah, prikrajšane za davčne prihodke, ki bi lahko služili za nujne javne naložbe v kmetijstvu, zlasti prehransko varnost in programe za prehrano (47);

| 9. | poziva vlade in donatorje, naj ustavijo pregled vseh politik, projektov in svetovalnih ureditev, ki neposredno podpirajo in olajšujejo prilaščanje zemljišč, saj podpirajo izjemno škodljive projekte in naložbe ter posredno povečujejo pritisk na zemljišča in naravne vire, to pa lahko privede do resnih kršitev človekovih pravic; poziva, naj se raje podprejo politike, ki ščitijo in dajejo prednost proizvajalcem hrane na drobno, zlasti ženskam, ter spodbujajo trajnostno rabo tal; |
| --- | --- |

9.

poziva vlade in donatorje, naj ustavijo pregled vseh politik, projektov in svetovalnih ureditev, ki neposredno podpirajo in olajšujejo prilaščanje zemljišč, saj podpirajo izjemno škodljive projekte in naložbe ter posredno povečujejo pritisk na zemljišča in naravne vire, to pa lahko privede do resnih kršitev človekovih pravic; poziva, naj se raje podprejo politike, ki ščitijo in dajejo prednost proizvajalcem hrane na drobno, zlasti ženskam, ter spodbujajo trajnostno rabo tal;

| 10. | svari pred posnemanjem azijskega modela „zelene revolucije“ iz 60. let prejšnjega stoletja v Afriki ter zanemarjanjem njegovih negativnih socialnih vplivov in vplivov na okolje; opozarja, da cilji trajnostnega razvoja vključujejo cilj spodbujanja trajnostnega kmetijstva, ki bi ga bilo treba doseči do leta 2030; |
| --- | --- |

10.

svari pred posnemanjem azijskega modela „zelene revolucije“ iz 60. let prejšnjega stoletja v Afriki ter zanemarjanjem njegovih negativnih socialnih vplivov in vplivov na okolje; opozarja, da cilji trajnostnega razvoja vključujejo cilj spodbujanja trajnostnega kmetijstva, ki bi ga bilo treba doseči do leta 2030;

| 11. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da NAFSN v Malaviju spodbuja širitev tobačne proizvodnje, namesto da bi podpiral alternativne načine preživetja v skladu z zavezami iz Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom (FCTC) iz leta 2005 in obveznostmi, ki jih je sprejel v Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

11.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da NAFSN v Malaviju spodbuja širitev tobačne proizvodnje, namesto da bi podpiral alternativne načine preživetja v skladu z zavezami iz Okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru nad tobakom (FCTC) iz leta 2005 in obveznostmi, ki jih je sprejel v Agendi za trajnostni razvoj do leta 2030;

| 12. | poziva države članice EU, naj si prizadevajo za preoblikovanje NAFSN v resnični instrument trajnostni razvoj in podpiranje družinskega kmetovanja in lokalnih gospodarstev v podsaharski Afriki, pri čemer želi spomniti, da družinski in mali kmetje proizvedejo približno 80 % hrane v svetu ter zagotavljajo več kot 60 % delovnih mest v regiji; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice EU, naj si prizadevajo za preoblikovanje NAFSN v resnični instrument trajnostni razvoj in podpiranje družinskega kmetovanja in lokalnih gospodarstev v podsaharski Afriki, pri čemer želi spomniti, da družinski in mali kmetje proizvedejo približno 80 % hrane v svetu ter zagotavljajo več kot 60 % delovnih mest v regiji;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se okviri državnega sodelovanja zgolj selektivno sklicujejo na mednarodne standarde, ki opredeljujejo odgovorne naložbe v kmetijstvo, in da se ne sklicujejo ne na prostovoljne smernice FAO iz leta 2004 za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti ne na druge dolžnosti zasebnih vlagateljev glede spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se okviri državnega sodelovanja zgolj selektivno sklicujejo na mednarodne standarde, ki opredeljujejo odgovorne naložbe v kmetijstvo, in da se ne sklicujejo ne na prostovoljne smernice FAO iz leta 2004 za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti ne na druge dolžnosti zasebnih vlagateljev glede spoštovanja človekovih pravic;

| 14. | poziva EU in države članice, ki so skupaj največje svetovne donatorice pomoči, naj:






  — | zagotovijo, da vlagatelji s sedežem v EU spoštujejo pravice lokalnih skupnosti in potrebe malih kmetij, ter druge partnerje v zavezništvu spodbujajo k njihovemu spoštovanju, tako da v okvirih sodelovanja sledijo pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, pa tudi okoljskih, socialnih, zemljiških in delovnih jamstvih, jamstvih na področju človekovih pravic ter najvišjih standardih preglednosti nad naložbenimi načrti; |
| --- | --- | --- |

14.

poziva EU in države članice, ki so skupaj največje svetovne donatorice pomoči, naj:

—

zagotovijo, da vlagatelji s sedežem v EU spoštujejo pravice lokalnih skupnosti in potrebe malih kmetij, ter druge partnerje v zavezništvu spodbujajo k njihovemu spoštovanju, tako da v okvirih sodelovanja sledijo pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, pa tudi okoljskih, socialnih, zemljiških in delovnih jamstvih, jamstvih na področju človekovih pravic ter najvišjih standardih preglednosti nad naložbenimi načrti;

| — | zagotovijo, da vlagatelji s sedežem v EU pri sestavljanju pogodb o zaposlitvi izvajajo politiko socialne odgovornosti ter ne izkoriščajo svojih ekonomskih prednosti pred delavci iz lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da vlagatelji s sedežem v EU pri sestavljanju pogodb o zaposlitvi izvajajo politiko socialne odgovornosti ter ne izkoriščajo svojih ekonomskih prednosti pred delavci iz lokalnih skupnosti;

| — | podpirajo in spodbujajo lokalna afriška podjetja in deležnike kot primarne akterje, saj so upravičenci pobud novega zavezništva za prehransko varnost in prehrano; |
| --- | --- |

—

podpirajo in spodbujajo lokalna afriška podjetja in deležnike kot primarne akterje, saj so upravičenci pobud novega zavezništva za prehransko varnost in prehrano;

| — | izvajajo nedavni sklep Svetovne trgovinske organizacije, da odpravi kmetijske izvozne subvencije, ki v državah v razvoju izkrivljajo lokalne trge in prebivalcem onemogočajo preživetje; |
| --- | --- |

—

izvajajo nedavni sklep Svetovne trgovinske organizacije, da odpravi kmetijske izvozne subvencije, ki v državah v razvoju izkrivljajo lokalne trge in prebivalcem onemogočajo preživetje;

| — | odpravijo tarifne ovire, ki afriške države odvračajo od lokalnega dodajanja vrednosti svežim pridelkom; |
| --- | --- |

—

odpravijo tarifne ovire, ki afriške države odvračajo od lokalnega dodajanja vrednosti svežim pridelkom;

| 15. | poziva sodelujoče države, naj:






  — | zagotovijo, da vlagatelji zaradi finančnih, davčnih in upravnih reform ne bodo izvzeti iz pravičnega prispevanja k davčni osnovi sodelujočih držav ali da ne bo zagotovljena nepravična prednost vlagateljev pred malimi kmeti; |
| --- | --- | --- |

15.

poziva sodelujoče države, naj:

—

zagotovijo, da vlagatelji zaradi finančnih, davčnih in upravnih reform ne bodo izvzeti iz pravičnega prispevanja k davčni osnovi sodelujočih držav ali da ne bo zagotovljena nepravična prednost vlagateljev pred malimi kmeti;

| — | zagotovijo, da njihove vlade ohranijo pravico, da zaščitijo svoj kmetijski in živilski trg z ustrezno tarifno in davčno ureditvijo, ki sta še posebej potrebni za spopadanje s finančnimi špekulacijami in izogibanjem plačilu davkov; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da njihove vlade ohranijo pravico, da zaščitijo svoj kmetijski in živilski trg z ustrezno tarifno in davčno ureditvijo, ki sta še posebej potrebni za spopadanje s finančnimi špekulacijami in izogibanjem plačilu davkov;

| — | sprejmejo politike za spodbujanje odgovorne trgovine in se obvežejo, da bodo odpravile tarifne ovire, ki odvračajo od regionalne trgovine; |
| --- | --- |

—

sprejmejo politike za spodbujanje odgovorne trgovine in se obvežejo, da bodo odpravile tarifne ovire, ki odvračajo od regionalne trgovine;

Upravljanje, lastništvo in odgovornost

| 16. | opozarja na zavezo članov NAFSN o upoštevanju prostovoljnih smernic FAO za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti ter jih poziva, naj se zavežejo izvajanju mednarodnih standardov, ki določajo odgovorno vlaganje v kmetijstvo, in ravnajo v skladu z vodilnimi načeli o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernicami OECD za večnacionalna podjetja; |
| --- | --- |

16.

opozarja na zavezo članov NAFSN o upoštevanju prostovoljnih smernic FAO za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne prehranske varnosti ter jih poziva, naj se zavežejo izvajanju mednarodnih standardov, ki določajo odgovorno vlaganje v kmetijstvo, in ravnajo v skladu z vodilnimi načeli o podjetništvu in človekovih pravicah ter smernicami OECD za večnacionalna podjetja;

| 17. | poudarja, da mora NAFSN okrepiti dobro upravljanje naravnih virov, zlasti z zagotavljanjem, da bodo imeli ljudje dostop do svojih virov, in z varovanjem njihovih pravic v povezavi s pogodbami, ki urejajo posle z naravnimi viri; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da mora NAFSN okrepiti dobro upravljanje naravnih virov, zlasti z zagotavljanjem, da bodo imeli ljudje dostop do svojih virov, in z varovanjem njihovih pravic v povezavi s pogodbami, ki urejajo posle z naravnimi viri;

| 18. | poziva EU, naj si v sodelovanju z OZN prizadeva, da bi vse države sprejele milansko listino in zaveze, ki jih ta vsebuje, in sicer kot zavezujoče; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, naj si v sodelovanju z OZN prizadeva, da bi vse države sprejele milansko listino in zaveze, ki jih ta vsebuje, in sicer kot zavezujoče;

| 19. | poudarja pomen, ki ga imata za trajnostno kmetijstvo urejanje voda in boj proti podnebnim spremembam; poziva vse partnerje NAFSN, naj se osredotočijo na izboljšanje dostopa do vode in do tehnik, ki vključujejo namakanje ter izboljšanje varstva okolja in ohranjanja tal; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen, ki ga imata za trajnostno kmetijstvo urejanje voda in boj proti podnebnim spremembam; poziva vse partnerje NAFSN, naj se osredotočijo na izboljšanje dostopa do vode in do tehnik, ki vključujejo namakanje ter izboljšanje varstva okolja in ohranjanja tal;

| 20. | poziva EU, naj si v sodelovanju z OZN prizadeva za sprejetje in širjenje Milanskega pakta mest o prehranski politiki (Milan Urban Food Policy Pact); |
| --- | --- |

20.

poziva EU, naj si v sodelovanju z OZN prizadeva za sprejetje in širjenje Milanskega pakta mest o prehranski politiki (Milan Urban Food Policy Pact);

| 21. | poziva sodelujoče države, naj se zavežejo izvajanju mednarodnih standardov, ki urejajo naložbe v skladu s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah, ter vključujejo okvir in smernice Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki in njena vodilna načela o obsežnih naložbah v Afriki; |
| --- | --- |

21.

poziva sodelujoče države, naj se zavežejo izvajanju mednarodnih standardov, ki urejajo naložbe v skladu s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah, ter vključujejo okvir in smernice Afriške unije za zemljiško politiko v Afriki in njena vodilna načela o obsežnih naložbah v Afriki;

| 22. | poziva, naj se v celoti objavijo vsa pisma o nameri v okvirih državnega sodelovanja; poudarja, da so za zagotovitev pravične delitve tveganj in koristi potrebni trdni institucionalni in pravni okviri; poudarja, da je aktivno sodelovanje civilne družbe v NAFSN bistvenega pomena za krepitev preglednosti zagotavljanje uresničevanja ciljev tega združenja; poudarja, da je treba spodbujati dialog in posvetovanje z vsemi civilnodružbenimi skupinami; |
| --- | --- |

22.

poziva, naj se v celoti objavijo vsa pisma o nameri v okvirih državnega sodelovanja; poudarja, da so za zagotovitev pravične delitve tveganj in koristi potrebni trdni institucionalni in pravni okviri; poudarja, da je aktivno sodelovanje civilne družbe v NAFSN bistvenega pomena za krepitev preglednosti zagotavljanje uresničevanja ciljev tega združenja; poudarja, da je treba spodbujati dialog in posvetovanje z vsemi civilnodružbenimi skupinami;

| 23. | obžaluje, da je edini skupni kazalnik v desetih okvirih sodelovanja v novem zavezništvu indeks enostavnosti poslovanja Svetovne banke; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da je edini skupni kazalnik v desetih okvirih sodelovanja v novem zavezništvu indeks enostavnosti poslovanja Svetovne banke;

| 24. | poudarja, da bi morala zasebna podjetja, vključena v večstranske razvojne pobude, odgovarjati za svoja dejanja; poziva člane NAFSN, naj za to predložijo letna poročila o ukrepih v okviru združenja in naj ta poročila objavijo in zagotovijo, da bodo dostopna lokalnemu prebivalstvu in skupnostim, ter naj vzpostavijo neodvisni mehanizem odgovornosti, ki bo vključeval mehanizem za pritožbe lokalnega prebivalstva in skupnosti; poudarja tudi, da je treba za naložbe novega zavezništva, ki vplivajo na zemljiške pravice, opraviti neodvisne predhodne ocene vpliva na zemljiške pravice ter da morajo biti te naložbe skladne s prostovoljnimi smernicami FAO za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi morala zasebna podjetja, vključena v večstranske razvojne pobude, odgovarjati za svoja dejanja; poziva člane NAFSN, naj za to predložijo letna poročila o ukrepih v okviru združenja in naj ta poročila objavijo in zagotovijo, da bodo dostopna lokalnemu prebivalstvu in skupnostim, ter naj vzpostavijo neodvisni mehanizem odgovornosti, ki bo vključeval mehanizem za pritožbe lokalnega prebivalstva in skupnosti; poudarja tudi, da je treba za naložbe novega zavezništva, ki vplivajo na zemljiške pravice, opraviti neodvisne predhodne ocene vpliva na zemljiške pravice ter da morajo biti te naložbe skladne s prostovoljnimi smernicami FAO za odgovorno upravljanje posesti zemlje, ribištva in gozdov;

| 25. | ugotavlja, da so mednarodna podjetja, ki delujejo v okviru NAFSN, naklonjena pogodbenemu kmetovanju v velikem obsegu, zaradi česar obstaja tveganje zapostavljanja majhnih pridelovalcev; poziva afriške države, ki sodelujejo v NAFSN, naj zagotovijo, da bo pogodbeno kmetovanje koristilo tako kupcem kot lokalnim dobaviteljem; zato meni, da je ključnega pomena krepiti na primer organizacije kmetov, da bi se izboljšal njihov pogajalski položaj; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so mednarodna podjetja, ki delujejo v okviru NAFSN, naklonjena pogodbenemu kmetovanju v velikem obsegu, zaradi česar obstaja tveganje zapostavljanja majhnih pridelovalcev; poziva afriške države, ki sodelujejo v NAFSN, naj zagotovijo, da bo pogodbeno kmetovanje koristilo tako kupcem kot lokalnim dobaviteljem; zato meni, da je ključnega pomena krepiti na primer organizacije kmetov, da bi se izboljšal njihov pogajalski položaj;

| 26. | poudarja, da zasebni sektor že zagotavlja 90 % delovnih mest v partnerskih državah in da ni mogoče zanikati potenciala za sodelovanje zasebnega sektorja, saj so zasebna podjetja idealna za zagotavljanje trajnostne podlage za mobilizacijo domačih virov, ki so podlaga vsakega programa pomoči; poudarja pomen preglednega regulativnega okvira, ki jasno določa pravice in obveznosti vseh akterjev, tudi revnih kmetov in ranljivih skupin, saj brez takšnega okvira ni mogoče uspešno varovati teh pravic; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da zasebni sektor že zagotavlja 90 % delovnih mest v partnerskih državah in da ni mogoče zanikati potenciala za sodelovanje zasebnega sektorja, saj so zasebna podjetja idealna za zagotavljanje trajnostne podlage za mobilizacijo domačih virov, ki so podlaga vsakega programa pomoči; poudarja pomen preglednega regulativnega okvira, ki jasno določa pravice in obveznosti vseh akterjev, tudi revnih kmetov in ranljivih skupin, saj brez takšnega okvira ni mogoče uspešno varovati teh pravic;

| 27. | poziva, naj se okviri državnega sodelovanja revidirajo tako, da bo mogoče učinkovito obvladovati tveganja pogodbenega kmetovanja in shem pogodbene pridelave za male proizvajalce z zagotovitvijo poštenih pogodbenih določb, vključno s cenovnimi sporazumi, spoštovanja pravic žensk, podpore za trajnostno kmetijstvo in ustreznih mehanizmov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj se okviri državnega sodelovanja revidirajo tako, da bo mogoče učinkovito obvladovati tveganja pogodbenega kmetovanja in shem pogodbene pridelave za male proizvajalce z zagotovitvijo poštenih pogodbenih določb, vključno s cenovnimi sporazumi, spoštovanja pravic žensk, podpore za trajnostno kmetijstvo in ustreznih mehanizmov za reševanje sporov;

Dostop do zemljišč in varnost posesti

| 28. | opozarja, da popolna osredotočenost na vpisovanje zemljiških pravic pogosto ustvarja negotovost za male proizvajalce hrane in domorodna ljudstva, zlasti ženske, katerih zemljiške pravice niso pravno priznane, poleg tega pa so izpostavljene nepoštenim zemljiškim poslom, razlastitvi brez privolitve ali pa jim ni zagotovljeno pravično nadomestilo; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da popolna osredotočenost na vpisovanje zemljiških pravic pogosto ustvarja negotovost za male proizvajalce hrane in domorodna ljudstva, zlasti ženske, katerih zemljiške pravice niso pravno priznane, poleg tega pa so izpostavljene nepoštenim zemljiškim poslom, razlastitvi brez privolitve ali pa jim ni zagotovljeno pravično nadomestilo;

| 29. | poudarja, da je treba male proizvajalce hrane postaviti na vodilne položaje in jim omogočiti, da jih njihova neodvisna združenja podpirajo pri nadzorovanju njihove zemlje, naravnih virov in programov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba male proizvajalce hrane postaviti na vodilne položaje in jim omogočiti, da jih njihova neodvisna združenja podpirajo pri nadzorovanju njihove zemlje, naravnih virov in programov;

| 30. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da vlagatelji in lokalne elite, ki sodelujejo v poslih z zemljišči, ciljna območja pogosto opisujejo kot „prazna“, „neobdelana“ ali „premalo izkoriščena“, a je v Afriki zelo malo zemljišč resnično neobdelanih, saj so na primer zelo razširjene pašniške dejavnosti; |
| --- | --- |

30.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da vlagatelji in lokalne elite, ki sodelujejo v poslih z zemljišči, ciljna območja pogosto opisujejo kot „prazna“, „neobdelana“ ali „premalo izkoriščena“, a je v Afriki zelo malo zemljišč resnično neobdelanih, saj so na primer zelo razširjene pašniške dejavnosti;

| 31. | poudarja, da 1,2 milijarde ljudi še vedno živi bodisi brez stalnega dostopa do zemlje bodisi zaseda posest, do katere formalno niso upravičeni, zanjo nimajo lastninskih pravic, ne razpolagajo s popisi, ki bi določali meje njihovih posesti, niti pravnih ali finančnih sredstev, s katerimi bi posest spremenili v kapital; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da 1,2 milijarde ljudi še vedno živi bodisi brez stalnega dostopa do zemlje bodisi zaseda posest, do katere formalno niso upravičeni, zanjo nimajo lastninskih pravic, ne razpolagajo s popisi, ki bi določali meje njihovih posesti, niti pravnih ali finančnih sredstev, s katerimi bi posest spremenili v kapital;

| 32. | pozdravlja vključitev prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov (VGGT) iz leta 2012 v vse okvire državnega sodelovanja; poziva, naj se v postopku pregleda okvirov državnega sodelovanja učinkovito izvajajo VGGT in izvede sistematična ocena skladnosti z njimi, pa tudi z okvirom ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja vključitev prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov (VGGT) iz leta 2012 v vse okvire državnega sodelovanja; poziva, naj se v postopku pregleda okvirov državnega sodelovanja učinkovito izvajajo VGGT in izvede sistematična ocena skladnosti z njimi, pa tudi z okvirom ciljev trajnostnega razvoja;

| 33. | poudarja, da bi se moral NAFSAN osredotočati na boj proti prilaščanju zemljišč, ki predstavlja kršenje človekovih pravic, saj lokalne skupnosti prikrajša za zemljišča, od katerih so odvisne za pridelavo hrane in za preživljanje družin; poudarja, da je prilaščanje zemljišč v več državah v razvoju ljudem odtegnilo delo in njihova sredstva za preživljanje ter jih prisililo, da so zapustili svoje domove; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi se moral NAFSAN osredotočati na boj proti prilaščanju zemljišč, ki predstavlja kršenje človekovih pravic, saj lokalne skupnosti prikrajša za zemljišča, od katerih so odvisne za pridelavo hrane in za preživljanje družin; poudarja, da je prilaščanje zemljišč v več državah v razvoju ljudem odtegnilo delo in njihova sredstva za preživljanje ter jih prisililo, da so zapustili svoje domove;

| 34. | poziva sodelujoče države, naj:






  — | zagotovijo participativne in vključujoče mehanizme, ki dajejo prednost pravicam, potrebam in interesom zakonitih imetnikov pravice do zemlje, zlasti malim kmetom in malim družinskim kmetijam; predvsem zagotovijo brezplačno, predhodno in ozaveščeno svetovanje za katero koli/vse skupnosti, ki živijo na zemlji, za katero je predviden prenos lastništva in/ali nadzora; |
| --- | --- | --- |

34.

poziva sodelujoče države, naj:

—

zagotovijo participativne in vključujoče mehanizme, ki dajejo prednost pravicam, potrebam in interesom zakonitih imetnikov pravice do zemlje, zlasti malim kmetom in malim družinskim kmetijam; predvsem zagotovijo brezplačno, predhodno in ozaveščeno svetovanje za katero koli/vse skupnosti, ki živijo na zemlji, za katero je predviden prenos lastništva in/ali nadzora;

| — | sprejmejo zavezujoče nacionalne ukrepe proti prilaščanju zemljišč, korupciji, povezani s prenosom zemljišč, in uporabi zemljišč za špekulativne naložbe; |
| --- | --- |

—

sprejmejo zavezujoče nacionalne ukrepe proti prilaščanju zemljišč, korupciji, povezani s prenosom zemljišč, in uporabi zemljišč za špekulativne naložbe;

| — | nadzorujejo vpisovanje zemljiških pravic in sheme certificiranja, da bi zagotovili preglednost in preprečili koncentracijo lastništva zemlje ali odvzem sredstev, od katerih so skupnosti odvisne; |
| --- | --- |

—

nadzorujejo vpisovanje zemljiških pravic in sheme certificiranja, da bi zagotovili preglednost in preprečili koncentracijo lastništva zemlje ali odvzem sredstev, od katerih so skupnosti odvisne;

| — | zagotovijo, da se finančna pomoč ne uporablja za podporo pobudam, ki podjetjem omogočajo izrinjanje lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

—

zagotovijo, da se finančna pomoč ne uporablja za podporo pobudam, ki podjetjem omogočajo izrinjanje lokalnih skupnosti;

| — | priznajo vse legitimne pravice do zemlje in zagotovijo pravno varnost glede zemljiških pravic, vključno neformalnimi, staroselskimi in običajnimi pravicami zemljiške posesti; naj – kot je priporočeno v VGGT – spodbujajo nove zakone in/ali učinkovito uveljavljajo tiste že obstoječe, ki uvajajo učinkovita jamstva za velike posle z zemljišči, kot so denimo zgornje meje še dovoljenih poslov z zemljišči, ter določijo, na kateri podlagi bi nacionalni parlamenti odobrili prenose lastništva, ki presegajo določen obseg; |
| --- | --- |

—

priznajo vse legitimne pravice do zemlje in zagotovijo pravno varnost glede zemljiških pravic, vključno neformalnimi, staroselskimi in običajnimi pravicami zemljiške posesti; naj – kot je priporočeno v VGGT – spodbujajo nove zakone in/ali učinkovito uveljavljajo tiste že obstoječe, ki uvajajo učinkovita jamstva za velike posle z zemljišči, kot so denimo zgornje meje še dovoljenih poslov z zemljišči, ter določijo, na kateri podlagi bi nacionalni parlamenti odobrili prenose lastništva, ki presegajo določen obseg;

| — | zagotovijo upoštevanje načela brezplačnega, predhodnega in ozaveščenega svetovanja za vse skupnosti, ki so prizadete zaradi prilaščanja zemljišč, ter izvedbo posvetovanj, da se zagotovi enakopravno sodelovanje vseh skupin iz lokalnih skupnosti, zlasti tistih najbolj ranljivih in marginaliziranih; |
| --- | --- |

—

zagotovijo upoštevanje načela brezplačnega, predhodnega in ozaveščenega svetovanja za vse skupnosti, ki so prizadete zaradi prilaščanja zemljišč, ter izvedbo posvetovanj, da se zagotovi enakopravno sodelovanje vseh skupin iz lokalnih skupnosti, zlasti tistih najbolj ranljivih in marginaliziranih;

| 35. | opozarja tudi, da bi moral pravni sistem priznavati in varovati pravice do uporabe, ki izhajajo iz običajnih pravic zemljiške posesti, in sicer v skladu z odločbami in sodbami Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev; |
| --- | --- |

35.

opozarja tudi, da bi moral pravni sistem priznavati in varovati pravice do uporabe, ki izhajajo iz običajnih pravic zemljiške posesti, in sicer v skladu z odločbami in sodbami Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev;

| 36. | poziva, naj se za NAFSN izvede predhodna ocena učinka v zvezi z zemljiškimi pravicami, pogoj zanj pa naj bo prostovoljna, predhodna in informirana privolitev zadevnega lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

36.

poziva, naj se za NAFSN izvede predhodna ocena učinka v zvezi z zemljiškimi pravicami, pogoj zanj pa naj bo prostovoljna, predhodna in informirana privolitev zadevnega lokalnega prebivalstva;

| 37. | podpira čvrst in inovativen mehanizem za spremljanje v okviru odbora za svetovno prehransko varnost (CFS); poziva EU, naj ob posvetovanju s civilnodružbenimi organizacijami oblikuje odločno stališče, da bi prispevala k svetovni prireditvi za spremljanje v okviru 43. zasedanja CFS oktobra 2016, da bi se zagotovila celostna in temeljita ocena uporabe in izvajanja smernic o zemljiški posesti; |
| --- | --- |

37.

podpira čvrst in inovativen mehanizem za spremljanje v okviru odbora za svetovno prehransko varnost (CFS); poziva EU, naj ob posvetovanju s civilnodružbenimi organizacijami oblikuje odločno stališče, da bi prispevala k svetovni prireditvi za spremljanje v okviru 43. zasedanja CFS oktobra 2016, da bi se zagotovila celostna in temeljita ocena uporabe in izvajanja smernic o zemljiški posesti;

| 38. | poziva vlade zadevnih držav, naj zagotovijo, da podjetja pozorno analizirajo vpliv svojih dejavnosti na človekove pravice (skrbni pregled) z izvedbo in objavo neodvisnih predhodnih ocen o njihovem vplivu na človekove, socialne in okoljske pravice ter z izboljšanjem in zagotavljanjem dostopa do domačih pritožbenih postopkov na področju človekovih pravic, ki so neodvisni, pregledni, zanesljivi in je zoper njih mogoča pritožba; |
| --- | --- |

38.

poziva vlade zadevnih držav, naj zagotovijo, da podjetja pozorno analizirajo vpliv svojih dejavnosti na človekove pravice (skrbni pregled) z izvedbo in objavo neodvisnih predhodnih ocen o njihovem vplivu na človekove, socialne in okoljske pravice ter z izboljšanjem in zagotavljanjem dostopa do domačih pritožbenih postopkov na področju človekovih pravic, ki so neodvisni, pregledni, zanesljivi in je zoper njih mogoča pritožba;

| 39. | poziva člane NAFSN, naj vzpostavijo neodvisne mehanizme za reševanje sporov za skupnosti, ki so prizadete zaradi razlastitev zemlje, ki so posledica velikih naložbenih projektov; |
| --- | --- |

39.

poziva člane NAFSN, naj vzpostavijo neodvisne mehanizme za reševanje sporov za skupnosti, ki so prizadete zaradi razlastitev zemlje, ki so posledica velikih naložbenih projektov;

| 40. | opozarja, da je za boj proti podhranjenosti potrebna tesna povezava med kmetijstvom, živilskim sektorjem in javnim zdravstvom; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je za boj proti podhranjenosti potrebna tesna povezava med kmetijstvom, živilskim sektorjem in javnim zdravstvom;

Prehranska varnost, prehrana in trajnostno družinsko kmetovanje

| 41. | opozarja, da si je treba po najboljših močeh prizadevati za izboljšanje prehrane in varnost hrane ter boj proti lakoti iz 2. cilja trajnostnega razvoja; vztraja, da bi bilo treba bolj podpirati opolnomočenje zadrug kmetov, ki so bistvene za razvoj kmetijstva in varnost hrane; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da si je treba po najboljših močeh prizadevati za izboljšanje prehrane in varnost hrane ter boj proti lakoti iz 2. cilja trajnostnega razvoja; vztraja, da bi bilo treba bolj podpirati opolnomočenje zadrug kmetov, ki so bistvene za razvoj kmetijstva in varnost hrane;

| 42. | ugotavlja, da je stabilnost večja in je izseljevanja manj, kjer je prehranska varnost utemeljena na zdravih in živih tleh ter produktivnih kmetijskih ekosistemih, odpornih na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da je stabilnost večja in je izseljevanja manj, kjer je prehranska varnost utemeljena na zdravih in živih tleh ter produktivnih kmetijskih ekosistemih, odpornih na podnebne spremembe;

| 43. | poudarja, da je visoko kakovostna, uravnotežena prehrana bistvenega pomena in potrjuje, da bi morala biti prehrana v središču (ponovne) vzpostavitve prehranskih sistemov; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je visoko kakovostna, uravnotežena prehrana bistvenega pomena in potrjuje, da bi morala biti prehrana v središču (ponovne) vzpostavitve prehranskih sistemov;

| 44. | zato poziva, naj se omogoči nadomestitev pretirane odvisnosti od uvožene hrane s krepitvijo njene domače proizvodnje, pri tem pa da prednost lokalnim poljščinam, ki imajo ustrezno hranilno vrednost; ugotavlja, da to postaja bolj pomembno zaradi vse večje spremenljivosti podnebja in nestanovitnosti trgov; |
| --- | --- |

44.

zato poziva, naj se omogoči nadomestitev pretirane odvisnosti od uvožene hrane s krepitvijo njene domače proizvodnje, pri tem pa da prednost lokalnim poljščinam, ki imajo ustrezno hranilno vrednost; ugotavlja, da to postaja bolj pomembno zaradi vse večje spremenljivosti podnebja in nestanovitnosti trgov;

| 45. | opozarja, da vnosa energije samega po sebi ni mogoče uporabiti za določitev stanja prehranjenosti; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da vnosa energije samega po sebi ni mogoče uporabiti za določitev stanja prehranjenosti;

| 46. | poudarja, da so potrebne strategije za zmanjšanje živilskih odpadkov v celotni prehranski verigi; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da so potrebne strategije za zmanjšanje živilskih odpadkov v celotni prehranski verigi;

| 47. | poudarja, da je treba zaščititi kmetijsko biotsko raznovrstnost; poziva države članice EU, naj vlagajo v kmetijsko-ekološke načine kmetovanja v državah v razvoju v skladu z ugotovitvami IAASTD, priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane in cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba zaščititi kmetijsko biotsko raznovrstnost; poziva države članice EU, naj vlagajo v kmetijsko-ekološke načine kmetovanja v državah v razvoju v skladu z ugotovitvami IAASTD, priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane in cilji trajnostnega razvoja;

| 48. | podpira razvoj politik, ki bodo vodile k trajnostnemu družinskemu kmetovanju in spodbujale vlade, da oblikujejo okolje (naklonjene politike, ustrezna zakonodaja, participativno načrtovanje za dialog o politikah, naložbe), ki bo omogočalo razvoj družinskega kmetovanja; |
| --- | --- |

48.

podpira razvoj politik, ki bodo vodile k trajnostnemu družinskemu kmetovanju in spodbujale vlade, da oblikujejo okolje (naklonjene politike, ustrezna zakonodaja, participativno načrtovanje za dialog o politikah, naložbe), ki bo omogočalo razvoj družinskega kmetovanja;

| 49. | poziva afriške vlade, naj:






  — | vlagajo v lokalne prehranske sisteme, da bi spodbujale podeželska gospodarstva in zagotavljale dostojna delovna mesta, enakopravne socialne mreže in delavske pravice, izboljšale ureditve za demokratični nadzor dostopa do virov, vključno s semeni za kmete, in zagotovile učinkovito sodelovanje majhnih proizvajalcem pri političnih procesih in izvajanju politik; še posebej poudarja, da mora NAFSN spodbujati vzpostavljanje domačih predelovalnih industrij v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil ter okrepiti povezavo med kmetijstvom in trgovino, da bi se oblikovali lokalni, nacionalni in regionalni trgi, ki bi koristili družinskim kmetijam in potrošnikom zagotavljali kakovostno hrano po dostopnih cenah; |
| --- | --- | --- |

49.

poziva afriške vlade, naj:

—

vlagajo v lokalne prehranske sisteme, da bi spodbujale podeželska gospodarstva in zagotavljale dostojna delovna mesta, enakopravne socialne mreže in delavske pravice, izboljšale ureditve za demokratični nadzor dostopa do virov, vključno s semeni za kmete, in zagotovile učinkovito sodelovanje majhnih proizvajalcem pri političnih procesih in izvajanju politik; še posebej poudarja, da mora NAFSN spodbujati vzpostavljanje domačih predelovalnih industrij v kmetijskem sektorju in izboljšanje tehnologij za shranjevanje živil ter okrepiti povezavo med kmetijstvom in trgovino, da bi se oblikovali lokalni, nacionalni in regionalni trgi, ki bi koristili družinskim kmetijam in potrošnikom zagotavljali kakovostno hrano po dostopnih cenah;

| — | se izogibajo temu, da bi proizvodni sistemi postali preveč odvisni od fosilnih goriv ter s tem omejijo nestanovitnost cen in blažijo učinke podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

se izogibajo temu, da bi proizvodni sistemi postali preveč odvisni od fosilnih goriv ter s tem omejijo nestanovitnost cen in blažijo učinke podnebnih sprememb;

| — | razvijejo kratke lokalne in regionalne verige preskrbe s hrano in v ta namen primerno infrastrukturo za skladiščenje in komunikacijo, saj so kratke dobavne verige najučinkovitejše v boju proti lakoti in revščini na podeželju; |
| --- | --- |

—

razvijejo kratke lokalne in regionalne verige preskrbe s hrano in v ta namen primerno infrastrukturo za skladiščenje in komunikacijo, saj so kratke dobavne verige najučinkovitejše v boju proti lakoti in revščini na podeželju;

| — | omogočijo afriškim kmetom, da lahko za kmetijske izzive, ki so značilni za Afriko, uporabljajo cenovno dostopne tehnološke rešitve z nizkimi vložki; |
| --- | --- |

—

omogočijo afriškim kmetom, da lahko za kmetijske izzive, ki so značilni za Afriko, uporabljajo cenovno dostopne tehnološke rešitve z nizkimi vložki;

| — | spodbujajo veliko raznolikost hranljivih, lokalnih in čim bolj sezonskih poljščin, ki bi bile po možnosti lokalno prilagojene ali avtohtone sorte in vrste, vključno s sadjem, zelenjavo in oreščki, da bi se prehrana izboljšala s stalnim dostopom do raznolike, kakovostne in cenovno dostopne prehrane, ki bi bila v smislu kakovosti, količine in raznolikosti primerna, ne samo kalorična kot obrok, in bi ustrezala kulturnim vrednotam; |
| --- | --- |

—

spodbujajo veliko raznolikost hranljivih, lokalnih in čim bolj sezonskih poljščin, ki bi bile po možnosti lokalno prilagojene ali avtohtone sorte in vrste, vključno s sadjem, zelenjavo in oreščki, da bi se prehrana izboljšala s stalnim dostopom do raznolike, kakovostne in cenovno dostopne prehrane, ki bi bila v smislu kakovosti, količine in raznolikosti primerna, ne samo kalorična kot obrok, in bi ustrezala kulturnim vrednotam;

| — | se zavežejo, da bodo v celoti izvajale Mednarodni kodeks za trženje nadomestkov za materino mleko in resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije o hranjenju dojenčkov in majhnih otrok; |
| --- | --- |

—

se zavežejo, da bodo v celoti izvajale Mednarodni kodeks za trženje nadomestkov za materino mleko in resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije o hranjenju dojenčkov in majhnih otrok;

| — | vzpostavijo, spodbujajo in podpirajo organizacije proizvajalcev, kot so zadruge, ki krepijo pogajalski položaj malih kmetov, in ustvarijo potrebne pogoje, da bi bili mali kmeti na trgu bolje plačani, ter omogočijo izmenjavo znanja in dobre prakse med malimi kmeti; |
| --- | --- |

—

vzpostavijo, spodbujajo in podpirajo organizacije proizvajalcev, kot so zadruge, ki krepijo pogajalski položaj malih kmetov, in ustvarijo potrebne pogoje, da bi bili mali kmeti na trgu bolje plačani, ter omogočijo izmenjavo znanja in dobre prakse med malimi kmeti;

| 50. | poudarja, da mora NAFSN privesti v primarni in predelovalni fazi do regionalno prilagojene kmetijske strukture; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da mora NAFSN privesti v primarni in predelovalni fazi do regionalno prilagojene kmetijske strukture;

| 51. | poziva afriške vlade, naj spodbujajo medgeneracijsko solidarnost in ji priznajo ključno vlogo v boju proti revščini; |
| --- | --- |

51.

poziva afriške vlade, naj spodbujajo medgeneracijsko solidarnost in ji priznajo ključno vlogo v boju proti revščini;

| 52. | poudarja pomen spodbujanja programov izobraževanja o prehrani v šolah in lokalnih skupnostih; |
| --- | --- |

52.

poudarja pomen spodbujanja programov izobraževanja o prehrani v šolah in lokalnih skupnostih;

| 53. | poudarja, da je pravica do vode neločljiva od pravice do hrane in da resolucija OZN iz leta 2010 še ni privedla do odločnih ukrepov, da bi se pravica do vode uveljavila kot človekova pravica; poziva EU, naj obravnava predlog Italijanskega odbora za svetovno pogodbo o vodi (CICMA) o izbirnem protokolu k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je pravica do vode neločljiva od pravice do hrane in da resolucija OZN iz leta 2010 še ni privedla do odločnih ukrepov, da bi se pravica do vode uveljavila kot človekova pravica; poziva EU, naj obravnava predlog Italijanskega odbora za svetovno pogodbo o vodi (CICMA) o izbirnem protokolu k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah;

| 54. | priznava, da je dostop do čiste pitne vode življenjskega pomena in da kmetovanje nanj učinkuje; |
| --- | --- |

54.

priznava, da je dostop do čiste pitne vode življenjskega pomena in da kmetovanje nanj učinkuje;

| 55. | priznava, da je dostop do vode za potrebe kmetovanja pomemben in da je prevelika odvisnost od dragocene vode za namakanje tvegana, zato ugotavlja, da je treba zmanjšati potratno namakalno prakso, in poudarja, da so lahko z vodo varčne kmetijske tehnike pomembne za preprečevanje evapotranspiracije, saj zadržujejo vodo v zdravih in živih tleh ter ne onesnažujejo vodnih virov; |
| --- | --- |

55.

priznava, da je dostop do vode za potrebe kmetovanja pomemben in da je prevelika odvisnost od dragocene vode za namakanje tvegana, zato ugotavlja, da je treba zmanjšati potratno namakalno prakso, in poudarja, da so lahko z vodo varčne kmetijske tehnike pomembne za preprečevanje evapotranspiracije, saj zadržujejo vodo v zdravih in živih tleh ter ne onesnažujejo vodnih virov;

| 56. | ugotavlja, da bi trajnostno upravljanje tal lahko povečalo svetovno proizvodnjo hrane tudi za 58 % (48); |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da bi trajnostno upravljanje tal lahko povečalo svetovno proizvodnjo hrane tudi za 58 % (48);

| 57. | opaža sinergije med pristopi, ki so osredotočeni na tla, in tistimi, ki so osredotočeni na drevesa, ter pomen prilagajanja kmetijskih ekosistemov na podnebne spremembe; ugotavlja zlasti, da je veliko povpraševanje po lesu za kurjavo; še posebej poudarja, da so drevesa večnamenska, saj izboljšujejo vsebnost dušika; |
| --- | --- |

57.

opaža sinergije med pristopi, ki so osredotočeni na tla, in tistimi, ki so osredotočeni na drevesa, ter pomen prilagajanja kmetijskih ekosistemov na podnebne spremembe; ugotavlja zlasti, da je veliko povpraševanje po lesu za kurjavo; še posebej poudarja, da so drevesa večnamenska, saj izboljšujejo vsebnost dušika;

| 58. | priznava posebne potrebe kmetijstva na tropskih in polsušnih območjih, zlasti zaradi poljščin, ki jih je treba zaščititi pred soncem, in varstva tal, ter meni, da so ekstraktivne monokulture preživete, in tudi opaža, da se v državah donatoricah NASFN postopoma opuščajo; |
| --- | --- |

58.

priznava posebne potrebe kmetijstva na tropskih in polsušnih območjih, zlasti zaradi poljščin, ki jih je treba zaščititi pred soncem, in varstva tal, ter meni, da so ekstraktivne monokulture preživete, in tudi opaža, da se v državah donatoricah NASFN postopoma opuščajo;

| 59. | opozarja pred tem, da bi s pobudami, ki se financirajo iz NAFSN, ustvarili preveliko odvisnost od proizvodnje neživilskih kmetijskih proizvodov namesto živil, zlasti surovin za biološko gorivo, saj lahko njihova proizvodnja škoduje prehranski varnosti in samopreskrbi s hrano v sodelujočih državah; |
| --- | --- |

59.

opozarja pred tem, da bi s pobudami, ki se financirajo iz NAFSN, ustvarili preveliko odvisnost od proizvodnje neživilskih kmetijskih proizvodov namesto živil, zlasti surovin za biološko gorivo, saj lahko njihova proizvodnja škoduje prehranski varnosti in samopreskrbi s hrano v sodelujočih državah;

| 60. | ugotavlja, da lahko kmetijske tehnike, ki krepijo naravne procese, kot so ustvarjanje vrhnje plasti tal, regulacija vode, nadzor škodljivcev ali kroženje hranil v zaprtih krogih, zagotovijo dolgoročno produktivnost in rodovitnost z nizkimi stroški za kmete in upravne organe; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da lahko kmetijske tehnike, ki krepijo naravne procese, kot so ustvarjanje vrhnje plasti tal, regulacija vode, nadzor škodljivcev ali kroženje hranil v zaprtih krogih, zagotovijo dolgoročno produktivnost in rodovitnost z nizkimi stroški za kmete in upravne organe;

| 61. | ugotavlja, da lahko pride v državah v razvoju, kot so države, ki sodelujejo v NAFSN, do prekomerne ali neustrezne uporabe kmetijskih kemikalij; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da lahko pride v državah v razvoju, kot so države, ki sodelujejo v NAFSN, do prekomerne ali neustrezne uporabe kmetijskih kemikalij;

| 62. | ugotavlja, da nepismenost in pomanjkanje ustreznega usposabljanja ta pojav še zaostrujeta, kar lahko pripelje do občutno povišane stopnje ostankov pesticidov v svežem sadju in zelenjavi ter zastrupitev in drugih učinkov na zdravje kmetov in njihovih družin; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da nepismenost in pomanjkanje ustreznega usposabljanja ta pojav še zaostrujeta, kar lahko pripelje do občutno povišane stopnje ostankov pesticidov v svežem sadju in zelenjavi ter zastrupitev in drugih učinkov na zdravje kmetov in njihovih družin;

Reforma zakonodaje na področju semen

| 63. | opozarja, da je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, in da je raznovrstnost semen izjemno pomembna za odpornost kmetijstva na podnebne spremembe; poudarja, da zahteve podjetij po krepitvi žlahtniteljskih pravic v skladu s Konvencijo UPOV iz leta 1991 ne smejo privesti do prepovedi tovrstnih neformalnih praks; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da je preživetje kmetov v Afriki v 90 odstotkih povezano s pravico, da prosto pridelujejo, izmenjujejo in prodajajo semena, in da je raznovrstnost semen izjemno pomembna za odpornost kmetijstva na podnebne spremembe; poudarja, da zahteve podjetij po krepitvi žlahtniteljskih pravic v skladu s Konvencijo UPOV iz leta 1991 ne smejo privesti do prepovedi tovrstnih neformalnih praks;

| 64. | ugotavlja, da je prekomerna deregulacija sektorja semen v sodelujočih državah nevarna, saj lahko povzroči preveliko odvisnost malih kmetov od semen in fitofarmacevtskih sredstev, ki jih proizvajajo tuja podjetja; |
| --- | --- |

64.

ugotavlja, da je prekomerna deregulacija sektorja semen v sodelujočih državah nevarna, saj lahko povzroči preveliko odvisnost malih kmetov od semen in fitofarmacevtskih sredstev, ki jih proizvajajo tuja podjetja;

| 65. | opozarja, da določbe TRIPS, ki zahtevajo določeno obliko zaščite rastlinskih sort, od držav v razvoju ne zahtevajo sprejetja režima iz Konvencije UPOV; poudarja, da te določbe vseeno omogočajo državam, da razvijejo sisteme sui generis, ki so bolje prilagojeni značilnostim kmetijske proizvodnje vsake države in tradicionalnim semenskim sistemom, ki temeljijo na kmetih, medtem ko najmanj razvitim državam, ki so članice STO, ni treba upoštevati tozadevnih določb TRIPS; poudarja, da morajo sistemi sui generis podpirati cilje in obveznosti iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, Nagojskega protokola in pogodbe ITPGRFA ter da ne smejo biti v nasprotju z njimi; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da določbe TRIPS, ki zahtevajo določeno obliko zaščite rastlinskih sort, od držav v razvoju ne zahtevajo sprejetja režima iz Konvencije UPOV; poudarja, da te določbe vseeno omogočajo državam, da razvijejo sisteme sui generis, ki so bolje prilagojeni značilnostim kmetijske proizvodnje vsake države in tradicionalnim semenskim sistemom, ki temeljijo na kmetih, medtem ko najmanj razvitim državam, ki so članice STO, ni treba upoštevati tozadevnih določb TRIPS; poudarja, da morajo sistemi sui generis podpirati cilje in obveznosti iz Konvencije o biološki raznovrstnosti, Nagojskega protokola in pogodbe ITPGRFA ter da ne smejo biti v nasprotju z njimi;

| 66. | obžaluje poziv podjetij, da se – v afriškem kontekstu prek regionalnih institucij – uskladijo zakoni o semenih na podlagi načel razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti, kar bo na nacionalni in regionalni ravni oviralo razvoj in rast semenskih sistemov, ki temeljijo na kmetih, saj takšni sistemi navadno ne pridelujejo oziroma shranjujejo semen, ki bi izpolnjevala merila razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti; |
| --- | --- |

66.

obžaluje poziv podjetij, da se – v afriškem kontekstu prek regionalnih institucij – uskladijo zakoni o semenih na podlagi načel razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti, kar bo na nacionalni in regionalni ravni oviralo razvoj in rast semenskih sistemov, ki temeljijo na kmetih, saj takšni sistemi navadno ne pridelujejo oziroma shranjujejo semen, ki bi izpolnjevala merila razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti;

| 67. | poziva države članice G7, naj prek semenskih bank v skupnostih podpirajo semenske sisteme, s katerimi upravljajo kmetje, |
| --- | --- |

67.

poziva države članice G7, naj prek semenskih bank v skupnostih podpirajo semenske sisteme, s katerimi upravljajo kmetje,

| 68. | opozarja, da komercialne vrste semen kratkoročno sicer lahko izboljšajo donos, a se lahko tradicionalne in domače vrste, ki jih vzgojijo kmetje, ter z njimi povezano znanje najbolje prilagodijo posebnim kmetijsko-ekološkim okoljem in podnebnim spremembam; poleg tega poudarja, da je njihov večji donos odvisen od uporabe različnih sredstev (gnojil, pesticidov, hibridnih semen), kar pa utegne kmete potisniti v začaran krog zadolženosti; |
| --- | --- |

68.

opozarja, da komercialne vrste semen kratkoročno sicer lahko izboljšajo donos, a se lahko tradicionalne in domače vrste, ki jih vzgojijo kmetje, ter z njimi povezano znanje najbolje prilagodijo posebnim kmetijsko-ekološkim okoljem in podnebnim spremembam; poleg tega poudarja, da je njihov večji donos odvisen od uporabe različnih sredstev (gnojil, pesticidov, hibridnih semen), kar pa utegne kmete potisniti v začaran krog zadolženosti;

| 69. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da uvajanje in širjenje certificiranih semen v Afriki krepi odvisnost malih kmetov, povečuje verjetnost zadolževanja in zmanjšuje raznovrstnost semen; |
| --- | --- |

69.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da uvajanje in širjenje certificiranih semen v Afriki krepi odvisnost malih kmetov, povečuje verjetnost zadolževanja in zmanjšuje raznovrstnost semen;

| 70. | zagovarja podpiranje lokalnih politik, ki so usmerjene v zagotavljanje skladnega in trajnostnega dostopa do raznolike in hranljive prehrane na podlagi načel prevzemanja odgovornosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

70.

zagovarja podpiranje lokalnih politik, ki so usmerjene v zagotavljanje skladnega in trajnostnega dostopa do raznolike in hranljive prehrane na podlagi načel prevzemanja odgovornosti in subsidiarnosti;

| 71. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo zaveze v zvezi s pravicami kmetov, ki jih je sprejela EU v pogodbi ITPGRFA, odražale v vsaki tehnični podpori in finančni pomoči za oblikovanje politike o semenih; poziva EU, naj podpira režime pravic intelektualne lastnine, ki izboljšujejo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, shranjenih na kmetijah; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo zaveze v zvezi s pravicami kmetov, ki jih je sprejela EU v pogodbi ITPGRFA, odražale v vsaki tehnični podpori in finančni pomoči za oblikovanje politike o semenih; poziva EU, naj podpira režime pravic intelektualne lastnine, ki izboljšujejo razvoj lokalno prilagojenih sort semen in semen, shranjenih na kmetijah;

| 72. | poziva države članice G8, naj ne podpirajo gensko spremenjenih kmetijskih rastlin v Afriki; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice G8, naj ne podpirajo gensko spremenjenih kmetijskih rastlin v Afriki;

| 73. | opozarja, da afriški vzorčni zakon o biološki varnosti določa visoko referenčno merilo za biološko varnost; meni, da bi bilo treba v skladu s tem merilom zagotoviti vso pomoč tujih donatorjev za razvoj biološke varnosti na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

73.

opozarja, da afriški vzorčni zakon o biološki varnosti določa visoko referenčno merilo za biološko varnost; meni, da bi bilo treba v skladu s tem merilom zagotoviti vso pomoč tujih donatorjev za razvoj biološke varnosti na nacionalni in regionalni ravni;

| 74. | poziva afriške države, naj ne izvajajo nacionalnih ali regionalnih režimov biološke varnosti s standardi, ki bi bili nižji od tistih, določenih v Kartagenskem protokolu o biološki varnosti; |
| --- | --- |

74.

poziva afriške države, naj ne izvajajo nacionalnih ali regionalnih režimov biološke varnosti s standardi, ki bi bili nižji od tistih, določenih v Kartagenskem protokolu o biološki varnosti;

| 75. | poziva sodelujoče države, naj kmetom ponudijo možnost, da se izognejo odvisnosti od vhodnih surovin, in naj podpirajo semenske sisteme kmetov, da bi se ohranjala in izboljšala kmetijska biotska raznovrstnost z ohranjanjem lokalnih javnih semenskih bank ter izmenjevanjem in stalnim razvijanjem lokalnih vrst semen, zlasti z zagotavljanjem prilagodljivosti katalogov semen, da ne bi bile izključene vrste, ki jih vzgojijo kmetje, in da bi se zagotovilo ohranjanje tradicionalnih pridelkov; |
| --- | --- |

75.

poziva sodelujoče države, naj kmetom ponudijo možnost, da se izognejo odvisnosti od vhodnih surovin, in naj podpirajo semenske sisteme kmetov, da bi se ohranjala in izboljšala kmetijska biotska raznovrstnost z ohranjanjem lokalnih javnih semenskih bank ter izmenjevanjem in stalnim razvijanjem lokalnih vrst semen, zlasti z zagotavljanjem prilagodljivosti katalogov semen, da ne bi bile izključene vrste, ki jih vzgojijo kmetje, in da bi se zagotovilo ohranjanje tradicionalnih pridelkov;

| 76. | poziva sodelujoče države, naj varujejo in spodbujajo dostopnost in izmenjavo semen in kmetijskih vhodnih surovin za male kmete, marginalizirane skupine in podeželske skupnosti ter naj spoštujejo mednarodne sporazume o prepovedi patentiranja življenjskih in bioloških procesov, zlasti kar zadeva avtohtone sorte in vrste; |
| --- | --- |

76.

poziva sodelujoče države, naj varujejo in spodbujajo dostopnost in izmenjavo semen in kmetijskih vhodnih surovin za male kmete, marginalizirane skupine in podeželske skupnosti ter naj spoštujejo mednarodne sporazume o prepovedi patentiranja življenjskih in bioloških procesov, zlasti kar zadeva avtohtone sorte in vrste;

| 77. | izpostavlja tveganje še večje marginalizacije žensk pri odločanju zaradi razvoja nekaterih tržnih pridelkov; ugotavlja, da je agronomsko usposabljanje pogosto osredotočeno na moške in da ženske potiska na obrobje, zaradi česar so potem izključene iz upravljanja z zemljo in pridelki, za katere so tradicionalno skrbele; |
| --- | --- |

77.

izpostavlja tveganje še večje marginalizacije žensk pri odločanju zaradi razvoja nekaterih tržnih pridelkov; ugotavlja, da je agronomsko usposabljanje pogosto osredotočeno na moške in da ženske potiska na obrobje, zaradi česar so potem izključene iz upravljanja z zemljo in pridelki, za katere so tradicionalno skrbele;

Spol

| 78. | obžaluje, da v okvirih državnega sodelovanja večinoma niso določene natančne zaveze v zvezi z upoštevanjem načela enakosti spolov pri pripravi proračuna in ne spremljajo napredka na podlagi razčlenjenih podatkov; poudarja, da se je treba od abstraktnih in splošnih zavez pomakniti h konkretnim in natančnim, ki sodijo v nacionalne akcijske načrte za opolnomočenje žensk kot nosilk pravic; |
| --- | --- |

78.

obžaluje, da v okvirih državnega sodelovanja večinoma niso določene natančne zaveze v zvezi z upoštevanjem načela enakosti spolov pri pripravi proračuna in ne spremljajo napredka na podlagi razčlenjenih podatkov; poudarja, da se je treba od abstraktnih in splošnih zavez pomakniti h konkretnim in natančnim, ki sodijo v nacionalne akcijske načrte za opolnomočenje žensk kot nosilk pravic;

| 79. | poziva vlade, naj odpravijo vsakršno diskriminacijo žensk v smislu dostopa do zemljišč ter programov in storitev mikrokreditov, poleg tega pa ženske učinkovito vključijo v oblikovanje in izvajanje politik za raziskave in razvoj kmetijstva; |
| --- | --- |

79.

poziva vlade, naj odpravijo vsakršno diskriminacijo žensk v smislu dostopa do zemljišč ter programov in storitev mikrokreditov, poleg tega pa ženske učinkovito vključijo v oblikovanje in izvajanje politik za raziskave in razvoj kmetijstva;

Financiranje naložb v kmetijstvo v Afriki

| 80. | poudarja, da je treba zagotoviti preglednost vsakršnega financiranja, odobrenega zasebnim podjetjem, in da je treba tako financiranje razkriti javnosti; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da je treba zagotoviti preglednost vsakršnega financiranja, odobrenega zasebnim podjetjem, in da je treba tako financiranje razkriti javnosti;

| 81. | poziva donatorje, naj uskladijo uradno razvojno pomoč (URP) z načeli učinkovitosti razvoja, se osredotočijo na rezultate, da bi izkoreninili revščino, ter spodbujajo vključujoča partnerstva, preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

81.

poziva donatorje, naj uskladijo uradno razvojno pomoč (URP) z načeli učinkovitosti razvoja, se osredotočijo na rezultate, da bi izkoreninili revščino, ter spodbujajo vključujoča partnerstva, preglednost in odgovornost;

| 82. | poziva donatorje, naj svojo podporo za razvoj kmetijstva namenjajo predvsem prek nacionalnih skladov za razvoj, ki dodeljujejo subvencije in posojila malim kmetom in družinskim kmetijam; |
| --- | --- |

82.

poziva donatorje, naj svojo podporo za razvoj kmetijstva namenjajo predvsem prek nacionalnih skladov za razvoj, ki dodeljujejo subvencije in posojila malim kmetom in družinskim kmetijam;

| 83. | poziva donatorje, naj podpirajo izobraževanje in usposabljanje kmetov ter tehnično svetovanje zanje; |
| --- | --- |

83.

poziva donatorje, naj podpirajo izobraževanje in usposabljanje kmetov ter tehnično svetovanje zanje;

| 84. | poziva donatorje, naj spodbujajo ustanavljanje poklicnih in ekonomskih organizacij kmetov ter podpirajo oblikovanje kmetijskih zadrug, ki bodo omogočale dostop do proizvodnih sredstev in kmetom pomagale pri predelavi in trženju svojih proizvodov na načine, ki bodo varovali dobičkonosnost njihove proizvodnje; |
| --- | --- |

84.

poziva donatorje, naj spodbujajo ustanavljanje poklicnih in ekonomskih organizacij kmetov ter podpirajo oblikovanje kmetijskih zadrug, ki bodo omogočale dostop do proizvodnih sredstev in kmetom pomagale pri predelavi in trženju svojih proizvodov na načine, ki bodo varovali dobičkonosnost njihove proizvodnje;

| 85. | meni, da financiranje, ki so ga države članice G8 zagotovile za NAFSN, nasprotuje cilju podpiranja domačih lokalnih podjetij, ki ne morejo konkurirati večnacionalnim podjetjem, ki že imajo vzpostavljen prevladujoč položaj na trgu ter se jim pogosto odobrijo poslovne, tarifne in davčne ugodnosti; |
| --- | --- |

85.

meni, da financiranje, ki so ga države članice G8 zagotovile za NAFSN, nasprotuje cilju podpiranja domačih lokalnih podjetij, ki ne morejo konkurirati večnacionalnim podjetjem, ki že imajo vzpostavljen prevladujoč položaj na trgu ter se jim pogosto odobrijo poslovne, tarifne in davčne ugodnosti;

| 86. | opozarja, da je namen razvojne pomoči zmanjšati revščino in jo na koncu izkoreniniti; je prepričan, da bi bilo treba uradno razvojno pomoč osredotočiti na neposredno podpiranje malega kmetijstva; |
| --- | --- |

86.

opozarja, da je namen razvojne pomoči zmanjšati revščino in jo na koncu izkoreniniti; je prepričan, da bi bilo treba uradno razvojno pomoč osredotočiti na neposredno podpiranje malega kmetijstva;

| 87. | poudarja, da je treba oživiti javne naložbe v afriško kmetijstvo ob hkratnem zagotavljanju podpore za zasebne naložbe ter dati prednost naložbam v agroekologijo, da bi trajnostno povečali prehransko varnost in zmanjšali revščino in lakoto, hkrati pa ohranili biotsko raznovrstnost ter spoštovali avtohtono znanje in inovacije; |
| --- | --- |

87.

poudarja, da je treba oživiti javne naložbe v afriško kmetijstvo ob hkratnem zagotavljanju podpore za zasebne naložbe ter dati prednost naložbam v agroekologijo, da bi trajnostno povečali prehransko varnost in zmanjšali revščino in lakoto, hkrati pa ohranili biotsko raznovrstnost ter spoštovali avtohtono znanje in inovacije;

| 88. | poudarja, da bi morale države članice G7 afriškim državam zajamčiti pravico, da zavarujejo svoje kmetijske sektorje s carinskimi in davčnimi režimi, ki so naklonjeni družinskim in malim kmetijam; |
| --- | --- |

88.

poudarja, da bi morale države članice G7 afriškim državam zajamčiti pravico, da zavarujejo svoje kmetijske sektorje s carinskimi in davčnimi režimi, ki so naklonjeni družinskim in malim kmetijam;

| 89. | poziva EU, naj poskuša odpraviti vse naštete pomanjkljivosti NAFSN, naj si prizadeva za izboljšanje preglednosti in upravljanja tega združenja ter naj zagotovi, da bodo ukrepi, sprejeti v njegovem okviru, skladni s cilji razvojne politike; |
| --- | --- |

89.

poziva EU, naj poskuša odpraviti vse naštete pomanjkljivosti NAFSN, naj si prizadeva za izboljšanje preglednosti in upravljanja tega združenja ter naj zagotovi, da bodo ukrepi, sprejeti v njegovem okviru, skladni s cilji razvojne politike;

o

o o

| 90. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in članom NAFSN. |
| --- | --- |

90.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in članom NAFSN.

---

(1)  Resolucija Generalne skupščine Združenih narodov A/RES/70/1.

(2)  ZN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

(3)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

(4)  Assembly/AU/Decl.7(II).

(5)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

(6)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

(7)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

(8)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

(9)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

(10)  http://www.uneca.org/publications/guiding-principles-large-scale-land-based-investments-africa

(11)  http://acbio.org.za/modernising-african-agriculture-who-benefits-civil-society-statement-on-the-g8-agra-and-the-african-unions-caadp/

(12)  https://www.grain.org/bulletin_board/entries/4914-djimini-declaration

(13)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

(14)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Defa

(15)  https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=IV-4&chapter=4&lang=en

(16)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

(17)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

(18)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(19)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

(20)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

(21)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(22)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

(23)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(24)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

(25)  http://www.planttreaty.org/

(26)  https://www.cbd.int/

(27)  http://hrst.au.int/en/biosafety/modellaw

(28)  http://apf.francophonie.org/IMG/pdf/2012_07_session_ 58_Resolution_Regulation_du_foncier.pdf

(29)  UL C 64, 4.3.2014, str. 31.

(30)  COM(2010)0127.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

(32)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

(33)  SWD(2014)0234.

(34)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 75.

(35)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0578.

(36)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0250.

(37)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0073.

(38)  http://viacampesina.org/en/index.php/main-issues-mainmenu-27/agrarian-reform-mainmenu-36/1775-declaration-of-the-global-convergence-of-land-and-water-struggles

(39)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0184.

(40)  http://afsafrica.org/wp-content/uploads/2015/05/AFSA-Demands-to-the-Germany-G7-Presidency-Agenda.pdf

(41)  http://carta.milano.it/wp-content/uploads/2015/04/English_version_Milan_Charter.pdf

(42)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(43)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0023.

(44)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/deve/ events.html?id=20151201CHE00041

(45)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD /2015/535010/EXPO_STU(2015)535010_EN.pdf

(46)  Mwachinga, E. (ekipa za poenostavitev svetovnega davka, Skupina Svetovne banke), „Results of investor motivation survey conducted in the EAC“ (Rezultati ankete o motivaciji vlagateljev, izvedena v Vhodnoafriški skupnosti), predstavitev v Lusaki dne 12. februarja 2013.

(47)  „Podpora razvoju učinkovitejših davčnih sistemov“, poročilo Mednarodnega denarnega sklada, OECD in Svetovne banke delovni skupini G-20, 2011.

(48)  FAO, globalno partnerstvo za tla.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/24

---

P8_TA(2016)0248

Ocena mednarodnih računovodskih standardov (MRS)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o oceni mednarodnih računovodskih standardov (MRS) ter dejavnosti Fundacije za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG) in Odbora za zaščito javnega interesa (PIOB) (2016/2006(INI))

(2018/C 086/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (1),

| — | ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, z dne 25. februarja 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki ji je predsedoval Jacques de Larosière, z dne 25. februarja 2009,

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v smislu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v smislu drugega odstavka člena 54 Pogodbe o delovanju Evropske unije, glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 258/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES (4),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 258/2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 (COM(2016)0202), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 258/2014 o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 (COM(2016)0202),

| — | ob upoštevanju poročila Philippa Maystadta iz oktobra 2013 z naslovom „Ali bi morali standardi MSRP biti bolj evropski?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Philippa Maystadta iz oktobra 2013 z naslovom „Ali bi morali standardi MSRP biti bolj evropski?“,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri izvajanju reforme Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje v skladu s priporočilom iz Maystadtovega poročila (COM(2014)0396), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. julija 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri izvajanju reforme Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje v skladu s priporočilom iz Maystadtovega poročila (COM(2014)0396),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni Uredbe (ES) št. 1606/2002 z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. junija 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu o oceni Uredbe (ES) št. 1606/2002 z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov (COM(2015)0301),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. septembra 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu o dejavnostih Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB v letu 2014 (COM(2015)0461), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. septembra 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu o dejavnostih Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB v letu 2014 (COM(2015)0461),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2015 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za oblikovanje unije kapitalskih trgov (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2015 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za oblikovanje unije kapitalskih trgov (COM(2015)0468),

| — | ob upoštevanju študije o upravnem odboru za mednarodne računovodske standarde („Vloga Evropske unije v mednarodnih gospodarskih forumih – dokument 7: IASB“) in štirih študij o MSRP 9 („Merila o sprejemanju MSRP glede na MSRP 9“, „Pomen MSRP 9 za finančno stabilnost in nadzorna pravila“, „Oslabitve grških državnih obveznic v skladu z MRS 39 in MSRP 9: študija primera“ in „Obračunavanje, ki temelji na pričakovanih izgubah, za oslabitev finančnih instrumentov: pristopa FASB in IASB MSRP 9“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o upravnem odboru za mednarodne računovodske standarde („Vloga Evropske unije v mednarodnih gospodarskih forumih – dokument 7: IASB“) in štirih študij o MSRP 9 („Merila o sprejemanju MSRP glede na MSRP 9“, „Pomen MSRP 9 za finančno stabilnost in nadzorna pravila“, „Oslabitve grških državnih obveznic v skladu z MRS 39 in MSRP 9: študija primera“ in „Obračunavanje, ki temelji na pričakovanih izgubah, za oslabitev finančnih instrumentov: pristopa FASB in IASB MSRP 9“),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1569/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi mehanizma za ugotavljanje enakovrednosti računovodskih standardov izdajateljev vrednostnih papirjev iz tretjih držav v skladu z direktivama 2003/71/ES in 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev G20 z dne 2. aprila 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev G20 z dne 2. aprila 2009,

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde iz julija 2013 o pregledu temeljnega okvira za računovodsko poročanje (DP/2013/1) ter prošnje tega odbora za mnenje o pregledu strukture in učinkovitosti s strani skrbnikov iz julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde iz julija 2013 o pregledu temeljnega okvira za računovodsko poročanje (DP/2013/1) ter prošnje tega odbora za mnenje o pregledu strukture in učinkovitosti s strani skrbnikov iz julija 2015,

| — | ob upoštevanju komentarja Komisije z dne 1. decembra 2015 o pregledu strukture in učinkovitosti s strani skrbnikov Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komentarja Komisije z dne 1. decembra 2015 o pregledu strukture in učinkovitosti s strani skrbnikov Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 9 o finančnih instrumentih, kot ga je 24. julija 2014 izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, nasveta Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje o podpori za ta standard, ocene te svetovalne skupine o tem standardu glede na načelo resničnega in poštenega vpogleda, dokumentov za sestanek Računovodskega regulativnega odbora o tem standardu ter pisem s komentarjem Evropske centralne banke in Evropskega bančnega organa o podpori za ta mednarodni standard računovodskega poročanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega standarda računovodskega poročanja 9 o finančnih instrumentih, kot ga je 24. julija 2014 izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, nasveta Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje o podpori za ta standard, ocene te svetovalne skupine o tem standardu glede na načelo resničnega in poštenega vpogleda, dokumentov za sestanek Računovodskega regulativnega odbora o tem standardu ter pisem s komentarjem Evropske centralne banke in Evropskega bančnega organa o podpori za ta mednarodni standard računovodskega poročanja,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 14. januarja 2014, poslanega v imenu koordinatorjev Odbora za ekonomske in monetarne zadeve s komentarji o dokumentu za razpravo o pregledu temeljnega okvira za računovodsko poročanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 14. januarja 2014, poslanega v imenu koordinatorjev Odbora za ekonomske in monetarne zadeve s komentarji o dokumentu za razpravo o pregledu temeljnega okvira za računovodsko poročanje,

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega organa za vrednostne papirje in trge o izvrševanju in regulativnih dejavnostih izvršilnih računovodskih organov v letu 2014 z dne 31. marca 2015 (ESMA/2015/659), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega organa za vrednostne papirje in trge o izvrševanju in regulativnih dejavnostih izvršilnih računovodskih organov v letu 2014 z dne 31. marca 2015 (ESMA/2015/659),

| — | ob upoštevanju smernic Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za izvrševanje finančnih informacij z dne 10. julija 2014 (ESMA/2014/807), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za izvrševanje finančnih informacij z dne 10. julija 2014 (ESMA/2014/807),

| — | ob upoštevanju razpredelnice Evropskega organa za vrednostne papirje in trge o spoštovanju njegovih smernic za izvrševanje finančnih informacij z dne 19. januarja 2016 (ESMA/2015/203 REV), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razpredelnice Evropskega organa za vrednostne papirje in trge o spoštovanju njegovih smernic za izvrševanje finančnih informacij z dne 19. januarja 2016 (ESMA/2015/203 REV),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 o mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP) in vodenju Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde (IASB) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008 o mednarodnih standardih računovodskega poročanja (MSRP) in vodenju Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde (IASB) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o vlogi EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij ter organov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o vlogi EU v okviru mednarodnih finančnih, monetarnih in regulativnih institucij ter organov (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (8), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/56/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 (9), ki se uporablja od sredine junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (8), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2014/56/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 (9), ki se uporablja od sredine junija 2016,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0172/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0172/2016),

| A. | ker so mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP) in mednarodni revizijski standardi (MRS) eden od bistvenih elementov za učinkovito delovanje notranjega trga in kapitalskih trgov; ker lahko mednarodni standardi računovodskega poročanja in mednarodni revizijski standardi štejejo za javno dobrino in zato ne bi smeli ogroziti finančne stabilnosti ali ovirati gospodarskega razvoja Unije ter bi morali služiti skupnemu dobremu, ne le interesom vlagateljev, posojilodajalcev in upnikov; |
| --- | --- |

A.

ker so mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP) in mednarodni revizijski standardi (MRS) eden od bistvenih elementov za učinkovito delovanje notranjega trga in kapitalskih trgov; ker lahko mednarodni standardi računovodskega poročanja in mednarodni revizijski standardi štejejo za javno dobrino in zato ne bi smeli ogroziti finančne stabilnosti ali ovirati gospodarskega razvoja Unije ter bi morali služiti skupnemu dobremu, ne le interesom vlagateljev, posojilodajalcev in upnikov;

| B. | ker napačno prikazovanje računovodskih izkazov podjetij ogroža gospodarsko in finančno stabilnost, poleg tega da zmanjšuje zaupanje državljanov v model socialnega tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

B.

ker napačno prikazovanje računovodskih izkazov podjetij ogroža gospodarsko in finančno stabilnost, poleg tega da zmanjšuje zaupanje državljanov v model socialnega tržnega gospodarstva.

| C. | ker je namen mednarodnih standardov računovodskega poročanja krepiti odgovornost z zmanjševanjem informacijske vrzeli med vlagatelji in podjetji, zaščititi naložbe, zagotoviti preglednost preko izboljšanja mednarodne primerljivosti in kakovosti finančnih informacij ter omogočiti vlagateljem in drugim udeležencem na trgu sprejemanje ozaveščenih poslovnih odločitev in torej vplivajo na ravnanje akterjev na finančnih trgih in na stabilnost teh trgov; ker pa računovodski model, ki pripomore k odločanju, ni popolnoma v skladu s funkcijo računovodstva glede kapitalske ustreznosti, kot je določena v sodni praksi Sodišča Evropske unije, in računovodsko direktivo, ki navaja, da konceptualna podlaga za računovodstvo, določena v okviru mednarodnih standardov računovodskega poročanja, ne zajema namena računovodskih izkazov v pravu EU, za katerega je standard resnični in pošten vpogled v določene številčne podatke, kot je bilo navedeno v pisnem odgovoru lorda Hilla E-016071/2015 z dne 25. februarja 2016; ker je zaradi zahteve po resničnem in poštenem prikazu treba celovito oceniti, kateri številčni podatki in količinske razlage so pomembni; |
| --- | --- |

C.

ker je namen mednarodnih standardov računovodskega poročanja krepiti odgovornost z zmanjševanjem informacijske vrzeli med vlagatelji in podjetji, zaščititi naložbe, zagotoviti preglednost preko izboljšanja mednarodne primerljivosti in kakovosti finančnih informacij ter omogočiti vlagateljem in drugim udeležencem na trgu sprejemanje ozaveščenih poslovnih odločitev in torej vplivajo na ravnanje akterjev na finančnih trgih in na stabilnost teh trgov; ker pa računovodski model, ki pripomore k odločanju, ni popolnoma v skladu s funkcijo računovodstva glede kapitalske ustreznosti, kot je določena v sodni praksi Sodišča Evropske unije, in računovodsko direktivo, ki navaja, da konceptualna podlaga za računovodstvo, določena v okviru mednarodnih standardov računovodskega poročanja, ne zajema namena računovodskih izkazov v pravu EU, za katerega je standard resnični in pošten vpogled v določene številčne podatke, kot je bilo navedeno v pisnem odgovoru lorda Hilla E-016071/2015 z dne 25. februarja 2016; ker je zaradi zahteve po resničnem in poštenem prikazu treba celovito oceniti, kateri številčni podatki in količinske razlage so pomembni;

| D. | ker računovodska direktiva določa, da so računovodski izkazi „posebej pomembni za zaščito delničarjev, družbenikov in tretjih oseb“ in „da taka podjetja tretjim osebam ne nudijo nobenega varovanja zunaj obsega njihovih neto sredstev“; ker računovodska direktiva določa tudi, da je njen cilj „zavarovati interese, ki obstajajo v družbah z delniškim kapitalom“, in sicer z zagotovitvijo, da se dividende ne plačajo iz delniškega kapitala; ker je ta splošni namen izkazov mogoče izpolniti le, če številčni podatki v izkazih zagotavljajo resničen in pošten vpogled v sredstva in obveznosti, finančnega stanja in dobička ali izgube družbe; ker resničen in pošten pogled, določitev izplačila dividend in ocena solventnosti podjetja tudi zahtevajo kvalitativne podatke in širšo oceno tveganj; |
| --- | --- |

D.

ker računovodska direktiva določa, da so računovodski izkazi „posebej pomembni za zaščito delničarjev, družbenikov in tretjih oseb“ in „da taka podjetja tretjim osebam ne nudijo nobenega varovanja zunaj obsega njihovih neto sredstev“; ker računovodska direktiva določa tudi, da je njen cilj „zavarovati interese, ki obstajajo v družbah z delniškim kapitalom“, in sicer z zagotovitvijo, da se dividende ne plačajo iz delniškega kapitala; ker je ta splošni namen izkazov mogoče izpolniti le, če številčni podatki v izkazih zagotavljajo resničen in pošten vpogled v sredstva in obveznosti, finančnega stanja in dobička ali izgube družbe; ker resničen in pošten pogled, določitev izplačila dividend in ocena solventnosti podjetja tudi zahtevajo kvalitativne podatke in širšo oceno tveganj;

| E. | ker Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde deluje pod okriljem Fundacije MSRP – zasebne neprofitne družbe, registrirane v Londonu/Združenem kraljestvu in Delawaru/ZDA – in določa standarde, zato morajo njegovi postopki biti pregledni, neodvisni in demokratični ter upoštevati neposredno javno odgovornost; ker EU v proračun Fundacije MSRP prispeva okoli 14 % in je zato največja plačnica; |
| --- | --- |

E.

ker Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde deluje pod okriljem Fundacije MSRP – zasebne neprofitne družbe, registrirane v Londonu/Združenem kraljestvu in Delawaru/ZDA – in določa standarde, zato morajo njegovi postopki biti pregledni, neodvisni in demokratični ter upoštevati neposredno javno odgovornost; ker EU v proračun Fundacije MSRP prispeva okoli 14 % in je zato največja plačnica;

| F. | ker je zaradi svetovnega pretoka kapitala potreben globalni sistem računovodskih standardov; ker se MSRP uporabljajo v 116 jurisdikcijah pod različnimi pogoji (popolno sprejetje, delno, opcijsko ali konvergenca), ne pa tudi v ZDA za domače izdajatelje; |
| --- | --- |

F.

ker je zaradi svetovnega pretoka kapitala potreben globalni sistem računovodskih standardov; ker se MSRP uporabljajo v 116 jurisdikcijah pod različnimi pogoji (popolno sprejetje, delno, opcijsko ali konvergenca), ne pa tudi v ZDA za domače izdajatelje;

| G. | ker se v skladu z „dogovorom iz Norwalka“ iz oktobra 2002 med Upravnim odborom za mednarodne računovodske standarde in Odborom za standarde finančnega računovodstva ZDA (FASB) predlaga zbliževanje med mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih izdaja Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, ter splošno sprejetimi računovodskimi načeli, ki jih izdaja Odbor za standarde finančnega računovodstva; |
| --- | --- |

G.

ker se v skladu z „dogovorom iz Norwalka“ iz oktobra 2002 med Upravnim odborom za mednarodne računovodske standarde in Odborom za standarde finančnega računovodstva ZDA (FASB) predlaga zbliževanje med mednarodnimi standardi računovodskega poročanja, ki jih izdaja Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, ter splošno sprejetimi računovodskimi načeli, ki jih izdaja Odbor za standarde finančnega računovodstva;

| H. | ker postopek sprejemanja v EU temelji na merilih za sprejem, kot so določena v uredbi o mednarodnih računovodskih standardih; ker mednarodni standardi računovodskega poročanja ne bi smeli biti v nasprotju z načelom resničnega in poštenega vpogleda, v skladu s katerim morajo računovodski izkazi podati resničen in pošten vpogled v sredstva in obveznosti, finančno stanje in dobiček ali izgubo družbe; ker dividende in bonusi ne bi smeli biti plačani iz nerealiziranih dobičkov, kar na koncu pomeni iz kapitala, kot to zahteva direktiva o ohranjanju kapitala; ker bi morali MSRP biti v javnem interesu v Evropi in izpolnjevati osnovna merila glede kakovosti podatkov, zahtevanih za računovodske izkaze; |
| --- | --- |

H.

ker postopek sprejemanja v EU temelji na merilih za sprejem, kot so določena v uredbi o mednarodnih računovodskih standardih; ker mednarodni standardi računovodskega poročanja ne bi smeli biti v nasprotju z načelom resničnega in poštenega vpogleda, v skladu s katerim morajo računovodski izkazi podati resničen in pošten vpogled v sredstva in obveznosti, finančno stanje in dobiček ali izgubo družbe; ker dividende in bonusi ne bi smeli biti plačani iz nerealiziranih dobičkov, kar na koncu pomeni iz kapitala, kot to zahteva direktiva o ohranjanju kapitala; ker bi morali MSRP biti v javnem interesu v Evropi in izpolnjevati osnovna merila glede kakovosti podatkov, zahtevanih za računovodske izkaze;

| I. | ker so Komisija, Svet in Evropski parlament vključeni v postopek sprejemanja, ki temelji na mnenju Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG), zasebne tehnične svetovalke Komisije, in na delu Računovodskega regulativnega odbora (ARC), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic; ker Maystadtovo poročilo obravnava možnost ustanovitve agencije, ki bo nadomestila Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje kot dolgoročna rešitev; |
| --- | --- |

I.

ker so Komisija, Svet in Evropski parlament vključeni v postopek sprejemanja, ki temelji na mnenju Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG), zasebne tehnične svetovalke Komisije, in na delu Računovodskega regulativnega odbora (ARC), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic; ker Maystadtovo poročilo obravnava možnost ustanovitve agencije, ki bo nadomestila Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje kot dolgoročna rešitev;

| J. | ker so v EU različni deležniki – zlasti dolgoročni vlagatelji – sprožili vprašanje skladnosti MSRP s pravnimi zahtevami računovodske direktive, zlasti z načelom previdnosti in načelom upravljanja; ker udeležba Parlamenta v postopku določanja standardov ni dovolj močna in ni sorazmerna s finančnim prispevkom EU v proračun Fundacije MSRP; ker je bil poudarek tudi na krepitvi glasu Evrope, s čimer bi zagotovili popolno priznavanje in vključenost teh načel pri postopku določanja standardov; |
| --- | --- |

J.

ker so v EU različni deležniki – zlasti dolgoročni vlagatelji – sprožili vprašanje skladnosti MSRP s pravnimi zahtevami računovodske direktive, zlasti z načelom previdnosti in načelom upravljanja; ker udeležba Parlamenta v postopku določanja standardov ni dovolj močna in ni sorazmerna s finančnim prispevkom EU v proračun Fundacije MSRP; ker je bil poudarek tudi na krepitvi glasu Evrope, s čimer bi zagotovili popolno priznavanje in vključenost teh načel pri postopku določanja standardov;

| K. | ker so nedavne finančne krize poudarile vlogo MSRP pri zagotavljanju finančne stabilnosti in rasti v agendi G20 in agendi EU, zlasti pravil v zvezi s priznanjem izgub, nastalih v bančnem sistemu; ker sta skupina G20 in de Larosièrjevo poročilo poudarila glavne pomanjkljivosti v zvezi z računovodskimi standardi pred krizo, vključno z zunajbilančnim računovodstvom, procikličnostjo, ki je nastala zaradi načela vrednotenja po tržnih cenah, in pripoznavanja dobička in izgube, podcenjevanjem kopičenja tveganja v obdobjih izboljšanja konjunkturnega cikla in pomanjkanjem skupne in pregledne metodologije za vrednotenje nelikvidnih in oslabljenih sredstev; |
| --- | --- |

K.

ker so nedavne finančne krize poudarile vlogo MSRP pri zagotavljanju finančne stabilnosti in rasti v agendi G20 in agendi EU, zlasti pravil v zvezi s priznanjem izgub, nastalih v bančnem sistemu; ker sta skupina G20 in de Larosièrjevo poročilo poudarila glavne pomanjkljivosti v zvezi z računovodskimi standardi pred krizo, vključno z zunajbilančnim računovodstvom, procikličnostjo, ki je nastala zaradi načela vrednotenja po tržnih cenah, in pripoznavanja dobička in izgube, podcenjevanjem kopičenja tveganja v obdobjih izboljšanja konjunkturnega cikla in pomanjkanjem skupne in pregledne metodologije za vrednotenje nelikvidnih in oslabljenih sredstev;

| L. | ker je IASB izdal MSRP 9 o finančnih instrumentih kot ključni odziv na nekatere vidike krize in njen učinek na bančni sektor; ker je bil nasvet EFRAG glede MSRP 9 pozitiven s številnimi pripombami v zvezi z uporabo poštene vrednosti v primeru težav na trgih, pomanjkanjem konceptualne podlage v zvezi s pristopom oblikovanja rezervacij za izgube v obdobju 12 mesecev in nezadovoljivimi določbami o dolgoročnih naložbah; ker je zaradi različnih datumov začetka veljavnosti MSRP 9 in prihodnje zavarovalne norme nasvet vključeval pridržek glede uporabnosti norme za zavarovalni sektor; ker je ta problem priznal tudi sam IASB; ker še vedno obstajajo pomisleki, da bi predlagana računovodska obravnava kapitala negativno vplivala na dolgoročne naložbe; ker sta bili pismi s komentarjem Evropske centralne banke in Evropskega bančnega organa o MSRP 9 pozitivni, vendar je bilo v njima navedenih več specifičnih pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

L.

ker je IASB izdal MSRP 9 o finančnih instrumentih kot ključni odziv na nekatere vidike krize in njen učinek na bančni sektor; ker je bil nasvet EFRAG glede MSRP 9 pozitiven s številnimi pripombami v zvezi z uporabo poštene vrednosti v primeru težav na trgih, pomanjkanjem konceptualne podlage v zvezi s pristopom oblikovanja rezervacij za izgube v obdobju 12 mesecev in nezadovoljivimi določbami o dolgoročnih naložbah; ker je zaradi različnih datumov začetka veljavnosti MSRP 9 in prihodnje zavarovalne norme nasvet vključeval pridržek glede uporabnosti norme za zavarovalni sektor; ker je ta problem priznal tudi sam IASB; ker še vedno obstajajo pomisleki, da bi predlagana računovodska obravnava kapitala negativno vplivala na dolgoročne naložbe; ker sta bili pismi s komentarjem Evropske centralne banke in Evropskega bančnega organa o MSRP 9 pozitivni, vendar je bilo v njima navedenih več specifičnih pomanjkljivosti;

| M. | ker je bilo vprašanje zunajbilančnega računovodstva obravnavano v poznejših spremembah MSRP 7 o finančnih instrumentih: razkritje in izdaja treh novih standardov, MSRP 10 – Konsolidirani računovodski izkazi, MSRP 11 – Skupni aranžmaji in MSRP 12 – Razkritje deležev v drugih podjetjih; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo vprašanje zunajbilančnega računovodstva obravnavano v poznejših spremembah MSRP 7 o finančnih instrumentih: razkritje in izdaja treh novih standardov, MSRP 10 – Konsolidirani računovodski izkazi, MSRP 11 – Skupni aranžmaji in MSRP 12 – Razkritje deležev v drugih podjetjih;

| N. | ker je IASB maja 2015 objavil osnutek „konceptualnega okvira“ za javno obravnavo, v katerem so opisani pojmi, ki so v pomoč IASB pri razvoju MSRP, s katerim lahko pripravljavci računovodskih izkazov razvijajo in izbirajo računovodske usmeritve, ter ki je v pomoč vsem stranem pri razumevanju in tolmačenju MSRP; |
| --- | --- |

N.

ker je IASB maja 2015 objavil osnutek „konceptualnega okvira“ za javno obravnavo, v katerem so opisani pojmi, ki so v pomoč IASB pri razvoju MSRP, s katerim lahko pripravljavci računovodskih izkazov razvijajo in izbirajo računovodske usmeritve, ter ki je v pomoč vsem stranem pri razumevanju in tolmačenju MSRP;

| O. | ker je upravljavska struktura Fundacije MSRP v postopku pregleda, v skladu s svojo ustavo; ker je torej pravi čas za pregled organizacijske strukture in sprememb, ki so potrebne za upravne in nadzorne organe Fundacije MSRP in IASB, zato da bi jih vključili v javne mednarodne institucije in zagotovili široko zastopanost (kot so potrošniške agencije in finančna ministrstva) interesov in javno odgovornost, ki bo zagotavljala visoko kakovost računovodskih standardov; |
| --- | --- |

O.

ker je upravljavska struktura Fundacije MSRP v postopku pregleda, v skladu s svojo ustavo; ker je torej pravi čas za pregled organizacijske strukture in sprememb, ki so potrebne za upravne in nadzorne organe Fundacije MSRP in IASB, zato da bi jih vključili v javne mednarodne institucije in zagotovili široko zastopanost (kot so potrošniške agencije in finančna ministrstva) interesov in javno odgovornost, ki bo zagotavljala visoko kakovost računovodskih standardov;

| P. | ker MRS razvija Odbor za mednarodne standarde revidiranja in dajanja zagotovil (IAASB), neodvisen organ pri Mednarodnem združenju računovodskih strokovnjakov (IFAC); ker je Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) mednarodna neodvisna organizacija, ki nadzoruje proces sprejemanja MRS in drugih dejavnosti IFAC, ki so javnega pomena; |
| --- | --- |

P.

ker MRS razvija Odbor za mednarodne standarde revidiranja in dajanja zagotovil (IAASB), neodvisen organ pri Mednarodnem združenju računovodskih strokovnjakov (IFAC); ker je Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) mednarodna neodvisna organizacija, ki nadzoruje proces sprejemanja MRS in drugih dejavnosti IFAC, ki so javnega pomena;

| Q. | ker program Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 krije financiranje Fundacije MSRP in PIOB za obdobje 2014–2020, financiranje EFRAG pa le za obdobje 2014–2016; |
| --- | --- |

Q.

ker program Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014–2020 krije financiranje Fundacije MSRP in PIOB za obdobje 2014–2020, financiranje EFRAG pa le za obdobje 2014–2016;

Ocena 10 let uporabe MSRP v EU

| 1. | je seznanjen z ocenjevalnim poročilom službe Komisije za notranjo revizijo o uporabi MSRP v EU in njeno oceno, da so bili cilji Uredbe o MRS izpolnjeni; obžaluje, da Komisija še ni predlagala pravnih sprememb, potrebnih za odpravo pomanjkljivosti, ki jih je navedla v svoji oceni; poziva določevalca standardov, naj zagotovi, da so MSRP skladni z obstoječimi računovodskimi standardi in spodbujajo konvergenco na mednarodni ravni; poziva k bolj usklajenemu pristopu pri razvoju novih standardov, vključno z usklajenimi časovnimi okviri za uporabo, zlasti v zvezi z izvajanjem MSRP 9 o finančnih instrumentih in novega MSRP 4 o zavarovalnih pogodbah; spodbuja Komisijo, naj v zvezi s tem skrbno pripravi zakonodajne predloge in zagotovi, da morebitna zamuda ne bi povzročila neusklajenosti ali motnje konkurence v zavarovalništvu; poziva Komisijo, naj natančno preuči, ali se priporočila iz de Larosièrjevega poročila v celoti izvajajo, zlasti priporočilo št. 4 s pozivom k širšem razmisleku, ali je načelo vrednotenja po tržnih cenah potrebno; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z ocenjevalnim poročilom službe Komisije za notranjo revizijo o uporabi MSRP v EU in njeno oceno, da so bili cilji Uredbe o MRS izpolnjeni; obžaluje, da Komisija še ni predlagala pravnih sprememb, potrebnih za odpravo pomanjkljivosti, ki jih je navedla v svoji oceni; poziva določevalca standardov, naj zagotovi, da so MSRP skladni z obstoječimi računovodskimi standardi in spodbujajo konvergenco na mednarodni ravni; poziva k bolj usklajenemu pristopu pri razvoju novih standardov, vključno z usklajenimi časovnimi okviri za uporabo, zlasti v zvezi z izvajanjem MSRP 9 o finančnih instrumentih in novega MSRP 4 o zavarovalnih pogodbah; spodbuja Komisijo, naj v zvezi s tem skrbno pripravi zakonodajne predloge in zagotovi, da morebitna zamuda ne bi povzročila neusklajenosti ali motnje konkurence v zavarovalništvu; poziva Komisijo, naj natančno preuči, ali se priporočila iz de Larosièrjevega poročila v celoti izvajajo, zlasti priporočilo št. 4 s pozivom k širšem razmisleku, ali je načelo vrednotenja po tržnih cenah potrebno;

| 2. | poziva Komisijo, naj nujno upošteva Maystadtovo priporočilo v zvezi z razširitvijo merila „javno dobro“, tj. da računovodski standardi ne bi smeli ogrožati finančne stabilnosti v EU niti ovirati njenega gospodarskega razvoja, in naj zagotovi, da bo to merilo v postopku sprejemanja v celoti upoštevano; poziva Komisijo, naj skupaj z EFRAG izda jasne smernice o pomenu pojma „javno dobro“ in načela „resničnega in poštenega vpogleda“ na podlagi sodne prakse Sodišča Evropske unije in računovodske direktive, da bi dosegli skupno razumevanje teh meril za sprejemanje; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za vključitev Maystadtove opredelitve merila „javnega dobrega“ v uredbo o mednarodnih računovodskih standardih; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje sistematično preuči, ali je treba zaradi merila „javnega dobrega“, kot ga je opredelil Maystadt, prilagoditi veljavne računovodske standarde in na podlagi tega sodeluje z IASB, nacionalnimi organi in organi tretjih držav, ki določajo standarde, da bi pridobili širšo podporo za spremembe ali, kjer te širše podpore ni, sprejeli zakonodajo EU, na podlagi katere morajo specifični standardi izpolnjevati ta merila, kjer je potrebno; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj nujno upošteva Maystadtovo priporočilo v zvezi z razširitvijo merila „javno dobro“, tj. da računovodski standardi ne bi smeli ogrožati finančne stabilnosti v EU niti ovirati njenega gospodarskega razvoja, in naj zagotovi, da bo to merilo v postopku sprejemanja v celoti upoštevano; poziva Komisijo, naj skupaj z EFRAG izda jasne smernice o pomenu pojma „javno dobro“ in načela „resničnega in poštenega vpogleda“ na podlagi sodne prakse Sodišča Evropske unije in računovodske direktive, da bi dosegli skupno razumevanje teh meril za sprejemanje; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za vključitev Maystadtove opredelitve merila „javnega dobrega“ v uredbo o mednarodnih računovodskih standardih; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropsko svetovalno skupino za računovodsko poročanje sistematično preuči, ali je treba zaradi merila „javnega dobrega“, kot ga je opredelil Maystadt, prilagoditi veljavne računovodske standarde in na podlagi tega sodeluje z IASB, nacionalnimi organi in organi tretjih držav, ki določajo standarde, da bi pridobili širšo podporo za spremembe ali, kjer te širše podpore ni, sprejeli zakonodajo EU, na podlagi katere morajo specifični standardi izpolnjevati ta merila, kjer je potrebno;

| 3. | ugotavlja, da se preizkus resničnega in poštenega vpogleda člena 4(3) Direktive 2013/34/EU nanaša na določene številčne podatke v izkazih kot standard za namen izkazov, pripravljen v skladu z evropskim pravom, kot je opisano v uvodnih izjavah 3 in 29 navedene direktive; opozarja, da je ta namen povezan s funkcijo kapitalske ustreznosti izkazov, kar pomeni, da vlagatelji, tako upniki kot delničarji, uporabljajo številčne podatke v letnih izkazih kot podlago za ugotavljanje, ali je družba po neto sredstvih solventna, in za določitev izplačila dividend; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se preizkus resničnega in poštenega vpogleda člena 4(3) Direktive 2013/34/EU nanaša na določene številčne podatke v izkazih kot standard za namen izkazov, pripravljen v skladu z evropskim pravom, kot je opisano v uvodnih izjavah 3 in 29 navedene direktive; opozarja, da je ta namen povezan s funkcijo kapitalske ustreznosti izkazov, kar pomeni, da vlagatelji, tako upniki kot delničarji, uporabljajo številčne podatke v letnih izkazih kot podlago za ugotavljanje, ali je družba po neto sredstvih solventna, in za določitev izplačila dividend;

| 4. | poudarja, da je preudarno vrednotenje osrednji element doseganja resničnega in poštenega prikaza za določene številčne podatke v izkazih, kar pomeni, da ni podcenjevanja izgub ali precenjevanja dobičkov, kot je opisano v členu 6(1)(c)(i) in (ii) računovodske direktive; poudarja, da je bila ta razlaga računovodske direktive potrjena v številnih sodbah Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je preudarno vrednotenje osrednji element doseganja resničnega in poštenega prikaza za določene številčne podatke v izkazih, kar pomeni, da ni podcenjevanja izgub ali precenjevanja dobičkov, kot je opisano v členu 6(1)(c)(i) in (ii) računovodske direktive; poudarja, da je bila ta razlaga računovodske direktive potrjena v številnih sodbah Sodišča Evropske unije;

| 5. | ugotavlja, da uvodna izjava 9 uredbe o mednarodnih računovodskih standardih dopušča določeno stopnjo prilagodljivosti pri sprejemanju odločitve o uporabi mednarodnega standarda računovodskega poročanja, saj ne zahteva „dosledne skladnosti prav z vsako določbo teh direktiv“; vendar meni, da to ne pomeni, da bi lahko dopustili odstopanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja od splošnega namena računovodske direktive iz leta 2013 (2013/34/EU), ki je nadomestila 4. (78/660/EGS) in 7. direktivo o pravu gospodarskih družb (83/349/EGS), kot sta navedeni v členu 3(2) uredbe o mednarodnih računovodskih standardih, v tolikšni meri, da bi to privedlo do računovodskih izkazov, ki bi precenjevali dobičke ali podcenjevali izgube; v zvezi s tem meni, da je bila uporaba mednarodnega računovodskega standarda 39 morda v nasprotju s tem splošnim namenom 4. in 7. direktive o pravu gospodarskih družb, ki ju je nadomestila računovodska direktiva iz leta 2013, saj je njegov model nastalih izgub, zlasti člen 31(1)(c)(bb) četrte direktive o pravu gospodarskih družb, ki je določal, da morajo biti upoštevane „vse predvidljive obveznosti in morebitne izgube, ki izhajajo iz poslovnega leta ali predhodnega leta, tudi če postanejo takšne obveznosti in izgube očitne šele med dnem bilance stanja in dnem, ko je bilanca pripravljena“; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da uvodna izjava 9 uredbe o mednarodnih računovodskih standardih dopušča določeno stopnjo prilagodljivosti pri sprejemanju odločitve o uporabi mednarodnega standarda računovodskega poročanja, saj ne zahteva „dosledne skladnosti prav z vsako določbo teh direktiv“; vendar meni, da to ne pomeni, da bi lahko dopustili odstopanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja od splošnega namena računovodske direktive iz leta 2013 (2013/34/EU), ki je nadomestila 4. (78/660/EGS) in 7. direktivo o pravu gospodarskih družb (83/349/EGS), kot sta navedeni v členu 3(2) uredbe o mednarodnih računovodskih standardih, v tolikšni meri, da bi to privedlo do računovodskih izkazov, ki bi precenjevali dobičke ali podcenjevali izgube; v zvezi s tem meni, da je bila uporaba mednarodnega računovodskega standarda 39 morda v nasprotju s tem splošnim namenom 4. in 7. direktive o pravu gospodarskih družb, ki ju je nadomestila računovodska direktiva iz leta 2013, saj je njegov model nastalih izgub, zlasti člen 31(1)(c)(bb) četrte direktive o pravu gospodarskih družb, ki je določal, da morajo biti upoštevane „vse predvidljive obveznosti in morebitne izgube, ki izhajajo iz poslovnega leta ali predhodnega leta, tudi če postanejo takšne obveznosti in izgube očitne šele med dnem bilance stanja in dnem, ko je bilanca pripravljena“;

| 6. | pozdravlja namero Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde, da bo ponovno uvedel načelo „previdnosti“ in okrepil načelo „upravljanja“ v novem konceptualnem okviru; obžaluje, da Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde „previdnost“ razlaga zgolj kot „previdno obravnavanje diskrecije“; ugotavlja, da Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde načel previdnosti in upravljanja ne razume enako, kot je razložen v ustrezni sodni praksi Sodišča Evropske unije in računovodski direktivi; meni, da bi bilo treba načelu previdnosti dodati načelo zanesljivosti; poziva Komisijo in EFRAG, naj se dogovorita o pomenu načel previdnosti in upravljanja, kot sta opredeljeni v sodni praksi Sodišča Evropske unije in v računovodski direktivi, ter nato sodelujeta z IASB, nacionalnimi organi in organi tretjih držav, ki določajo standarde, da bi pridobili širšo podporo za ta načela; poziva Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj sistematično preuči, ali je treba zaradi pregledanega konceptualnega okvira prilagoditi veljavne računovodske standarde in jih po potrebi spremeni; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja namero Upravnega odbora za mednarodne računovodske standarde, da bo ponovno uvedel načelo „previdnosti“ in okrepil načelo „upravljanja“ v novem konceptualnem okviru; obžaluje, da Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde „previdnost“ razlaga zgolj kot „previdno obravnavanje diskrecije“; ugotavlja, da Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde načel previdnosti in upravljanja ne razume enako, kot je razložen v ustrezni sodni praksi Sodišča Evropske unije in računovodski direktivi; meni, da bi bilo treba načelu previdnosti dodati načelo zanesljivosti; poziva Komisijo in EFRAG, naj se dogovorita o pomenu načel previdnosti in upravljanja, kot sta opredeljeni v sodni praksi Sodišča Evropske unije in v računovodski direktivi, ter nato sodelujeta z IASB, nacionalnimi organi in organi tretjih držav, ki določajo standarde, da bi pridobili širšo podporo za ta načela; poziva Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj sistematično preuči, ali je treba zaradi pregledanega konceptualnega okvira prilagoditi veljavne računovodske standarde in jih po potrebi spremeni;

| 7. | je seznanjen z reformo v zvezi s pripoznavanjem izgub v okviru mednarodnih standardov računovodskega poročanja, ki bi morala omogočiti previdnejše določbe o kopičenju izgub na podlagi v prihodnost usmerjenega koncepta pričakovanih izgub namesto nastalih izgub; meni, da bi morali s postopkom sprejemanja v EU previdno in skrbno začrtati okvir, kako naj bo določen koncept pričakovanih izgub, da bi preprečili pretirano zanašanje na model in omogočili jasne nadzorne smernice o oslabitvi sredstev; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z reformo v zvezi s pripoznavanjem izgub v okviru mednarodnih standardov računovodskega poročanja, ki bi morala omogočiti previdnejše določbe o kopičenju izgub na podlagi v prihodnost usmerjenega koncepta pričakovanih izgub namesto nastalih izgub; meni, da bi morali s postopkom sprejemanja v EU previdno in skrbno začrtati okvir, kako naj bo določen koncept pričakovanih izgub, da bi preprečili pretirano zanašanje na model in omogočili jasne nadzorne smernice o oslabitvi sredstev;

| 8. | meni, da vprašanje zunajbilančnega računovodstva še ni bilo primerno in učinkovito obravnavano, saj odločitev, ali je treba o sredstvih poročati v bilanci stanja ali ne, še vedno poteka na podlagi mehaničnega pravila, ki ga je mogoče zaobiti; poziva Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj odpravi te pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

8.

meni, da vprašanje zunajbilančnega računovodstva še ni bilo primerno in učinkovito obravnavano, saj odločitev, ali je treba o sredstvih poročati v bilanci stanja ali ne, še vedno poteka na podlagi mehaničnega pravila, ki ga je mogoče zaobiti; poziva Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, naj odpravi te pomanjkljivosti;

| 9. | pozdravlja Fundacijo MSRP in protokole IOSCO o okrepljenem sodelovanju spričo ključnih težav pri nadzoru trga vrednostnih papirjev, ki jih je opredelila skupina G20; meni, da je to sodelovanje potrebno, da bi zagotovili kakovostne in globalne računovodske standarde in spodbudili uporabo skladnih standardov nad različnimi nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja Fundacijo MSRP in protokole IOSCO o okrepljenem sodelovanju spričo ključnih težav pri nadzoru trga vrednostnih papirjev, ki jih je opredelila skupina G20; meni, da je to sodelovanje potrebno, da bi zagotovili kakovostne in globalne računovodske standarde in spodbudili uporabo skladnih standardov nad različnimi nacionalnimi predpisi;

| 10. | je prepričan, da izmenjava informacij med IASB in IOSCO o vse večji uporabi MSRP ni le pregled stanja, temveč tudi možnost za opredelitev primerov dobre prakse; v zvezi s tem pozdravlja letne razprave izvršiteljev, ki jih je uvedel IOCSO, da bi IASB seznanil s ključnimi vprašanji v zvezi z izvajanjem in izvrševanjem; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da izmenjava informacij med IASB in IOSCO o vse večji uporabi MSRP ni le pregled stanja, temveč tudi možnost za opredelitev primerov dobre prakse; v zvezi s tem pozdravlja letne razprave izvršiteljev, ki jih je uvedel IOCSO, da bi IASB seznanil s ključnimi vprašanji v zvezi z izvajanjem in izvrševanjem;

| 11. | ugotavlja, da je treba učinke računovodskega standarda v celoti razumeti; vztraja, da bi morala biti prednostna naloga za IASB in EFRAG okrepiti svoje analize učinka, zlasti na področju makroekonomije in oceniti različne potrebe različnih deležnikov, vključno z dolgoročnimi vlagatelji, podjetji in splošno javnostjo; poziva Komisijo, naj opomni EFRAG, naj okrepi svoje zmogljivosti za ocenjevanje učinka novih računovodskih standardov na finančno stabilnost, s posebnim poudarkom na evropskih potrebah, ki bi jih bilo treba v procesu standardizacije, ki ga vodi Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, upoštevati bolj zgodaj; ugotavlja zlasti, da ni ocene učinka za MSRP 9, za katerega podatki ne bodo na voljo pred letom 2017; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo MSRP 9 koristil dolgoročni naložbeni strategiji EU, zlasti z omejevanjem določb, ki bi lahko privedle do čezmerne kratkoročne volatilnosti računovodskih izkazov; ugotavlja, da so evropski nadzorni organi, Evropski organ za vrednostne papirje in trge, Evropski bančni organ in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki imajo strokovno znanje in zmogljivosti, da pomagajo pri tej nalogi, zavrnile polnopravno članstvo v odboru Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje, saj je ta skupina zasebni organ; meni, da bi ECB in evropski nadzorni organi kot opazovalci v upravnem odboru EFRAG lahko pozitivno prispevali k boljšemu upoštevanju vplivov na finančno stabilnost; poziva Komisijo, naj v okviru revizije uredbe o mednarodnih računovodskih standardih preuči, kako bi lahko od evropskih nadzornih agencij sistematično in uradno prejemala povratne informacije; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da je treba učinke računovodskega standarda v celoti razumeti; vztraja, da bi morala biti prednostna naloga za IASB in EFRAG okrepiti svoje analize učinka, zlasti na področju makroekonomije in oceniti različne potrebe različnih deležnikov, vključno z dolgoročnimi vlagatelji, podjetji in splošno javnostjo; poziva Komisijo, naj opomni EFRAG, naj okrepi svoje zmogljivosti za ocenjevanje učinka novih računovodskih standardov na finančno stabilnost, s posebnim poudarkom na evropskih potrebah, ki bi jih bilo treba v procesu standardizacije, ki ga vodi Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde, upoštevati bolj zgodaj; ugotavlja zlasti, da ni ocene učinka za MSRP 9, za katerega podatki ne bodo na voljo pred letom 2017; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo MSRP 9 koristil dolgoročni naložbeni strategiji EU, zlasti z omejevanjem določb, ki bi lahko privedle do čezmerne kratkoročne volatilnosti računovodskih izkazov; ugotavlja, da so evropski nadzorni organi, Evropski organ za vrednostne papirje in trge, Evropski bančni organ in Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, ki imajo strokovno znanje in zmogljivosti, da pomagajo pri tej nalogi, zavrnile polnopravno članstvo v odboru Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje, saj je ta skupina zasebni organ; meni, da bi ECB in evropski nadzorni organi kot opazovalci v upravnem odboru EFRAG lahko pozitivno prispevali k boljšemu upoštevanju vplivov na finančno stabilnost; poziva Komisijo, naj v okviru revizije uredbe o mednarodnih računovodskih standardih preuči, kako bi lahko od evropskih nadzornih agencij sistematično in uradno prejemala povratne informacije;

| 12. | je prepričan, da morajo biti pravila preprosta, da se omogoči njihova učinkovita uporaba ter učinkovit nadzor; želi spomniti, da je skupina G20 v svoji izjavi z dne 2. aprila 2009 pozvala, naj se zmanjša zapletenost računovodskih standardov za finančne instrumente in zagotovi jasnost in doslednost pri mednarodni uporabi standardov vrednotenja, v sodelovanju z nadzorniki; izraža zaskrbljenost zaradi še vedno prisotne zapletenosti MSRP; poziva k zmanjšanju te zapletenosti pri razvoju novih računovodskih standardov, kadar koli je to ustrezno in mogoče; meni, da bo manj zapleten sistem računovodskih standardov prispeval k enotnejšemu izvajanju, da bodo finančni podatki podjetij primerljivi med državami članicami; |
| --- | --- |

12.

je prepričan, da morajo biti pravila preprosta, da se omogoči njihova učinkovita uporaba ter učinkovit nadzor; želi spomniti, da je skupina G20 v svoji izjavi z dne 2. aprila 2009 pozvala, naj se zmanjša zapletenost računovodskih standardov za finančne instrumente in zagotovi jasnost in doslednost pri mednarodni uporabi standardov vrednotenja, v sodelovanju z nadzorniki; izraža zaskrbljenost zaradi še vedno prisotne zapletenosti MSRP; poziva k zmanjšanju te zapletenosti pri razvoju novih računovodskih standardov, kadar koli je to ustrezno in mogoče; meni, da bo manj zapleten sistem računovodskih standardov prispeval k enotnejšemu izvajanju, da bodo finančni podatki podjetij primerljivi med državami članicami;

| 13. | poziva k obveznemu poročanju po posameznih državah v okviru MSRP; ponavlja stališče Parlamenta, da ima lahko javno poročanje po posameznih državah odločilno vlogo v boju proti izogibanju davkom in davčni goljufiji; |
| --- | --- |

13.

poziva k obveznemu poročanju po posameznih državah v okviru MSRP; ponavlja stališče Parlamenta, da ima lahko javno poročanje po posameznih državah odločilno vlogo v boju proti izogibanju davkom in davčni goljufiji;

| 14. | poziva IASB, Komisijo in EFRAG, naj pri oblikovanju standardov računovodskega poročanja vključita Parlament in Svet v zgodnji fazi na splošno in zlasti v postopek sprejemanja; meni, da bi moral biti takšen postopek nadzora za sprejem MFRS v EU formaliziran in strukturiran po analogiji s postopkom nadzora za ukrepe ravni 2 na področju finančnih storitev; priporoča evropskim organom, naj pozovejo deležnike civilne družbe, da podprejo njihove dejavnosti, tudi na ravni EFRAG; poziva Komisijo, naj deležnikom omogoči prostor za razpravo o temeljnih računovodskih načelih v Evropi; poziva Komisijo, naj omogoči, da bo Parlament prejel ožji seznam kandidatov za predsednika odbora EFRAG, da bi lahko pred glasovanjem o izbranem kandidatu organiziral neuradne predstavitve; |
| --- | --- |

14.

poziva IASB, Komisijo in EFRAG, naj pri oblikovanju standardov računovodskega poročanja vključita Parlament in Svet v zgodnji fazi na splošno in zlasti v postopek sprejemanja; meni, da bi moral biti takšen postopek nadzora za sprejem MFRS v EU formaliziran in strukturiran po analogiji s postopkom nadzora za ukrepe ravni 2 na področju finančnih storitev; priporoča evropskim organom, naj pozovejo deležnike civilne družbe, da podprejo njihove dejavnosti, tudi na ravni EFRAG; poziva Komisijo, naj deležnikom omogoči prostor za razpravo o temeljnih računovodskih načelih v Evropi; poziva Komisijo, naj omogoči, da bo Parlament prejel ožji seznam kandidatov za predsednika odbora EFRAG, da bi lahko pred glasovanjem o izbranem kandidatu organiziral neuradne predstavitve;

| 15. | ob tem poudarja, da bi moral Parlament prevzeti vlogo dejavnega spodbujevalca mednarodnih standardov računovodskega poročanja, če bodo zahteve v njegovih resolucijah ustrezno upoštevane, saj obstajajo dokazi, da njihove koristi odtehtajo stroške; |
| --- | --- |

15.

ob tem poudarja, da bi moral Parlament prevzeti vlogo dejavnega spodbujevalca mednarodnih standardov računovodskega poročanja, če bodo zahteve v njegovih resolucijah ustrezno upoštevane, saj obstajajo dokazi, da njihove koristi odtehtajo stroške;

| 16. | je prepričan, da so v globaliziranem gospodarstvu potrebni mednarodno sprejeti računovodski standardi; vendar opozarja, da zbliževanje ni samo sebi namen, temveč je zaželeno le, če pomeni boljše računovodske standarde, kar se odraža v usmeritvi v javno dobro, previdnost in zanesljivost; zato meni, da je treba kljub počasnemu napredovanju postopka zbliževanja nadaljevati neposreden dialog med IASB in nacionalnimi določevalci računovodskih standardov; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da so v globaliziranem gospodarstvu potrebni mednarodno sprejeti računovodski standardi; vendar opozarja, da zbliževanje ni samo sebi namen, temveč je zaželeno le, če pomeni boljše računovodske standarde, kar se odraža v usmeritvi v javno dobro, previdnost in zanesljivost; zato meni, da je treba kljub počasnemu napredovanju postopka zbliževanja nadaljevati neposreden dialog med IASB in nacionalnimi določevalci računovodskih standardov;

| 17. | ugotavlja, da je večina podjetij malih in srednjih podjetij; je seznanjen z namero Komisije, da z IASB preuči možnost oblikovanja skupnih visoko kakovostnih in poenostavljenih računovodskih standardov za mala in srednja podjetja, ki bi jih na prostovoljni osnovi na ravni EU lahko uporabljala mala in srednja podjetja, ki sodelujejo v večstranskih sistemih trgovanja, natančneje na zagonskih trgih malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem je seznanjen z možnostjo že obstoječih standardov računovodskega poročanja za mala in srednja podjetja; meni, da je pogoj za nadaljevanje dela na tem področju to, da morajo biti MSRP manj zapleteni, ne smejo spodbujati procikličnosti in da morajo mala in srednja podjetja biti v zadostni meri zastopana v IASB; meni, da morajo biti ustrezni deležniki zastopani v IASB; poziva Komisijo, naj pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov izvede ustrezno oceno učinka MSRP na mala in srednja podjetja; poziva, naj se ta razvoj pozorno spremlja in dosledno obvešča Parlament, ob upoštevanju procesa boljšega pravnega urejanja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je večina podjetij malih in srednjih podjetij; je seznanjen z namero Komisije, da z IASB preuči možnost oblikovanja skupnih visoko kakovostnih in poenostavljenih računovodskih standardov za mala in srednja podjetja, ki bi jih na prostovoljni osnovi na ravni EU lahko uporabljala mala in srednja podjetja, ki sodelujejo v večstranskih sistemih trgovanja, natančneje na zagonskih trgih malih in srednjih podjetij; v zvezi s tem je seznanjen z možnostjo že obstoječih standardov računovodskega poročanja za mala in srednja podjetja; meni, da je pogoj za nadaljevanje dela na tem področju to, da morajo biti MSRP manj zapleteni, ne smejo spodbujati procikličnosti in da morajo mala in srednja podjetja biti v zadostni meri zastopana v IASB; meni, da morajo biti ustrezni deležniki zastopani v IASB; poziva Komisijo, naj pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov izvede ustrezno oceno učinka MSRP na mala in srednja podjetja; poziva, naj se ta razvoj pozorno spremlja in dosledno obvešča Parlament, ob upoštevanju procesa boljšega pravnega urejanja;

| 18. | poudarja, da so nacionalni organi, ki določajo standarde, zdaj tesno vključeni v EFRAG; zato ugotavlja, da ima EFRAG svetovalno vlogo, kar zadeva računovodska vprašanja v zvezi z malimi podjetji, ki kotirajo na borzi, kot tudi z malimi in srednjimi podjetji na splošno; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so nacionalni organi, ki določajo standarde, zdaj tesno vključeni v EFRAG; zato ugotavlja, da ima EFRAG svetovalno vlogo, kar zadeva računovodska vprašanja v zvezi z malimi podjetji, ki kotirajo na borzi, kot tudi z malimi in srednjimi podjetji na splošno;

| 19. | pozdravlja dejstvo, da Komisija spodbuja države članice, naj upoštevajo smernice organa ESMA o izvrševanju finančnih informacij; obžaluje, da države članice ne upoštevajo smernic organa ESMA o izvrševanju finančnih informacij in jih ne nameravajo upoštevati; poziva te države članice, naj si prizadevajo za doseganje skladnosti; poziva Komisijo, naj oceni, ali pooblastila organa ESMA omogočajo zagotavljanje doslednega in usklajenega izvajanja v vsej EU, in če ne, naj razišče druge načine za zagotovitev ustrezne uporabe in izvajanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da Komisija spodbuja države članice, naj upoštevajo smernice organa ESMA o izvrševanju finančnih informacij; obžaluje, da države članice ne upoštevajo smernic organa ESMA o izvrševanju finančnih informacij in jih ne nameravajo upoštevati; poziva te države članice, naj si prizadevajo za doseganje skladnosti; poziva Komisijo, naj oceni, ali pooblastila organa ESMA omogočajo zagotavljanje doslednega in usklajenega izvajanja v vsej EU, in če ne, naj razišče druge načine za zagotovitev ustrezne uporabe in izvajanja;

| 20. | priznava, da ravnotežje med obveznim področjem uporabe Uredbe o MRS in možnostjo za države članice, da razširijo uporabo MSRP na nacionalni ravni, zagotavlja ustrezno subsidiarnost in sorazmernost; |
| --- | --- |

20.

priznava, da ravnotežje med obveznim področjem uporabe Uredbe o MRS in možnostjo za države članice, da razširijo uporabo MSRP na nacionalni ravni, zagotavlja ustrezno subsidiarnost in sorazmernost;

| 21. | pozdravlja namero Komisije, da bo preučila možnosti za uskladitev pravil EU, ki se nanašajo na razdeljevanje dividend; v zvezi s tem opozarja na člen 17(1) direktive o ohranjanju kapitala, ki se neposredno sklicuje na letne računovodske izkaze podjetja kot osnovo za odločitve o razdelitvi dividend in uvaja nekatere omejitve na razdeljevanje dividend; ugotavlja, da je ocena uredbe o mednarodnih računovodskih standardih, ki jo je izvedla Komisija, dokazala, da pri izvajanju MSRP še naprej ostajajo razlike med državami; poudarja, da so bila pravila o ohranjanju kapitala in razdeljevanju dividend v poročilu o oceni uredbe o mednarodnih računovodskih standardih navedena kot razlog za pravno izpodbijanje, do katerega lahko pride v nekaterih jurisdikcijah, kjer države članice dovolijo ali zahtevajo uporabo MSRP za posamezne letne računovodske izkaze, na katerih temelji bilančni dobiček; poudarja, da vsaka država članica odloča o tem, kako ta vprašanja v okviru zahtev EU o ohranjanju kapitala obravnavati v svoji nacionalni zakonodaji; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost z direktivo EU o ohranjanju kapitala in računovodsko direktivo EU; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja namero Komisije, da bo preučila možnosti za uskladitev pravil EU, ki se nanašajo na razdeljevanje dividend; v zvezi s tem opozarja na člen 17(1) direktive o ohranjanju kapitala, ki se neposredno sklicuje na letne računovodske izkaze podjetja kot osnovo za odločitve o razdelitvi dividend in uvaja nekatere omejitve na razdeljevanje dividend; ugotavlja, da je ocena uredbe o mednarodnih računovodskih standardih, ki jo je izvedla Komisija, dokazala, da pri izvajanju MSRP še naprej ostajajo razlike med državami; poudarja, da so bila pravila o ohranjanju kapitala in razdeljevanju dividend v poročilu o oceni uredbe o mednarodnih računovodskih standardih navedena kot razlog za pravno izpodbijanje, do katerega lahko pride v nekaterih jurisdikcijah, kjer države članice dovolijo ali zahtevajo uporabo MSRP za posamezne letne računovodske izkaze, na katerih temelji bilančni dobiček; poudarja, da vsaka država članica odloča o tem, kako ta vprašanja v okviru zahtev EU o ohranjanju kapitala obravnavati v svoji nacionalni zakonodaji; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost z direktivo EU o ohranjanju kapitala in računovodsko direktivo EU;

| 22. | poziva EFRAG in Komisijo, naj čim prej preučita, ali računovodski standardi omogočajo davčne goljufije in izogibanje davkom, in uvedeta vse potrebne spremembe, da bi popravila in preprečila morebitne zlorabe; |
| --- | --- |

22.

poziva EFRAG in Komisijo, naj čim prej preučita, ali računovodski standardi omogočajo davčne goljufije in izogibanje davkom, in uvedeta vse potrebne spremembe, da bi popravila in preprečila morebitne zlorabe;

| 23. | je seznanjen s prizadevanji za preglednost in primerljivost javnih računov z oblikovanjem evropskih računovodskih standardov za javni sektor; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen s prizadevanji za preglednost in primerljivost javnih računov z oblikovanjem evropskih računovodskih standardov za javni sektor;

Dejavnosti Fundacije MSRP, EFRAG in PIOB

| 24. | podpira priporočila Komisije, da bi moral nadzorni odbor Fundacije MSRP svojo pozornost preusmeriti od vprašanja notranje organizacije na razpravljanje o vprašanjih javnega interesa, ki bi se lahko nanašala na Fundacijo MSRP; vendar meni, da je v zvezi z upravljanjem Fundacije MSRP in IASB potreben nadaljnji napredek, zlasti kar zadeva preglednost, preprečevanje nasprotij interesov in raznolikost najetih strokovnjakov; poudarja, da je ogrožena legitimnost IASB, če nadzorni odbor ne bo uspel doseči soglasja o svoji odgovornosti, pri čemer je odvisen od soglasnega sprejemanja sklepov; zlasti podpira predlog Komisije, da se pri pripravi standardov preučijo potrebe v zvezi s poročanjem vlagateljev z različnimi časovnimi okviri naložb in zagotovijo konkretne rešitve, zlasti za dolgoročne vlagatelje; podpira boljše vključevanje IASB v sistem mednarodnih finančnih institucij in ukrepe za zagotovitev široke zastopanosti (kot so potrošniške agencije in finančna ministrstva) interesov ter javne odgovornosti, ki bo zagotavljala visoko kakovost računovodskih standardov; |
| --- | --- |

24.

podpira priporočila Komisije, da bi moral nadzorni odbor Fundacije MSRP svojo pozornost preusmeriti od vprašanja notranje organizacije na razpravljanje o vprašanjih javnega interesa, ki bi se lahko nanašala na Fundacijo MSRP; vendar meni, da je v zvezi z upravljanjem Fundacije MSRP in IASB potreben nadaljnji napredek, zlasti kar zadeva preglednost, preprečevanje nasprotij interesov in raznolikost najetih strokovnjakov; poudarja, da je ogrožena legitimnost IASB, če nadzorni odbor ne bo uspel doseči soglasja o svoji odgovornosti, pri čemer je odvisen od soglasnega sprejemanja sklepov; zlasti podpira predlog Komisije, da se pri pripravi standardov preučijo potrebe v zvezi s poročanjem vlagateljev z različnimi časovnimi okviri naložb in zagotovijo konkretne rešitve, zlasti za dolgoročne vlagatelje; podpira boljše vključevanje IASB v sistem mednarodnih finančnih institucij in ukrepe za zagotovitev široke zastopanosti (kot so potrošniške agencije in finančna ministrstva) interesov ter javne odgovornosti, ki bo zagotavljala visoko kakovost računovodskih standardov;

| 25. | ugotavlja, da v IASB prevladujejo zasebni akterji; poudarja, da srednje velika podjetja sploh niso zastopana; opozarja, da se Fundacija MSPR še naprej opira na prostovoljne prispevke, pogosto iz zasebnega sektorja, kar lahko povzroči tveganje nasprotja interesov; poziva Komisijo, naj pozove Fundacijo MSRP, naj si prizadeva za bolj raznoliko in uravnoteženo strukturo financiranja, tudi na podlagi prispevkov in javnih virov; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da v IASB prevladujejo zasebni akterji; poudarja, da srednje velika podjetja sploh niso zastopana; opozarja, da se Fundacija MSPR še naprej opira na prostovoljne prispevke, pogosto iz zasebnega sektorja, kar lahko povzroči tveganje nasprotja interesov; poziva Komisijo, naj pozove Fundacijo MSRP, naj si prizadeva za bolj raznoliko in uravnoteženo strukturo financiranja, tudi na podlagi prispevkov in javnih virov;

| 26. | pozdravlja dejavnosti Fundacije MSRP/IASB pri poročanju o ogljiku in podnebju; zlasti meni, da bi bilo treba ključna dolgoročna strukturna vprašanja, kot so vrednotenje nasedlih ogljičnih naložb v bilancah podjetij, izrecno vključiti v delovni program MSRP, da bi razvili povezane standarde; poziva organe MSRP, naj v svoj program uvrstijo izziv na področju poročanja o ogljiku in tveganj v zvezi z ogljikom. |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dejavnosti Fundacije MSRP/IASB pri poročanju o ogljiku in podnebju; zlasti meni, da bi bilo treba ključna dolgoročna strukturna vprašanja, kot so vrednotenje nasedlih ogljičnih naložb v bilancah podjetij, izrecno vključiti v delovni program MSRP, da bi razvili povezane standarde; poziva organe MSRP, naj v svoj program uvrstijo izziv na področju poročanja o ogljiku in tveganj v zvezi z ogljikom.

| 27. | poziva Komisijo in EFRAG, naj preučita premik pokojninskih sredstev iz delnic v obveznice, kar je posledica uvedbe računovodske metode vrednotenja po tekočih tržnih cenah v okviru MSRP; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in EFRAG, naj preučita premik pokojninskih sredstev iz delnic v obveznice, kar je posledica uvedbe računovodske metode vrednotenja po tekočih tržnih cenah v okviru MSRP;

| 28. | podpira Komisijo pri pozivanju Fundacije MSRP, naj zagotovi, da sta uporaba MSRP in stalni finančni prispevek pogoja za članstvo upravnih in nadzornih organov Fundacije MSRP in IASB; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za reformo Fundacije MSPR in IASB, da bi članom, ki ne izpolnjujejo navedenih meril, odvzeli pravico veta; |
| --- | --- |

28.

podpira Komisijo pri pozivanju Fundacije MSRP, naj zagotovi, da sta uporaba MSRP in stalni finančni prispevek pogoja za članstvo upravnih in nadzornih organov Fundacije MSRP in IASB; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za reformo Fundacije MSPR in IASB, da bi članom, ki ne izpolnjujejo navedenih meril, odvzeli pravico veta;

| 29. | poziva skrbnike MSRP, nadzorni odbor MSRP ter IASB, naj znotraj svojih organov spodbujajo ustrezno ravnovesje med spoloma; |
| --- | --- |

29.

poziva skrbnike MSRP, nadzorni odbor MSRP ter IASB, naj znotraj svojih organov spodbujajo ustrezno ravnovesje med spoloma;

| 30. | ponavlja svoj poziv iz Goulardovega poročila, k ukrepom za okrepitev demokratične legitimnosti, preglednosti, odgovornosti in integritete, ki med drugim zadevajo javni dostop do dokumentov, odprt dialog z različnimi deležniki, vzpostavitev obveznih registrov za preglednost in pravil o preglednosti srečanj z lobisti ter notranja pravila, zlasti glede preprečevanja nasprotja interesov; |
| --- | --- |

30.

ponavlja svoj poziv iz Goulardovega poročila, k ukrepom za okrepitev demokratične legitimnosti, preglednosti, odgovornosti in integritete, ki med drugim zadevajo javni dostop do dokumentov, odprt dialog z različnimi deležniki, vzpostavitev obveznih registrov za preglednost in pravil o preglednosti srečanj z lobisti ter notranja pravila, zlasti glede preprečevanja nasprotja interesov;

| 31. | poudarja, da mora reforma EFRAG izboljšati evropski prispevek k razvoju novih MSRP in bi lahko sodelovala pri reformi upravljanja Fundacije MSRP; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da mora reforma EFRAG izboljšati evropski prispevek k razvoju novih MSRP in bi lahko sodelovala pri reformi upravljanja Fundacije MSRP;

| 32. | obžaluje, da EFRAG že nekaj časa deluje brez predsednika/predsednice odbora, glede na ključno vlogo, ki jo ima ta pri doseganju soglasja in pri zagotavljanju jasnega in trdnega evropskega stališča o računovodskih zadevah na mednarodni ravni; poudarja, da je pomembno čim prej imenovati novega predsednika; zato poziva Komisijo, naj pospeši postopek zaposlovanja in pri tem v celoti upošteva vlogo Parlamenta in njegovega Odbora za ekonomske in monetarne zadeve; |
| --- | --- |

32.

obžaluje, da EFRAG že nekaj časa deluje brez predsednika/predsednice odbora, glede na ključno vlogo, ki jo ima ta pri doseganju soglasja in pri zagotavljanju jasnega in trdnega evropskega stališča o računovodskih zadevah na mednarodni ravni; poudarja, da je pomembno čim prej imenovati novega predsednika; zato poziva Komisijo, naj pospeši postopek zaposlovanja in pri tem v celoti upošteva vlogo Parlamenta in njegovega Odbora za ekonomske in monetarne zadeve;

| 33. | pozdravlja reformo EFRAG, ki je začela veljati 31. oktobra 2014, in priznava, da so bili vanjo vloženi znatni napori; ugotavlja, da se je preglednost izboljšala; obžaluje, da je Komisija, kar zadeva financiranje EFRAG, zlasti možnost vzpostavitve sistema obveznih dajatev, ki jih plačujejo podjetja, ki kotirajo na borzi, svoja prizadevanja osredotočila na izvedbo delov reforme, ki so kratkoročno dosegljivi; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili Maystadtovega poročila sprejme formalne ukrepe, s katerimi bi spodbudila države članice, ki še nimajo nacionalnega mehanizma financiranja, da ga vzpostavijo; je seznanjen s predlogom Komisije za razširitev programa Unije za EFRAG za obdobje 2017–2020; poziva Komisijo, naj opravi letno celovito oceno njegove dogovorjene reforme, kot je določeno v členu (9)(3) in (9)(6) Uredbe (EU) št. 258/2014; poziva Komisijo, naj oceni možnost in izvedljivost pretvorbe EFRAG v javno agencijo v daljšem časovnem okviru; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja reformo EFRAG, ki je začela veljati 31. oktobra 2014, in priznava, da so bili vanjo vloženi znatni napori; ugotavlja, da se je preglednost izboljšala; obžaluje, da je Komisija, kar zadeva financiranje EFRAG, zlasti možnost vzpostavitve sistema obveznih dajatev, ki jih plačujejo podjetja, ki kotirajo na borzi, svoja prizadevanja osredotočila na izvedbo delov reforme, ki so kratkoročno dosegljivi; poziva Komisijo, naj v skladu s priporočili Maystadtovega poročila sprejme formalne ukrepe, s katerimi bi spodbudila države članice, ki še nimajo nacionalnega mehanizma financiranja, da ga vzpostavijo; je seznanjen s predlogom Komisije za razširitev programa Unije za EFRAG za obdobje 2017–2020; poziva Komisijo, naj opravi letno celovito oceno njegove dogovorjene reforme, kot je določeno v členu (9)(3) in (9)(6) Uredbe (EU) št. 258/2014; poziva Komisijo, naj oceni možnost in izvedljivost pretvorbe EFRAG v javno agencijo v daljšem časovnem okviru;

| 34. | obžaluje, da je zahteva, ki jo je predlagal Maystadt, da se združita funkciji direktorja EFRAG in predsednika skupine tehničnih strokovnjakov EFRAG, spremenjena v možnost; ugotavlja, da sestava novega upravnega odbora odstopa od Maystadtovega predloga, ker so evropski nadzorni organi in Evropska centralna banka zavrnili polnopravno članstvo v odboru; poziva EFRAG, naj razširi število uporabnikov v odboru (trenutno je samo eden) in zagotovi, da bodo v EFRAG zastopani vsi zadevni deležniki; |
| --- | --- |

34.

obžaluje, da je zahteva, ki jo je predlagal Maystadt, da se združita funkciji direktorja EFRAG in predsednika skupine tehničnih strokovnjakov EFRAG, spremenjena v možnost; ugotavlja, da sestava novega upravnega odbora odstopa od Maystadtovega predloga, ker so evropski nadzorni organi in Evropska centralna banka zavrnili polnopravno članstvo v odboru; poziva EFRAG, naj razširi število uporabnikov v odboru (trenutno je samo eden) in zagotovi, da bodo v EFRAG zastopani vsi zadevni deležniki;

| 35. | pozdravlja dejstvo, da je PIOB leta 2014 diverzificiral svoje financiranje; ugotavlja, da je skupno financiranje Mednarodnega združenja računovodskih strokovnjakov znašalo 58 %, kar je sicer še vedno znaten del financiranja, vendar krepko pod dvotretjinsko mejo, zato ni bilo potrebno, da Komisija omeji svoj letni prispevek, kot določa člen 9(5) Uredbe (EU) št. 258/2014; poziva PIOB, naj okrepi svoja prizadevanja, da bi zagotovila integriteto revizorskega poklica; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja dejstvo, da je PIOB leta 2014 diverzificiral svoje financiranje; ugotavlja, da je skupno financiranje Mednarodnega združenja računovodskih strokovnjakov znašalo 58 %, kar je sicer še vedno znaten del financiranja, vendar krepko pod dvotretjinsko mejo, zato ni bilo potrebno, da Komisija omeji svoj letni prispevek, kot določa člen 9(5) Uredbe (EU) št. 258/2014; poziva PIOB, naj okrepi svoja prizadevanja, da bi zagotovila integriteto revizorskega poklica;

o

o o

| 36. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

36.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 243, 11.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

(3)  UL L 315, 14.11.2012, str. 74.

(4)  UL L 105, 8.4.2014, str. 1.

(5)  UL L 340, 22.12.2007, str. 66.

(6)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 94.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0108.

(8)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

(9)  UL L 158, 27.5.2014, str. 196.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/33

---

P8_TA(2016)0249

Operacije v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o operacijah v podporo miru – sodelovanje EU z OZN in Afriško unijo (2015/2275(INI))

(2018/C 086/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 41, 42 in 43 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji, zlasti členov 21, 41, 42 in 43 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 220 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 220 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti poglavij VI, VII in VIII Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, zlasti poglavij VI, VII in VIII Listine,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN Partnering for peace: moving towards partnership peacekeeping (Partnerstva za mir: prehod k partnerskim mirovnim operacijam; ni prevedeno v slovenščino) z dne 1. aprila 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN Partnering for peace: moving towards partnership peacekeeping (Partnerstva za mir: prehod k partnerskim mirovnim operacijam; ni prevedeno v slovenščino) z dne 1. aprila 2015 (1),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 28. aprila 2015 z naslovom Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 28. aprila 2015 z naslovom Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – usposabljanje partnerjev za preprečevanje in obvladovanje kriz (2);

| — | ob upoštevanju poročila neodvisnega odbora OZN na visoki ravni za mirovne operacije z dne 16. junija 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisnega odbora OZN na visoki ravni za mirovne operacije z dne 16. junija 2015 (3),

| — | ob upoštevanju izjave z vrha voditeljev o ohranjanju miru, ki ga je sklical predsednik Združenih držav Barack Obama, z dne 28. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha voditeljev o ohranjanju miru, ki ga je sklical predsednik Združenih držav Barack Obama, z dne 28. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju dokumentov Akcijski načrt za večjo podporo EU v okviru SVOP pri dejavnostih OZN za ohranjanje miru z dne 14. junija 2012 (4) ter Krepitev strateškega partnerstva OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje: prednostna področja za obdobje 2015–2018 z dne 27. marca 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumentov Akcijski načrt za večjo podporo EU v okviru SVOP pri dejavnostih OZN za ohranjanje miru z dne 14. junija 2012 (4) ter Krepitev strateškega partnerstva OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje: prednostna področja za obdobje 2015–2018 z dne 27. marca 2015 (5),

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU–Afrika, sprejete na 2. vrhu EU–Afrika 8. in 9. decembra 2007 v Lizboni (6) in časovnega načrta te strategije za obdobje 2014–2017, sprejetega na 4. vrhu EU–Afrika, ki je potekalo v Bruslju 2. in 3. aprila 2014 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU–Afrika, sprejete na 2. vrhu EU–Afrika 8. in 9. decembra 2007 v Lizboni (6) in časovnega načrta te strategije za obdobje 2014–2017, sprejetega na 4. vrhu EU–Afrika, ki je potekalo v Bruslju 2. in 3. aprila 2014 (7),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2011 z naslovom Učinkovitost in uspešnost prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 3/2011 z naslovom Učinkovitost in uspešnost prispevkov EU, usmerjenih prek organizacij Združenih narodov v državah, ki so bile prizadete v konfliktih,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o vlogi Evropske unije v Združenih narodih – kako bolje uresničiti cilje zunanje politike EU (8),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 z naslovom Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 9. decembra 2015 z naslovom Ocena mirovne pomoči za Afriko po desetih letih: učinkovitost in obeti za prihodnost,

| — | ob upoštevanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju smernic iz Osla o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči ob nesrečah iz novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic iz Osla o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči ob nesrečah iz novembra 2007,

| — | ob upoštevanju člena 4h in 4j ustanovne listine Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4h in 4j ustanovne listine Afriške unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti (9),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2012 o koreninah demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 15. oktobra 2012 o koreninah demokracije in trajnostnega razvoja: sodelovanje Evrope s civilno družbo na področju zunanjih odnosov,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0158/2016),

| A. | ker so mirovne operacije oblika kriznega odzivanja z mandatom OZN in običajno podpirajo mednarodno priznane organizacije, kot sta OZN ali Afriška unija, namenjene pa so preprečevanju oboroženih konfliktov, obnavljanju, ohranjanju ali izgradnji miru, uveljavljanju mirovnih sporazumov ter reševanju zapletenih izrednih razmer in izzivov, nastalih v propadajočih ali šibkih državah; ker bi stabilnost afriškega in evropskega sosedstva zelo koristila vsem našim državam; |
| --- | --- |

A.

ker so mirovne operacije oblika kriznega odzivanja z mandatom OZN in običajno podpirajo mednarodno priznane organizacije, kot sta OZN ali Afriška unija, namenjene pa so preprečevanju oboroženih konfliktov, obnavljanju, ohranjanju ali izgradnji miru, uveljavljanju mirovnih sporazumov ter reševanju zapletenih izrednih razmer in izzivov, nastalih v propadajočih ali šibkih državah; ker bi stabilnost afriškega in evropskega sosedstva zelo koristila vsem našim državam;

| B. | ker je namen mirovnih operacij pomagati ustvariti okolje, ki bo dolgoročno stabilno, varno in uspešnejše; ker so bistveni pogoji za to dobro upravljanje, pravosodje, večje spoštovanje pravne države, zaščita civilistov, spoštovanje človekovih pravic in varnost, medtem ko bodo uspešna sprava, obnova in programi gospodarskega razvoja prispevali k samozadostnemu miru in blaginji; |
| --- | --- |

B.

ker je namen mirovnih operacij pomagati ustvariti okolje, ki bo dolgoročno stabilno, varno in uspešnejše; ker so bistveni pogoji za to dobro upravljanje, pravosodje, večje spoštovanje pravne države, zaščita civilistov, spoštovanje človekovih pravic in varnost, medtem ko bodo uspešna sprava, obnova in programi gospodarskega razvoja prispevali k samozadostnemu miru in blaginji;

| C. | ker so se varnostne razmere v Afriki zlasti v zadnjem desetletju z vzponom terorističnih in uporniških skupin v Somaliji, Nigeriji in regiji Sahela dramatično spremenile, uveljavljanje miru in protiteroristične operacije pa so postali na številnih področjih prej pravilo kot izjema; ker se nestabilne države in brezvladna območja širijo, zaradi česar se veliko ljudi znajde v okolju revščine, brezvladja, korupcije in nasilja; ker lahka prehodnost meja na tej celini prispeva k podžiganju nasilja in zmanjševanju varnosti ter omogoča kaznive dejavnosti; |
| --- | --- |

C.

ker so se varnostne razmere v Afriki zlasti v zadnjem desetletju z vzponom terorističnih in uporniških skupin v Somaliji, Nigeriji in regiji Sahela dramatično spremenile, uveljavljanje miru in protiteroristične operacije pa so postali na številnih področjih prej pravilo kot izjema; ker se nestabilne države in brezvladna območja širijo, zaradi česar se veliko ljudi znajde v okolju revščine, brezvladja, korupcije in nasilja; ker lahka prehodnost meja na tej celini prispeva k podžiganju nasilja in zmanjševanju varnosti ter omogoča kaznive dejavnosti;

| D. | ker je bil mir priznan kot ključen za razvoj nove agende za trajnostni razvoj do leta 2030, uveden pa je bil cilj trajnostnega razvoja št. 16 o miru in pravičnosti; |
| --- | --- |

D.

ker je bil mir priznan kot ključen za razvoj nove agende za trajnostni razvoj do leta 2030, uveden pa je bil cilj trajnostnega razvoja št. 16 o miru in pravičnosti;

| E. | ker bi morale organizacije in države z ustreznimi izkušnjami in opremo ter z ustreznim in realističnim mandatom OZN zagotoviti sredstva, potrebna za uspešne mirovne operacije, da bi pripomogle k ustvarjanju varnih okolij, v katerih bi lahko organizacije civilne družbe opravljale svoje delo; |
| --- | --- |

E.

ker bi morale organizacije in države z ustreznimi izkušnjami in opremo ter z ustreznim in realističnim mandatom OZN zagotoviti sredstva, potrebna za uspešne mirovne operacije, da bi pripomogle k ustvarjanju varnih okolij, v katerih bi lahko organizacije civilne družbe opravljale svoje delo;

| F. | ker ima OZN še vedno glavno vlogo pri zagotavljanju mednarodnega miru in varnosti ter ima vzpostavljen najcelovitejši okvir za večstransko sodelovanje pri kriznem upravljanju; ker trenutno poteka 16 operacij OZN za ohranjanje miru z več kot 120 000 člani osebja, kar je več kot kadar koli prej; ker je več kot 87 % pripadnikov mirovnih sil OZN razporejenih v osmih misijah v Afriki; ker je obseg operacij OZN omejen; |
| --- | --- |

F.

ker ima OZN še vedno glavno vlogo pri zagotavljanju mednarodnega miru in varnosti ter ima vzpostavljen najcelovitejši okvir za večstransko sodelovanje pri kriznem upravljanju; ker trenutno poteka 16 operacij OZN za ohranjanje miru z več kot 120 000 člani osebja, kar je več kot kadar koli prej; ker je več kot 87 % pripadnikov mirovnih sil OZN razporejenih v osmih misijah v Afriki; ker je obseg operacij OZN omejen;

| G. | ker ima Afriška unija drugačne omejitve kot OZN in lahko podpre katero od strani ter posreduje brez poziva in tudi če mirovni sporazum ni bil podpisan, ob tem pa še vedno spoštuje Ustanovno listino OZN; ker je ta razlika zaradi številnih konfliktov med afriškimi državami in v njih pomembna; |
| --- | --- |

G.

ker ima Afriška unija drugačne omejitve kot OZN in lahko podpre katero od strani ter posreduje brez poziva in tudi če mirovni sporazum ni bil podpisan, ob tem pa še vedno spoštuje Ustanovno listino OZN; ker je ta razlika zaradi številnih konfliktov med afriškimi državami in v njih pomembna;

| H. | ker NATO zagotavlja podporo Afriški uniji, med drugim tudi misiji Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS) in misiji Afriške unije v Somaliji (AMISOM), in sicer pri načrtovanju in strateških sredstvih prevoza po zraku in vodi ter krepitvi zmogljivosti za afriške sile v pripravljenosti; |
| --- | --- |

H.

ker NATO zagotavlja podporo Afriški uniji, med drugim tudi misiji Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS) in misiji Afriške unije v Somaliji (AMISOM), in sicer pri načrtovanju in strateških sredstvih prevoza po zraku in vodi ter krepitvi zmogljivosti za afriške sile v pripravljenosti;

| I. | ker je zaradi kriz v Afriki potreben usklajen globalni odziv, ki presega zgolj varnostne vidike; ker sta mir in varnost nujno potrebna pogoja za razvoj in so vsi lokalni in mednarodni akterji izpostavili potrebo po tesnem usklajevanju med varnostno in razvojno politiko; ker je potrebna dolgoročna perspektiva; ker so lahko reforma varnostnega sektorja ter razoroževanje, demobilizacija in ponovna vključitev nekdanjih bojevnikov pomembni pri doseganju ciljev glede stabilnosti in razvoja; ker imata Urad OZN za zvezo za mir in varnost in stalna misija Afriške unije v Bruslju ključno vlogo pri razvoju odnosa med svojima organizacijama ter EU, Natom in nacionalnimi veleposlaništvi; |
| --- | --- |

I.

ker je zaradi kriz v Afriki potreben usklajen globalni odziv, ki presega zgolj varnostne vidike; ker sta mir in varnost nujno potrebna pogoja za razvoj in so vsi lokalni in mednarodni akterji izpostavili potrebo po tesnem usklajevanju med varnostno in razvojno politiko; ker je potrebna dolgoročna perspektiva; ker so lahko reforma varnostnega sektorja ter razoroževanje, demobilizacija in ponovna vključitev nekdanjih bojevnikov pomembni pri doseganju ciljev glede stabilnosti in razvoja; ker imata Urad OZN za zvezo za mir in varnost in stalna misija Afriške unije v Bruslju ključno vlogo pri razvoju odnosa med svojima organizacijama ter EU, Natom in nacionalnimi veleposlaništvi;

| J. | ker je poglavitni mehanizem za evropsko sodelovanje z Afriško unijo mirovna pomoč za Afriko, ki je bila prvotno vzpostavljena leta 2004 in zagotavlja okoli 1,9 milijarde EUR iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), ki ga financirajo države članice; ker je bilo ob vzpostavitvi mirovne pomoči za Afriko leta 2003 mišljeno, da bo financiranje te pomoči iz ERS začasno, vendar je 12 let kasneje ERS še vedno glavni vir financiranja te pomoči; ker je bilo leta 2007 področje uporabe sklada razširjeno, da bi obsegalo tudi dejavnosti za preprečevanje konfliktov in stabilizacijo po spopadih; ker se v akcijskem programu za obdobje 2014–2016 upoštevajo zunanja ocena in posvetovanja z državami članicami in so vanj uvedeni novi elementi za večjo učinkovitost; ker se člen 43 PEU sklicuje na tako imenovane petersberške naloge plus, ki vključujejo vojaško svetovanje in pomoč, misije za preprečevanje sporov in ohranjanje miru, bojne operacije za krizno upravljanje, vključno z vzpostavljanjem miru in pokonfliktno stabilizacijo; ker je bilo leta 2014 več kot 90 % proračuna namenjenega mirovnim operacijam, od tega pa 65 % za osebje AMISOM; ker je krepitev institucionalnih zmogljivosti Afriške unije in afriških regionalnih gospodarskih skupnosti bistveno za uspeh mirovnih operacij in proces sprave ter obnove po konfliktih; |
| --- | --- |

J.

ker je poglavitni mehanizem za evropsko sodelovanje z Afriško unijo mirovna pomoč za Afriko, ki je bila prvotno vzpostavljena leta 2004 in zagotavlja okoli 1,9 milijarde EUR iz Evropskega razvojnega sklada (ERS), ki ga financirajo države članice; ker je bilo ob vzpostavitvi mirovne pomoči za Afriko leta 2003 mišljeno, da bo financiranje te pomoči iz ERS začasno, vendar je 12 let kasneje ERS še vedno glavni vir financiranja te pomoči; ker je bilo leta 2007 področje uporabe sklada razširjeno, da bi obsegalo tudi dejavnosti za preprečevanje konfliktov in stabilizacijo po spopadih; ker se v akcijskem programu za obdobje 2014–2016 upoštevajo zunanja ocena in posvetovanja z državami članicami in so vanj uvedeni novi elementi za večjo učinkovitost; ker se člen 43 PEU sklicuje na tako imenovane petersberške naloge plus, ki vključujejo vojaško svetovanje in pomoč, misije za preprečevanje sporov in ohranjanje miru, bojne operacije za krizno upravljanje, vključno z vzpostavljanjem miru in pokonfliktno stabilizacijo; ker je bilo leta 2014 več kot 90 % proračuna namenjenega mirovnim operacijam, od tega pa 65 % za osebje AMISOM; ker je krepitev institucionalnih zmogljivosti Afriške unije in afriških regionalnih gospodarskih skupnosti bistveno za uspeh mirovnih operacij in proces sprave ter obnove po konfliktih;

| K. | ker je treba vlogo EU obravnavati ob upoštevanju prispevkov številnih držav in organizacij, namenjenih mirovnim operacijam; ker na primer ZDA finančno največ prispevajo za operacije OZN za ohranjanje miru in zagotavljajo neposredno podporo Afriški uniji v okviru afriškega partnerstva hitrega odzivanja za ohranjanje miru, pa tudi z okoli 5 milijardami USD v podporo operacijam OZN v Srednjeafriški republiki, Maliju, Slonokoščeni obali, Južnem Sudanu in Somaliji; ker teh različne vire financiranja usklajuje partnerska skupina Afriške unije za mir in varnost; ker je Kitajska začela dejavno sodelovati v operacijah OZN za ohranjanje miru, forum za sodelovanje med Kitajsko in Afriko pa vključuje Komisijo Afriške unije; ker po Etiopiji največ osebja za operacije OZN za ohranjanje miru prihaja iz Indije, Pakistana in Bangladeša; |
| --- | --- |

K.

ker je treba vlogo EU obravnavati ob upoštevanju prispevkov številnih držav in organizacij, namenjenih mirovnim operacijam; ker na primer ZDA finančno največ prispevajo za operacije OZN za ohranjanje miru in zagotavljajo neposredno podporo Afriški uniji v okviru afriškega partnerstva hitrega odzivanja za ohranjanje miru, pa tudi z okoli 5 milijardami USD v podporo operacijam OZN v Srednjeafriški republiki, Maliju, Slonokoščeni obali, Južnem Sudanu in Somaliji; ker teh različne vire financiranja usklajuje partnerska skupina Afriške unije za mir in varnost; ker je Kitajska začela dejavno sodelovati v operacijah OZN za ohranjanje miru, forum za sodelovanje med Kitajsko in Afriko pa vključuje Komisijo Afriške unije; ker po Etiopiji največ osebja za operacije OZN za ohranjanje miru prihaja iz Indije, Pakistana in Bangladeša;

| L. | ker evropske države ter sama EU pomembno prispevajo v sistem OZN, zlasti z zagotavljanjem finančne podpore za programe in projekte OZN; ker Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo v Evropi največ prispevajo v proračun operacij OZN za ohranjanje miru; ker države članice EU skupaj največ prispevajo v proračun OZN za ohranjanje miru, in sicer približno 37 %, ter trenutno prispevajo enote za devet misij za ohranjanje miru; ker so poleg tega v letih 2014 in 2015 finančne obveznosti EU do Afriške unije skupaj znašale 717,9 milijona EUR, prispevki Afriške unije pa zgolj 25 milijonov EUR; ker evropske države prispevajo zgolj 5 % osebja OZN za ohranjanje miru, kar pomeni 5 000 enot od skupaj približno 92 000; ker pa na primer Francija vsako leto usposobi 25 000 afriških vojakov in ločeno na afriške operacije za ohranjanje miru napoti 4 000 članov osebja; |
| --- | --- |

L.

ker evropske države ter sama EU pomembno prispevajo v sistem OZN, zlasti z zagotavljanjem finančne podpore za programe in projekte OZN; ker Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo v Evropi največ prispevajo v proračun operacij OZN za ohranjanje miru; ker države članice EU skupaj največ prispevajo v proračun OZN za ohranjanje miru, in sicer približno 37 %, ter trenutno prispevajo enote za devet misij za ohranjanje miru; ker so poleg tega v letih 2014 in 2015 finančne obveznosti EU do Afriške unije skupaj znašale 717,9 milijona EUR, prispevki Afriške unije pa zgolj 25 milijonov EUR; ker evropske države prispevajo zgolj 5 % osebja OZN za ohranjanje miru, kar pomeni 5 000 enot od skupaj približno 92 000; ker pa na primer Francija vsako leto usposobi 25 000 afriških vojakov in ločeno na afriške operacije za ohranjanje miru napoti 4 000 članov osebja;

| M. | ker so protipehotne kopenske mine tudi v Afriki med glavnimi ovirami za obnovo in razvoj po koncu konflikta, EU pa je v zadnjih 20 letih namenila približno 1,5 milijarde EUR za procese v podporo razminiranju in v pomoč žrtvam min ter je tako postala največja donatorica na tem področju; |
| --- | --- |

M.

ker so protipehotne kopenske mine tudi v Afriki med glavnimi ovirami za obnovo in razvoj po koncu konflikta, EU pa je v zadnjih 20 letih namenila približno 1,5 milijarde EUR za procese v podporo razminiranju in v pomoč žrtvam min ter je tako postala največja donatorica na tem področju;

| N. | ker EU poleg posameznih evropskih držav z večrazsežnostnimi ukrepi posebej prispeva k mirovnim operacijam; ker EU zagotavlja tehnično in finančno podporo Afriški uniji in podregionalnim organizacijam, zlasti prek mirovne pomoči za Afriko, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru ter Evropskega razvojnega sklada; ker EU izvaja ukrepe svetovanja in usposabljanja v okviru svojih misij SVOP in s tem prispeva k okrepitvi afriških zmogljivosti pri kriznem upravljanju; |
| --- | --- |

N.

ker EU poleg posameznih evropskih držav z večrazsežnostnimi ukrepi posebej prispeva k mirovnim operacijam; ker EU zagotavlja tehnično in finančno podporo Afriški uniji in podregionalnim organizacijam, zlasti prek mirovne pomoči za Afriko, instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru ter Evropskega razvojnega sklada; ker EU izvaja ukrepe svetovanja in usposabljanja v okviru svojih misij SVOP in s tem prispeva k okrepitvi afriških zmogljivosti pri kriznem upravljanju;

| O. | ker pet civilnih misij EU in štiri vojaške operacije EU, ki se trenutno izvajajo v Afriki, pogosto potekajo vzporedno ali sosledno z OZN, Afriško unijo ali nacionalnimi ukrepi; |
| --- | --- |

O.

ker pet civilnih misij EU in štiri vojaške operacije EU, ki se trenutno izvajajo v Afriki, pogosto potekajo vzporedno ali sosledno z OZN, Afriško unijo ali nacionalnimi ukrepi;

| P. | ker je EU zavezana h krepitvi Afriške strukture za mir in varnost, zlasti s podporo za operacionalizacijo afriških sil v pripravljenosti; |
| --- | --- |

P.

ker je EU zavezana h krepitvi Afriške strukture za mir in varnost, zlasti s podporo za operacionalizacijo afriških sil v pripravljenosti;

| Q. | ker je Evropski svet zahteval, naj EU in njene države članice okrepijo podporo partnerskim državam in organizacijam z zagotavljanjem usposabljanja, svetovanja, opreme in virov, da bi lahko te vedno bolj tudi same preprečevale ali obvladovale krize; ker so za uresničitev tega cilja očitno potrebni ukrepi za vzajemno krepitev na področjih varnosti in razvoja; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropski svet zahteval, naj EU in njene države članice okrepijo podporo partnerskim državam in organizacijam z zagotavljanjem usposabljanja, svetovanja, opreme in virov, da bi lahko te vedno bolj tudi same preprečevale ali obvladovale krize; ker so za uresničitev tega cilja očitno potrebni ukrepi za vzajemno krepitev na področjih varnosti in razvoja;

| R. | ker bi morala EU podpirati ukrepe drugih, ki so morda bolje usposobljeni za opravljanje posebnih nalog, se izogibati podvajanju ter prispevati h krepitvi dela tistih, ki so že prisotni na terenu, zlasti držav članic; |
| --- | --- |

R.

ker bi morala EU podpirati ukrepe drugih, ki so morda bolje usposobljeni za opravljanje posebnih nalog, se izogibati podvajanju ter prispevati h krepitvi dela tistih, ki so že prisotni na terenu, zlasti držav članic;

| S. | ker člen 41(2) PEU prepoveduje odhodke iz proračunov EU za operacije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena, pri tem pa izrecno ne izključuje financiranja EU za vojaške naloge, kot so operacije za ohranjanje miru z razvojnimi cilji; ker so skupni stroški v breme držav članic v okviru mehanizma Athena; ker je glavni cilj razvojne politike EU sicer zmanjšanje revščine, dolgoročno pa njeno izkoreninjenje, vendar pa člena 209 in 212 PDEU izrecno ne izključujeta financiranja gradnje zmogljivosti v varnostnem sektorju; ker sta ERS in mirovna pomoč za Afriko kot instrumenta izven proračuna EU pomembna za obravnavo povezave med varnostjo in razvojem; ker mora biti za ERS programsko načrtovanje oblikovano tako, da izpolnjuje merila za uradno razvojno pomoč (URP), ki večinoma ne vsebujejo odhodkov v zvezi z varnostjo; ker se EU ukvarja z možnostjo dodatnih namenskih instrumentov v okviru njene pobude za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju; |
| --- | --- |

S.

ker člen 41(2) PEU prepoveduje odhodke iz proračunov EU za operacije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena, pri tem pa izrecno ne izključuje financiranja EU za vojaške naloge, kot so operacije za ohranjanje miru z razvojnimi cilji; ker so skupni stroški v breme držav članic v okviru mehanizma Athena; ker je glavni cilj razvojne politike EU sicer zmanjšanje revščine, dolgoročno pa njeno izkoreninjenje, vendar pa člena 209 in 212 PDEU izrecno ne izključujeta financiranja gradnje zmogljivosti v varnostnem sektorju; ker sta ERS in mirovna pomoč za Afriko kot instrumenta izven proračuna EU pomembna za obravnavo povezave med varnostjo in razvojem; ker mora biti za ERS programsko načrtovanje oblikovano tako, da izpolnjuje merila za uradno razvojno pomoč (URP), ki večinoma ne vsebujejo odhodkov v zvezi z varnostjo; ker se EU ukvarja z možnostjo dodatnih namenskih instrumentov v okviru njene pobude za krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju;

| T. | ker morajo biti vodilna načela sodelovanja EU potrebe udeleženih držav in evropski varnostni interesi; |
| --- | --- |

T.

ker morajo biti vodilna načela sodelovanja EU potrebe udeleženih držav in evropski varnostni interesi;

| 1. | poudarja, da je potrebno usklajeno zunanje delovanje, pri katerem se bodo za obnovo zaupanja in reševanje izzivov vojn, notranjih konfliktov, nezadostne varnosti, nestabilnosti in tranzicije uporabila diplomatska, varnostna in razvojna orodja; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je potrebno usklajeno zunanje delovanje, pri katerem se bodo za obnovo zaupanja in reševanje izzivov vojn, notranjih konfliktov, nezadostne varnosti, nestabilnosti in tranzicije uporabila diplomatska, varnostna in razvojna orodja;

| 2. | ugotavlja, da je napotitev več misij, ki jih odobri OZN na istem območju operacij in v katere so vključeni različni akterji in regionalne organizacije, vse bolj realnost sodobnih mirovnih operacij; poudarja, da je za uspešnost operacij bistvenega pomena upravljanje teh zapletenih partnerstev brez podvajanja dela ali misij; v zvezi s tem poziva k oceni in racionalizaciji obstoječih struktur; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je napotitev več misij, ki jih odobri OZN na istem območju operacij in v katere so vključeni različni akterji in regionalne organizacije, vse bolj realnost sodobnih mirovnih operacij; poudarja, da je za uspešnost operacij bistvenega pomena upravljanje teh zapletenih partnerstev brez podvajanja dela ali misij; v zvezi s tem poziva k oceni in racionalizaciji obstoječih struktur;

| 3. | poudarja pomen zgodnjega obveščanja in izboljšanja postopkov za krizno posvetovanje z OZN in Afriško unijo ter drugimi organizacijami, kot sta NATO in OVSE; poudarja, da je treba izboljšati izmenjavo informacij, med drugim tudi o načrtovanju, izvajanju in analizi misij; pozdravlja dokončanje in podpis upravnega dogovora med EU in OZN o izmenjavi tajnih podatkov; priznava pomen partnerstva med Afriko in EU in političnega dialoga med EU in Afriško unijo o miru in varnosti; predlaga dogovor med Afriško unijo, EU in drugimi ključnimi akterji ter OZN o sklopu skupnih ciljev za varnost in razvoj v Afriki; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen zgodnjega obveščanja in izboljšanja postopkov za krizno posvetovanje z OZN in Afriško unijo ter drugimi organizacijami, kot sta NATO in OVSE; poudarja, da je treba izboljšati izmenjavo informacij, med drugim tudi o načrtovanju, izvajanju in analizi misij; pozdravlja dokončanje in podpis upravnega dogovora med EU in OZN o izmenjavi tajnih podatkov; priznava pomen partnerstva med Afriko in EU in političnega dialoga med EU in Afriško unijo o miru in varnosti; predlaga dogovor med Afriško unijo, EU in drugimi ključnimi akterji ter OZN o sklopu skupnih ciljev za varnost in razvoj v Afriki;

| 4. | poziva EU, naj si glede na razsežnost izzivov in kompleksno vključenost drugih organizacij in držav prizadeva za ustrezno delitev dela in se osredotoči na področja, na katerih lahko največ prispeva; ugotavlja, da številne države članice že sodelujejo v operacijah v Afriki in da bi lahko EU ustvarila resnično dodano vrednost s povečanjem podpore za te operacije; |
| --- | --- |

4.

poziva EU, naj si glede na razsežnost izzivov in kompleksno vključenost drugih organizacij in držav prizadeva za ustrezno delitev dela in se osredotoči na področja, na katerih lahko največ prispeva; ugotavlja, da številne države članice že sodelujejo v operacijah v Afriki in da bi lahko EU ustvarila resnično dodano vrednost s povečanjem podpore za te operacije;

| 5. | ugotavlja, da v vse bolj zapletenih varnostnih razmerah misije OZN in Afriške unije potrebujejo celovit pristop, katerega bistveni elementi poleg uporabe vojaških, diplomatskih in razvojnih instrumentov vključujejo tudi temeljito poznavanje varnostnih razmer, izmenjavo obveščevalnih podatkov in informacij ter sodobnih tehnologij, znanje o izvajanju boja proti terorizmu in boja proti kriminalu na konfliktnih in pokonfliktnih območjih, uporabo ključnih podpornih ukrepov, zagotavljanje humanitarne pomoči in ponovno vzpostavitev političnega dialoga, evropske države pa lahko pomagajo pri zagotavljanju vseh teh elementov; je seznanjen z delom, ki ga opravljajo posamezne države članice, pa tudi druge mednarodne organizacije na tem področju; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da v vse bolj zapletenih varnostnih razmerah misije OZN in Afriške unije potrebujejo celovit pristop, katerega bistveni elementi poleg uporabe vojaških, diplomatskih in razvojnih instrumentov vključujejo tudi temeljito poznavanje varnostnih razmer, izmenjavo obveščevalnih podatkov in informacij ter sodobnih tehnologij, znanje o izvajanju boja proti terorizmu in boja proti kriminalu na konfliktnih in pokonfliktnih območjih, uporabo ključnih podpornih ukrepov, zagotavljanje humanitarne pomoči in ponovno vzpostavitev političnega dialoga, evropske države pa lahko pomagajo pri zagotavljanju vseh teh elementov; je seznanjen z delom, ki ga opravljajo posamezne države članice, pa tudi druge mednarodne organizacije na tem področju;

| 6. | poudarja pomen drugih instrumentov EU na področju varnosti, ter zlasti misij in operacij SVOP; želi spomniti, da EU posreduje v Afriki, da bi prispevala k stabilizaciji držav, ki se soočajo s krizami, zlasti prek misij usposabljanja; izpostavlja vlogo misij SVOP, tako civilnih kot vojaških, pri podpiranju reform v varnostnem sektorju in prispevanju k mednarodni strategiji kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen drugih instrumentov EU na področju varnosti, ter zlasti misij in operacij SVOP; želi spomniti, da EU posreduje v Afriki, da bi prispevala k stabilizaciji držav, ki se soočajo s krizami, zlasti prek misij usposabljanja; izpostavlja vlogo misij SVOP, tako civilnih kot vojaških, pri podpiranju reform v varnostnem sektorju in prispevanju k mednarodni strategiji kriznega upravljanja;

| 7. | ugotavlja, da je za uspeh mirovnih operacij bistvenega pomena, da so sprejete kot legitimne; meni, da bi zato morala Afriška unija prispevati podporo in vojaške sile, ko je to mogoče; ugotavlja, da je to pomembno tudi v zvezi z dolgoročnimi cilji Afriške unije glede samoregulacije; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je za uspeh mirovnih operacij bistvenega pomena, da so sprejete kot legitimne; meni, da bi zato morala Afriška unija prispevati podporo in vojaške sile, ko je to mogoče; ugotavlja, da je to pomembno tudi v zvezi z dolgoročnimi cilji Afriške unije glede samoregulacije;

| 8. | pozdravlja, da novi akcijski program mirovne pomoči za Afriko obravnava pomanjkljivosti in daje večji poudarek izhodnim strategijam, boljši porazdelitvi bremen z afriškimi državami, bolj usmerjeni podpori in izboljšanim postopkom odločanja; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, da novi akcijski program mirovne pomoči za Afriko obravnava pomanjkljivosti in daje večji poudarek izhodnim strategijam, boljši porazdelitvi bremen z afriškimi državami, bolj usmerjeni podpori in izboljšanim postopkom odločanja;

| 9. | pozdravlja strateško partnerstvo med OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje ter njegove prednostne naloge za obdobje 2015–2018, kot je bilo dogovorjeno marca 2015; je seznanjen z nekdanjimi in sedanjimi misijami SVOP, namenjenimi ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti, ter upošteva vlogo drugih organizacij, vključno z vseafriškimi in regionalnimi organizacijami, in držav na teh območjih; poziva EU, naj si dodatno prizadeva za olajšanje prispevkov držav članic; želi spomniti, da EU sodeluje pri dejavnostih kriznega upravljanja v Afriki, namenjenih ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti v skladu z Ustanovno listino OZN; ugotavlja, da je zgolj 11 od 28 držav članic EU 28. septembra 2015 na vrhu voditeljev o ohranjanju miru sprejelo zaveze, medtem ko je Kitajska sprejela zavezo o silah v pripravljenosti z 8 000 enotami, Kolumbija pa s 5 000 enotami; poziva države članice EU, naj v vojaškem in policijskem smislu prispevajo znatno več k mirovnim misijam OZN za ohranjanje miru; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja strateško partnerstvo med OZN in EU za ohranjanje miru in krizno upravljanje ter njegove prednostne naloge za obdobje 2015–2018, kot je bilo dogovorjeno marca 2015; je seznanjen z nekdanjimi in sedanjimi misijami SVOP, namenjenimi ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti, ter upošteva vlogo drugih organizacij, vključno z vseafriškimi in regionalnimi organizacijami, in držav na teh območjih; poziva EU, naj si dodatno prizadeva za olajšanje prispevkov držav članic; želi spomniti, da EU sodeluje pri dejavnostih kriznega upravljanja v Afriki, namenjenih ohranjanju miru, preprečevanju konfliktov in krepitvi mednarodne varnosti v skladu z Ustanovno listino OZN; ugotavlja, da je zgolj 11 od 28 držav članic EU 28. septembra 2015 na vrhu voditeljev o ohranjanju miru sprejelo zaveze, medtem ko je Kitajska sprejela zavezo o silah v pripravljenosti z 8 000 enotami, Kolumbija pa s 5 000 enotami; poziva države članice EU, naj v vojaškem in policijskem smislu prispevajo znatno več k mirovnim misijam OZN za ohranjanje miru;

| 10. | poudarja, da se mora Afrika hitro odzvati na krizo, in ugotavlja, da imajo pri tem ključno vlogo afriške sile v pripravljenosti; poudarja velik prispevek EU prek mirovne pomoči za Afriko in financiranja Afriške unije, ki je Afriški uniji omogočil okrepiti svoje zmogljivosti za skupen odziv na krize na tem kontinentu; spodbuja regionalne organizacije, kot sta Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) ali Južnoafriška razvojna skupnost (SADC), naj povečajo svoja prizadevanja na področju hitrega afriškega odzivanja na krize in dopolnijo prizadevanja Afriške unije; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da se mora Afrika hitro odzvati na krizo, in ugotavlja, da imajo pri tem ključno vlogo afriške sile v pripravljenosti; poudarja velik prispevek EU prek mirovne pomoči za Afriko in financiranja Afriške unije, ki je Afriški uniji omogočil okrepiti svoje zmogljivosti za skupen odziv na krize na tem kontinentu; spodbuja regionalne organizacije, kot sta Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav (ECOWAS) ali Južnoafriška razvojna skupnost (SADC), naj povečajo svoja prizadevanja na področju hitrega afriškega odzivanja na krize in dopolnijo prizadevanja Afriške unije;

| 11. | vseeno poudarja pomen večjih naložb v preprečevanje konfliktov, pri čemer se upoštevajo dejavniki, kot so politična in verska radikalizacija, nasilje med volitvami, razseljevanje prebivalstva in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

11.

vseeno poudarja pomen večjih naložb v preprečevanje konfliktov, pri čemer se upoštevajo dejavniki, kot so politična in verska radikalizacija, nasilje med volitvami, razseljevanje prebivalstva in podnebne spremembe;

| 12. | priznava izjemno pomemben prispevek mirovne pomoči za Afriko k razvoju tristranskega partnerstva med OZN, EU in Afriško unijo; meni, da ta pomoč pomeni izhodišče in potencialni vzvod za ustvarjanje močnejšega partnerstva med EU in Afriško unijo, izkazala pa se je za nepogrešljivo, saj je Afriški uniji in s tem osmim regionalnim gospodarskim skupnostim omogočila načrtovati in upravljati svoje operacije; meni, da je bistveno, da institucije EU in države članice ostanejo še naprej močno vključene v ta instrument, da bi bil v celoti uporabljen, in da bi morala Afriška unija doseči višjo raven učinkovitosti in preglednosti pri uporabi sredstev; meni, da bi morala biti mirovna pomoč za Afriko osredotočena na strukturno podporo, ne pa zgolj na dopolnilno financiranje afriških sil; priznava, da se uporabljajo tudi drugi mehanizmi financiranja, vendar meni, da je ta mehanizem glede na svojo izključno osredotočenost na Afriko in jasne cilje še posebej pomemben v zvezi z mirovnimi operacijami v Afriki; meni, da bi morale dobiti organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za izgradnjo miru v Afriki, priložnost izraziti svoje mnenje, in sicer v okviru bolj strateškega sodelovanja z njimi pri vprašanjih miru in varnosti; je še vedno zaskrbljen zaradi stalnih težav s financiranjem in politično voljo afriških držav; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 24. septembra 2012, v katerih je zapisano, da bi bilo treba razmisliti tudi o alternativah za financiranje iz ERS; |
| --- | --- |

12.

priznava izjemno pomemben prispevek mirovne pomoči za Afriko k razvoju tristranskega partnerstva med OZN, EU in Afriško unijo; meni, da ta pomoč pomeni izhodišče in potencialni vzvod za ustvarjanje močnejšega partnerstva med EU in Afriško unijo, izkazala pa se je za nepogrešljivo, saj je Afriški uniji in s tem osmim regionalnim gospodarskim skupnostim omogočila načrtovati in upravljati svoje operacije; meni, da je bistveno, da institucije EU in države članice ostanejo še naprej močno vključene v ta instrument, da bi bil v celoti uporabljen, in da bi morala Afriška unija doseči višjo raven učinkovitosti in preglednosti pri uporabi sredstev; meni, da bi morala biti mirovna pomoč za Afriko osredotočena na strukturno podporo, ne pa zgolj na dopolnilno financiranje afriških sil; priznava, da se uporabljajo tudi drugi mehanizmi financiranja, vendar meni, da je ta mehanizem glede na svojo izključno osredotočenost na Afriko in jasne cilje še posebej pomemben v zvezi z mirovnimi operacijami v Afriki; meni, da bi morale dobiti organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za izgradnjo miru v Afriki, priložnost izraziti svoje mnenje, in sicer v okviru bolj strateškega sodelovanja z njimi pri vprašanjih miru in varnosti; je še vedno zaskrbljen zaradi stalnih težav s financiranjem in politično voljo afriških držav; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 24. septembra 2012, v katerih je zapisano, da bi bilo treba razmisliti tudi o alternativah za financiranje iz ERS;

| 13. | ugotavlja, da bi krepitev evropskega vojaškega sodelovanja povečala uspešnost in učinkovitost evropskega prispevka k mirovnim misijam OZN; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da bi krepitev evropskega vojaškega sodelovanja povečala uspešnost in učinkovitost evropskega prispevka k mirovnim misijam OZN;

| 14. | glede na velik pomen gradnje afriških zmogljivosti pozdravlja uspešno izvedbo cikla Amani Afrika II oktobra 2015, v katerem je sodelovalo več kot 6 000 vojaških, policijskih in civilnih udeležencev, in z zanimanjem pričakuje operacionalizacijo afriških enot v pripravljenosti, ki bo vključevala 25 000 udeležencev, čim prej v letu 2016; |
| --- | --- |

14.

glede na velik pomen gradnje afriških zmogljivosti pozdravlja uspešno izvedbo cikla Amani Afrika II oktobra 2015, v katerem je sodelovalo več kot 6 000 vojaških, policijskih in civilnih udeležencev, in z zanimanjem pričakuje operacionalizacijo afriških enot v pripravljenosti, ki bo vključevala 25 000 udeležencev, čim prej v letu 2016;

| 15. | poziva EU in njene države članice, pa tudi druge člane mednarodne skupnosti, naj pomagajo z usposabljanjem, vključno z disciplino, opremo, logistično podporo, finančno podporo in oblikovanjem pravil delovanja, naj celovito spodbujajo afriške države in jim pomagajo ter naj bodo še naprej zavezane afriškim silam v pripravljenosti; poziva veleposlaništva držav članic in delegacije EU k dejavnejšemu zavzemanju za afriške enote v pripravljenosti v afriških prestolnicah; meni, da je treba uradno razvojno pomoč v okviru OECD preoblikovati s poudarkom na izgradnji miru; meni, da bi bilo treba pregledati uredbo o ERS, da bi tako omogočili programsko zasnovo, ki bo vključevala odhodke za mir, varnost in pravičnost, ki bodo spodbujali razvoj; |
| --- | --- |

15.

poziva EU in njene države članice, pa tudi druge člane mednarodne skupnosti, naj pomagajo z usposabljanjem, vključno z disciplino, opremo, logistično podporo, finančno podporo in oblikovanjem pravil delovanja, naj celovito spodbujajo afriške države in jim pomagajo ter naj bodo še naprej zavezane afriškim silam v pripravljenosti; poziva veleposlaništva držav članic in delegacije EU k dejavnejšemu zavzemanju za afriške enote v pripravljenosti v afriških prestolnicah; meni, da je treba uradno razvojno pomoč v okviru OECD preoblikovati s poudarkom na izgradnji miru; meni, da bi bilo treba pregledati uredbo o ERS, da bi tako omogočili programsko zasnovo, ki bo vključevala odhodke za mir, varnost in pravičnost, ki bodo spodbujali razvoj;

| 16. | je seznanjen s pomenom misij SVOP za varnost v Afriki, zlasti v okviru misij za usposabljanje in podporo afriškim silam, predvsem misij EUTM Mali, EUCAP Sahel Mali in EUCAP Sahel Niger, EUTM Somalia ter EUCAP Nestor; je seznanjen z dodatno podporo, ki jo te misije zagotavljajo prizadevanjem drugih misij, ki jih vodi OZN; poziva EU, naj okrepi zmogljivosti teh misij za usposabljanje, zlasti tako, da omogoči spremljanje usposobljenih afriških vojakov na prizoriščih operacij in po njih; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen s pomenom misij SVOP za varnost v Afriki, zlasti v okviru misij za usposabljanje in podporo afriškim silam, predvsem misij EUTM Mali, EUCAP Sahel Mali in EUCAP Sahel Niger, EUTM Somalia ter EUCAP Nestor; je seznanjen z dodatno podporo, ki jo te misije zagotavljajo prizadevanjem drugih misij, ki jih vodi OZN; poziva EU, naj okrepi zmogljivosti teh misij za usposabljanje, zlasti tako, da omogoči spremljanje usposobljenih afriških vojakov na prizoriščih operacij in po njih;

| 17. | vztraja, da niti EU niti države članice pri podpiranju operacij v podporo miru ne bi smele delovati ločeno, temveč bi morale v celoti upoštevati prispevke drugih mednarodnih akterjev, izboljšati usklajevanje z njimi in hitrost odzivanja, svoja prizadevanja pa osredotočiti na določene prednostne države in kot vodilne države vključiti najbolj ustrezne in izkušene države članice in afriške države; poudarja pomen regionalnih gospodarskih skupnosti v strukturi afriške varnosti; je seznanjen z vlogo, ki bi jo lahko imele delegacije EU kot spodbujevalke usklajevanja med mednarodnimi akterji; |
| --- | --- |

17.

vztraja, da niti EU niti države članice pri podpiranju operacij v podporo miru ne bi smele delovati ločeno, temveč bi morale v celoti upoštevati prispevke drugih mednarodnih akterjev, izboljšati usklajevanje z njimi in hitrost odzivanja, svoja prizadevanja pa osredotočiti na določene prednostne države in kot vodilne države vključiti najbolj ustrezne in izkušene države članice in afriške države; poudarja pomen regionalnih gospodarskih skupnosti v strukturi afriške varnosti; je seznanjen z vlogo, ki bi jo lahko imele delegacije EU kot spodbujevalke usklajevanja med mednarodnimi akterji;

| 18. | podpira celostni pristop EU, ki je glavni instrument za aktiviranje celotnega potenciala ukrepov EU v okviru operacij za ohranjanje miru in stabilizacijskega procesa ter za uporabo različnih načinov podpore za razvoj držav Afriške unije; |
| --- | --- |

18.

podpira celostni pristop EU, ki je glavni instrument za aktiviranje celotnega potenciala ukrepov EU v okviru operacij za ohranjanje miru in stabilizacijskega procesa ter za uporabo različnih načinov podpore za razvoj držav Afriške unije;

| 19. | vztraja, da je pomoč pri upravljanju meja prednostna naloga sodelovanja EU v Afriki; ugotavlja, da je prepustnost meja eden glavnih dejavnikov za razvoj terorizma v Afriki; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da je pomoč pri upravljanju meja prednostna naloga sodelovanja EU v Afriki; ugotavlja, da je prepustnost meja eden glavnih dejavnikov za razvoj terorizma v Afriki;

| 20. | pozdravlja skupno sporočilo o krepitvi zmogljivosti ter se pridružuje pozivom Sveta k takojšnjemu izvajanju tega sporočila; poudarja, da ima EU predvsem prek svojega celovitega pristopa, ki zajema civilna in vojaška sredstva, potencial za izboljšanje varnosti v državah, ki so nestabilne ali prizadete zaradi konfliktov, in za obravnavanje potreb naših partnerjev, zlasti vojaških prejemnikov, hkrati pa ponavlja, da je varnost predpogoj za razvoj in demokracijo; obžaluje, da niti Evropska komisija niti Svet Evropskemu parlamentu nista posredovala svoje ocene pravnih možnosti za podporo gradnji zmogljivosti; poziva obe instituciji, naj Evropski parlament čim prej obvestita o tem; poziva Evropsko komisijo, naj predlaga pravno podlago v skladu z izvirnimi evropskimi cilji iz leta 2013, navedenimi v pobudi o „omogočanju in izboljšanju“; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja skupno sporočilo o krepitvi zmogljivosti ter se pridružuje pozivom Sveta k takojšnjemu izvajanju tega sporočila; poudarja, da ima EU predvsem prek svojega celovitega pristopa, ki zajema civilna in vojaška sredstva, potencial za izboljšanje varnosti v državah, ki so nestabilne ali prizadete zaradi konfliktov, in za obravnavanje potreb naših partnerjev, zlasti vojaških prejemnikov, hkrati pa ponavlja, da je varnost predpogoj za razvoj in demokracijo; obžaluje, da niti Evropska komisija niti Svet Evropskemu parlamentu nista posredovala svoje ocene pravnih možnosti za podporo gradnji zmogljivosti; poziva obe instituciji, naj Evropski parlament čim prej obvestita o tem; poziva Evropsko komisijo, naj predlaga pravno podlago v skladu z izvirnimi evropskimi cilji iz leta 2013, navedenimi v pobudi o „omogočanju in izboljšanju“;

| 21. | poudarja, da prispevek pravne službe Sveta z dne 7. decembra 2015 z naslovom Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – pravne zadeve predvideva načine in sredstva za financiranje opreme za vojaške sile afriških držav; poziva Svet, naj nadaljuje to razpravo; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da prispevek pravne službe Sveta z dne 7. decembra 2015 z naslovom Krepitev zmogljivosti v podporo varnosti in razvoju – pravne zadeve predvideva načine in sredstva za financiranje opreme za vojaške sile afriških držav; poziva Svet, naj nadaljuje to razpravo;

| 22. | pozdravlja pozitivne odgovore, ki jih je prejela Francija po uporabi člena 42(7); zelo pozdravlja ponovno sodelovanje evropskih oboroženih sil v Afriki; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja pozitivne odgovore, ki jih je prejela Francija po uporabi člena 42(7); zelo pozdravlja ponovno sodelovanje evropskih oboroženih sil v Afriki;

| 23. | ugotavlja, da težava pogosto ni pomanjkanje sredstev, temveč to, kako se sredstva porabljajo in kateri drugi viri se uporabljajo; ugotavlja, da priporočila Računskega sodišča glede sredstev EU niso bila v celoti izvedena; poziva k rednim pregledom, kako se porabijo sredstva nacionalnih vlad v okviru EU in OZN; meni, da je zaradi omejenih sredstev in razsežnosti težav bistveno, da se sredstva uporabijo učinkovito; meni, da je prevzemanje odgovornosti ključni del tega procesa, pripomore pa tudi k odpravi razširjene korupcije v Afriki; vztraja, da je potrebna bolj temeljita in pregledna ocena mirovnih operacij, ki jih podpira EU; podpira pobude, kot je skrbniški sklad Békou, ki deluje v Srednjeafriški republiki, katerega namen je združevanje evropskih virov, strokovnih izkušenj in zmogljivosti na področju razvoja, da se odpravita razdrobljenost in neučinkovitost mednarodnega delovanja pri obnovi države; poziva k bolj sistematičnemu skupnemu načrtovanju programov med različnimi instrumenti EU; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da težava pogosto ni pomanjkanje sredstev, temveč to, kako se sredstva porabljajo in kateri drugi viri se uporabljajo; ugotavlja, da priporočila Računskega sodišča glede sredstev EU niso bila v celoti izvedena; poziva k rednim pregledom, kako se porabijo sredstva nacionalnih vlad v okviru EU in OZN; meni, da je zaradi omejenih sredstev in razsežnosti težav bistveno, da se sredstva uporabijo učinkovito; meni, da je prevzemanje odgovornosti ključni del tega procesa, pripomore pa tudi k odpravi razširjene korupcije v Afriki; vztraja, da je potrebna bolj temeljita in pregledna ocena mirovnih operacij, ki jih podpira EU; podpira pobude, kot je skrbniški sklad Békou, ki deluje v Srednjeafriški republiki, katerega namen je združevanje evropskih virov, strokovnih izkušenj in zmogljivosti na področju razvoja, da se odpravita razdrobljenost in neučinkovitost mednarodnega delovanja pri obnovi države; poziva k bolj sistematičnemu skupnemu načrtovanju programov med različnimi instrumenti EU;

| 24. | je seznanjen s poročilom OZN z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij; meni, da bi morale biti Afriška unija, EU in države članice zelo pozorne na takšna kazniva dejanja, ter poziva k najstrožjim disciplinskim in sodnim postopkom ter največjim možnim prizadevanjem za preprečitev teh kaznivih dejanj; poleg tega priporoča ustrezno usposabljanje in izobraževanje osebja operacij za ohranjanje miru in verjame, da bi imenovanje ženskega osebja in svetovalcev za vprašanja spola pripomoglo k preseganju kulturnih zmotnih predstav in zmanjšanju pojava spolnega nasilja; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen s poročilom OZN z dne 15. maja 2015 o oceni prizadevanj na področju pregona in pomoči žrtvam zaradi spolnega izkoriščanja in zlorab, ki jih zagreši osebje Združenih narodov in drugi pripadniki mirovnih operacij; meni, da bi morale biti Afriška unija, EU in države članice zelo pozorne na takšna kazniva dejanja, ter poziva k najstrožjim disciplinskim in sodnim postopkom ter največjim možnim prizadevanjem za preprečitev teh kaznivih dejanj; poleg tega priporoča ustrezno usposabljanje in izobraževanje osebja operacij za ohranjanje miru in verjame, da bi imenovanje ženskega osebja in svetovalcev za vprašanja spola pripomoglo k preseganju kulturnih zmotnih predstav in zmanjšanju pojava spolnega nasilja;

| 25. | poziva EU in OZN k usklajenim prizadevanjem za gradnjo zmogljivosti; meni, da je sedanji program financiranja nevzdržen in da bi bilo treba za mirovno pomoč za Afriko uvesti pogoje, da bi Afriško unijo spodbudili k povečanju prispevkov k mirovnim operacijam; |
| --- | --- |

25.

poziva EU in OZN k usklajenim prizadevanjem za gradnjo zmogljivosti; meni, da je sedanji program financiranja nevzdržen in da bi bilo treba za mirovno pomoč za Afriko uvesti pogoje, da bi Afriško unijo spodbudili k povečanju prispevkov k mirovnim operacijam;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsednici Komisije Afriške unije, predsedniku vseafriškega parlamenta, generalnemu sekretarju Nata ter predsedniku parlamentarne skupščine Nata. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, predsednici Komisije Afriške unije, predsedniku vseafriškega parlamenta, generalnemu sekretarju Nata ter predsedniku parlamentarne skupščine Nata.

---

(1)  S/2015/229.

(2)  JOIN(2015)0017.

(3)  A/70/95–S/2015/446.

(4)  Dokument Sveta 11216/12.

(5)  EEAS(2015)0458, Dokument Sveta 7632/15.

(6)  Dokument Sveta 7204/08.

(7)  Dokument Sveta 8370/14.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0403.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 56.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/40

---

P8_TA(2016)0250

Nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano (2015/2065(INI))

(2018/C 086/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. julija 2014 z naslovom Boj proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 15. julija 2014 z naslovom Boj proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2014)0472),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2016)0032), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2016)0032),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 28. oktobra 2009 z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 28. oktobra 2009 z naslovom Bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (COM(2009)0591),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 31. januarja 2013 o nepoštenih trgovinskih praksah v oskrbni verigi z živili in neživili med podjetji v Evropi (COM(2013)0037), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 31. januarja 2013 o nepoštenih trgovinskih praksah v oskrbni verigi z živili in neživili med podjetji v Evropi (COM(2013)0037),

| — | ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, ki delujejo v Evropski uniji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje izjave z dne 19. februarja 2008 o preiskavi in odpravi zlorabe moči velikih supermarketov, ki delujejo v Evropski uniji (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o poštenih prihodkih za kmete: bolje delujoča veriga preskrbe s hrano v Evropi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o neravnovesjih v verigi preskrbe s hrano (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o neravnovesjih v verigi preskrbe s hrano (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. novembra 2013 o zeleni knjigi Komisije o nepoštenih trgovinskih praksah v oskrbni verigi z živili in neživili med podjetji v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 12. novembra 2013 o zeleni knjigi Komisije o nepoštenih trgovinskih praksah v oskrbni verigi z živili in neživili med podjetji v Evropi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sektorju velikih trgovcev na drobno – trendi in vplivi na kmete in potrošnike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sektorju velikih trgovcev na drobno – trendi in vplivi na kmete in potrošnike (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o letnem poročilu o politiki EU na področju konkurence (5), zlasti odstavka 104, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 o letnem poročilu o politiki EU na področju konkurence (5), zlasti odstavka 104,

| — | ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 30. julija 2010 o ustanovitvi foruma na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Komisije z dne 30. julija 2010 o ustanovitvi foruma na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2011 o bolj učinkovitem in poštenem maloprodajnem trgu (7),

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Monitoring the implementation of principles of good practice in vertical relationships in the food supply chain (Spremljanje izvajanja načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano), ki jo je za Komisijo pripravila družba Areté (januar 2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Monitoring the implementation of principles of good practice in vertical relationships in the food supply chain (Spremljanje izvajanja načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano), ki jo je za Komisijo pripravila družba Areté (januar 2016),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2013 o evropskem akcijskem načrtu za maloprodajni sektor v korist vseh udeležencev (8),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/7/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (11),

| — | ob upoštevanju preiskave varuha živilskega kodeksa (Groceries Code Adjudicator) v Združenem kraljestvu o družbi Tesco, objavljene 26. januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preiskave varuha živilskega kodeksa (Groceries Code Adjudicator) v Združenem kraljestvu o družbi Tesco, objavljene 26. januarja 2016,

| — | ob upoštevanju Direktive 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (12),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 261/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 261/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede pogodbenih razmerij v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (13),

| — | ob upoštevanju poročila o napredku pobude za verigo preskrbe s hrano iz julija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku pobude za verigo preskrbe s hrano iz julija 2015,

| — | ob upoštevanju poročila potrošniške organizacije Consumers International iz leta 2012 z naslovom „The relationship between supermarkets and suppliers: what are the implications for consumers?“ (Odnos med supermarketi in dobavitelji: Kakšne so posledice za potrošnike?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila potrošniške organizacije Consumers International iz leta 2012 z naslovom „The relationship between supermarkets and suppliers: what are the implications for consumers?“ (Odnos med supermarketi in dobavitelji: Kakšne so posledice za potrošnike?),

| — | ob upoštevanju splošnega okvira za oceno trajnosti sistemov za prehrano in kmetijstvo, ki so ga oblikovali pri Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega okvira za oceno trajnosti sistemov za prehrano in kmetijstvo, ki so ga oblikovali pri Organizaciji Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju izjemno kritičnega položaja, v katerem so se znašli kmetje in kmetijske zadruge, zlasti v sektorju mleka, prašičjega in govejega mesa, sadja in zelenjave ter žit, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjemno kritičnega položaja, v katerem so se znašli kmetje in kmetijske zadruge, zlasti v sektorju mleka, prašičjega in govejega mesa, sadja in zelenjave ter žit,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0173/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0173/2016),

| A. | ker so nepoštene trgovinske prakse resen problem, ki se pojavlja v številnih gospodarskih panogah; ker poročilo Komisije z dne 29. januarja 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2016)0032) potrjuje, da lahko do teh praks prihaja v vseh fazah verige preskrbe s hrano; ker je ta problem posebej očiten prav v tej verigi, kar slabo vpliva na njen najšibkejši člen; ker o tej problematiki poročajo vsi subjekti v verigi preskrbe s hrano in mnogi nacionalni organi za varstvo konkurence; ker Komisija, Parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor pogosto opozarjajo nanjo; |
| --- | --- |

A.

ker so nepoštene trgovinske prakse resen problem, ki se pojavlja v številnih gospodarskih panogah; ker poročilo Komisije z dne 29. januarja 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano med podjetji (COM(2016)0032) potrjuje, da lahko do teh praks prihaja v vseh fazah verige preskrbe s hrano; ker je ta problem posebej očiten prav v tej verigi, kar slabo vpliva na njen najšibkejši člen; ker o tej problematiki poročajo vsi subjekti v verigi preskrbe s hrano in mnogi nacionalni organi za varstvo konkurence; ker Komisija, Parlament in Evropski ekonomsko-socialni odbor pogosto opozarjajo nanjo;

| B. | ker je nepoštenost v verigi preskrbe s hrano težko tolmačiti kot kršitev veljavnega konkurenčnega prava, saj se njegova obstoječa orodja lahko učinkovito uporabijo le za nekatere oblike protikonkurenčnega ravnanja; |
| --- | --- |

B.

ker je nepoštenost v verigi preskrbe s hrano težko tolmačiti kot kršitev veljavnega konkurenčnega prava, saj se njegova obstoječa orodja lahko učinkovito uporabijo le za nekatere oblike protikonkurenčnega ravnanja;

| C. | ker je treba upoštevati velikost in strateški pomen verige preskrbe s hrano za Evropsko unijo; ker je v tem sektorju v EU zaposlenih več kot 47 milijonov ljudi in se ustvari okoli 7 % bruto dodane vrednosti na ravni EU, skupna vrednost trga EU s proizvodi, povezanimi z maloprodajo hrane, pa se ocenjuje na 1,05 milijarde EUR; ker sektor maloprodajnih storitev ustvari 4,3 % BDP Evropske unije in zajema 17 % malih in srednjih podjetij Evropske unije (14); ker je 99,1 % podjetij v živilskem sektorju in sektorju pijač malih, srednjih in mikropodjetij; |
| --- | --- |

C.

ker je treba upoštevati velikost in strateški pomen verige preskrbe s hrano za Evropsko unijo; ker je v tem sektorju v EU zaposlenih več kot 47 milijonov ljudi in se ustvari okoli 7 % bruto dodane vrednosti na ravni EU, skupna vrednost trga EU s proizvodi, povezanimi z maloprodajo hrane, pa se ocenjuje na 1,05 milijarde EUR; ker sektor maloprodajnih storitev ustvari 4,3 % BDP Evropske unije in zajema 17 % malih in srednjih podjetij Evropske unije (14); ker je 99,1 % podjetij v živilskem sektorju in sektorju pijač malih, srednjih in mikropodjetij;

| D. | ker je enotni trg prinesel ogromne koristi udeležencem v verigi preskrbe s hrano in ker ima trgovina s hrano vse bolj čezmejno razsežnost in je še posebej pomembna za delovanje notranjega trga; ker čezmejna trgovina med državami članicami EU znaša 20 % skupne proizvodnje živil in pijač v EU; ker je 70 % skupnega izvoza živil iz držav članic namenjeno v druge države članice EU; |
| --- | --- |

D.

ker je enotni trg prinesel ogromne koristi udeležencem v verigi preskrbe s hrano in ker ima trgovina s hrano vse bolj čezmejno razsežnost in je še posebej pomembna za delovanje notranjega trga; ker čezmejna trgovina med državami članicami EU znaša 20 % skupne proizvodnje živil in pijač v EU; ker je 70 % skupnega izvoza živil iz držav članic namenjeno v druge države članice EU;

| E. | ker se v verigi preskrbe s hrano v zadnjem času dogajajo velike strukturne spremembe med podjetji zaradi velike koncentracije ter vertikalnega in čezmejnega povezovanja subjektov, ki delujejo v proizvodnem sektorju, predvsem v predelavi in maloprodaji hrane; |
| --- | --- |

E.

ker se v verigi preskrbe s hrano v zadnjem času dogajajo velike strukturne spremembe med podjetji zaradi velike koncentracije ter vertikalnega in čezmejnega povezovanja subjektov, ki delujejo v proizvodnem sektorju, predvsem v predelavi in maloprodaji hrane;

| F. | ker subjekti, udeleženi v verigi preskrbe s hrano, poročajo o nepoštenih trgovinskih praksah, pri katerih gre večinoma za:






  — | zamude pri plačilu; |
| --- | --- | --- |

F.

ker subjekti, udeleženi v verigi preskrbe s hrano, poročajo o nepoštenih trgovinskih praksah, pri katerih gre večinoma za:

—

zamude pri plačilu;

| — | omejen dostop do trga; |
| --- | --- |

—

omejen dostop do trga;

| — | enostranske ali retroaktivne spremembe pogodbenih pogojev; |
| --- | --- |

—

enostranske ali retroaktivne spremembe pogodbenih pogojev;

| — | nezagotavljanje dovolj podrobnih ali nedvoumnih informacij o pogodbenih pogojih; |
| --- | --- |

—

nezagotavljanje dovolj podrobnih ali nedvoumnih informacij o pogodbenih pogojih;

| — | zavračanje sklenitve pisne pogodbe; |
| --- | --- |

—

zavračanje sklenitve pisne pogodbe;

| — | nenadno ali neupravičeno odpoved pogodbe; |
| --- | --- |

—

nenadno ali neupravičeno odpoved pogodbe;

| — | nepošten prenos poslovnega tveganja; |
| --- | --- |

—

nepošten prenos poslovnega tveganja;

| — | zahtevanje plačila blaga ali storitev, ki za eno pogodbeno stran nimajo nobene vrednosti; |
| --- | --- |

—

zahtevanje plačila blaga ali storitev, ki za eno pogodbeno stran nimajo nobene vrednosti;

| — | zaračunavanje izmišljenih storitev; |
| --- | --- |

—

zaračunavanje izmišljenih storitev;

| — | prenašanje stroškov prevoza in skladiščenja na dobavitelje; |
| --- | --- |

—

prenašanje stroškov prevoza in skladiščenja na dobavitelje;

| — | prisilno sodelovanje pri popustih, zaračunavanje za razporejanje blaga na vidna mesta v trgovinah in druge dodatne pristojbine; |
| --- | --- |

—

prisilno sodelovanje pri popustih, zaračunavanje za razporejanje blaga na vidna mesta v trgovinah in druge dodatne pristojbine;

| — | prenašanje stroškov oglaševanja blaga na prodajnih mestih na dobavitelje; |
| --- | --- |

—

prenašanje stroškov oglaševanja blaga na prodajnih mestih na dobavitelje;

| — | zahteve po brezpogojni vrnitvi neprodanega blaga; |
| --- | --- |

—

zahteve po brezpogojni vrnitvi neprodanega blaga;

| — | izvajanje pritiska za zniževanje cen; |
| --- | --- |

—

izvajanje pritiska za zniževanje cen;

| — | preprečevanje trgovskim partnerjem, da bi se oskrbovali iz drugih držav članic (ozemeljske omejitve dobave); |
| --- | --- |

—

preprečevanje trgovskim partnerjem, da bi se oskrbovali iz drugih držav članic (ozemeljske omejitve dobave);

| G. | ker kmetijske proizvodnje ni mogoče ustaviti, ko se enkrat začne, proizvodi pa so pokvarljivi, in ker so zato kmetje posebej ranljivi za nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

G.

ker kmetijske proizvodnje ni mogoče ustaviti, ko se enkrat začne, proizvodi pa so pokvarljivi, in ker so zato kmetje posebej ranljivi za nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano;

| H. | ker proizvajalci včasih delajo z izgubo zaradi neugodnega izida pogajanj z drugimi udeleženci v verigi preskrbe s hrano, na primer zaradi popustov in znižanja cen v supermarketih; |
| --- | --- |

H.

ker proizvajalci včasih delajo z izgubo zaradi neugodnega izida pogajanj z drugimi udeleženci v verigi preskrbe s hrano, na primer zaradi popustov in znižanja cen v supermarketih;

| I. | ker se nepoštene trgovinske prakse pojavljajo tam, kjer obstajajo neenakosti v trgovinskih odnosih med partnerji v verigi preskrbe s hrano, tako da v poslovnih odnosih prihaja do razlik v pogajalski moči, katerih vzrok je vse večja koncentracija tržne moči v manjšem številu multinacionalnih skupin, te razlike pa običajno škodujejo malim in srednjim proizvajalcem; |
| --- | --- |

I.

ker se nepoštene trgovinske prakse pojavljajo tam, kjer obstajajo neenakosti v trgovinskih odnosih med partnerji v verigi preskrbe s hrano, tako da v poslovnih odnosih prihaja do razlik v pogajalski moči, katerih vzrok je vse večja koncentracija tržne moči v manjšem številu multinacionalnih skupin, te razlike pa običajno škodujejo malim in srednjim proizvajalcem;

| J. | ker imajo lahko nepoštene trgovinske prakse negativne posledice za posamezne subjekte v verigi preskrbe s hrano, zlasti kmete ter mala in srednja podjetja, kar bi lahko vplivalo na vse gospodarstvo EU, pa tudi na končne potrošnike, saj jim zmanjšujejo izbiro pri proizvodih in dostop do novih in inovativnih proizvodov; ker utegnejo tovrstne prakse vplivati na pogajanja med podjetji o cenah, odvračati od čezmejne trgovine v EU in ovirati pravilno delovanje notranjega trga; ker se lahko njihove posledice pokažejo zlasti tako, da podjetja zaradi nižjih prihodkov in manjše gotovosti manj vlagajo in so manj inovativna, tudi na področju varstva okolja, delovnih razmer in dobrobiti živali, lahko pa celo opustijo proizvodno, predelovalno ali trgovinsko dejavnost; |
| --- | --- |

J.

ker imajo lahko nepoštene trgovinske prakse negativne posledice za posamezne subjekte v verigi preskrbe s hrano, zlasti kmete ter mala in srednja podjetja, kar bi lahko vplivalo na vse gospodarstvo EU, pa tudi na končne potrošnike, saj jim zmanjšujejo izbiro pri proizvodih in dostop do novih in inovativnih proizvodov; ker utegnejo tovrstne prakse vplivati na pogajanja med podjetji o cenah, odvračati od čezmejne trgovine v EU in ovirati pravilno delovanje notranjega trga; ker se lahko njihove posledice pokažejo zlasti tako, da podjetja zaradi nižjih prihodkov in manjše gotovosti manj vlagajo in so manj inovativna, tudi na področju varstva okolja, delovnih razmer in dobrobiti živali, lahko pa celo opustijo proizvodno, predelovalno ali trgovinsko dejavnost;

| K. | ker nepoštene trgovinske prakse ovirajo razvoj in nemoteno delovanje notranjega trga in so zelo moteče za pravilno delovanje trga; |
| --- | --- |

K.

ker nepoštene trgovinske prakse ovirajo razvoj in nemoteno delovanje notranjega trga in so zelo moteče za pravilno delovanje trga;

| L. | ker nepoštene trgovinske prakse lahko privedejo do pretiranih stroškov ali nižjih dobičkov od pričakovanih za podjetja z manjšo pogajalsko močjo, pa tudi do čezmerne proizvodnje in zavržene hrane; |
| --- | --- |

L.

ker nepoštene trgovinske prakse lahko privedejo do pretiranih stroškov ali nižjih dobičkov od pričakovanih za podjetja z manjšo pogajalsko močjo, pa tudi do čezmerne proizvodnje in zavržene hrane;

| M. | ker se utegnejo potrošniki zaradi nepoštenih trgovinskih praks soočiti z manj raznovrstno ponudbo, zmanjšano kulturno dediščino in manjšim številom prodajnih mest; |
| --- | --- |

M.

ker se utegnejo potrošniki zaradi nepoštenih trgovinskih praks soočiti z manj raznovrstno ponudbo, zmanjšano kulturno dediščino in manjšim številom prodajnih mest;

| N. | ker so mala, srednja in mikropodjetja, ki prestavljajo več kot 90 % gospodarske strukture EU, še posebej oškodovana zaradi nepoštenih trgovinskih praks in jih bolj prizadenejo kot velika podjetja, saj težje preživijo na trgu, težje se lotijo novih naložb v proizvode in tehnologijo ter inovacij in težje razširijo svoje dejavnosti na enotnem trgu, sploh v čezmejnem obsegu; ker si mala in srednja podjetja ne upajo vzpostavljati poslovnih odnosov zaradi tveganja, da se bodo soočila z nepoštenimi trgovinskimi praksami; |
| --- | --- |

N.

ker so mala, srednja in mikropodjetja, ki prestavljajo več kot 90 % gospodarske strukture EU, še posebej oškodovana zaradi nepoštenih trgovinskih praks in jih bolj prizadenejo kot velika podjetja, saj težje preživijo na trgu, težje se lotijo novih naložb v proizvode in tehnologijo ter inovacij in težje razširijo svoje dejavnosti na enotnem trgu, sploh v čezmejnem obsegu; ker si mala in srednja podjetja ne upajo vzpostavljati poslovnih odnosov zaradi tveganja, da se bodo soočila z nepoštenimi trgovinskimi praksami;

| O. | ker se nepoštene trgovinske prakse ne pojavljajo samo v verigi preskrbe s hrano, marveč enako pogosto tudi v drugih verigah, na primer v tekstilni ali avtomobilski industriji; |
| --- | --- |

O.

ker se nepoštene trgovinske prakse ne pojavljajo samo v verigi preskrbe s hrano, marveč enako pogosto tudi v drugih verigah, na primer v tekstilni ali avtomobilski industriji;

| P. | ker se mnoge države članice na različne načine spoprijemajo z nepoštenimi trgovinskimi praksami, ponekod s prostovoljnimi ali samoregulativnimi mehanizmi, drugod pa z ustreznimi nacionalnimi predpisi; ker je to privedlo do visokega odstopanja in diverzifikacije med državami v smislu ravni, značaja in oblike pravnega varstva; ker nekatere države na tem področju niso sprejele nobenih ukrepov; |
| --- | --- |

P.

ker se mnoge države članice na različne načine spoprijemajo z nepoštenimi trgovinskimi praksami, ponekod s prostovoljnimi ali samoregulativnimi mehanizmi, drugod pa z ustreznimi nacionalnimi predpisi; ker je to privedlo do visokega odstopanja in diverzifikacije med državami v smislu ravni, značaja in oblike pravnega varstva; ker nekatere države na tem področju niso sprejele nobenih ukrepov;

| Q. | ker so se nekatere države članice, ki so se prvotno odločile, da bodo odpravljale nepoštene trgovinske prakse s prostovoljnimi pristopi, naknadno odločile, da jih uredijo z zakonodajo; |
| --- | --- |

Q.

ker so se nekatere države članice, ki so se prvotno odločile, da bodo odpravljale nepoštene trgovinske prakse s prostovoljnimi pristopi, naknadno odločile, da jih uredijo z zakonodajo;

| R. | ker so nepoštene trgovinske prakse samo delno zajete v konkurenčnem pravu; |
| --- | --- |

R.

ker so nepoštene trgovinske prakse samo delno zajete v konkurenčnem pravu;

| S. | ker bi moralo evropsko konkurenčno pravo omogočiti potrošnikom široko izbiro kakovostnih proizvodov po konkurenčnih cenah in hkrati spodbujati podjetja k naložbam in inovacijam ter jim dajati enake možnosti za promocijo proizvodov, ne da bila neupravičeno izrinjena s trga dela zaradi nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

S.

ker bi moralo evropsko konkurenčno pravo omogočiti potrošnikom široko izbiro kakovostnih proizvodov po konkurenčnih cenah in hkrati spodbujati podjetja k naložbam in inovacijam ter jim dajati enake možnosti za promocijo proizvodov, ne da bila neupravičeno izrinjena s trga dela zaradi nepoštenih trgovinskih praks;

| T. | ker mora evropsko konkurenčno pravo omogočati, da končni potrošniki kupujejo blago po konkurenčnih cenah, zagotavljati pa mora tudi svobodno in pošteno konkurenco med podjetji ter jih tako zlasti spodbujati k inovacijam; |
| --- | --- |

T.

ker mora evropsko konkurenčno pravo omogočati, da končni potrošniki kupujejo blago po konkurenčnih cenah, zagotavljati pa mora tudi svobodno in pošteno konkurenco med podjetji ter jih tako zlasti spodbujati k inovacijam;

| U. | ker lahko v poslovnih odnosih odloča tudi strah, ko šibkejša stran iz bojazni, da bi to pomenilo prekinitev poslovnega odnosa, ne more zares uveljavljati svojih pravic in se ne želi pritožiti zoper nepoštene trgovinske prakse, ki jih vsili močnejša stran; |
| --- | --- |

U.

ker lahko v poslovnih odnosih odloča tudi strah, ko šibkejša stran iz bojazni, da bi to pomenilo prekinitev poslovnega odnosa, ne more zares uveljavljati svojih pravic in se ne želi pritožiti zoper nepoštene trgovinske prakse, ki jih vsili močnejša stran;

| V. | ker uspešnost verige preskrbe s hrano vpliva na vsakodnevno življenje državljanov EU, saj okoli 14 % gospodinjskih izdatkov namenijo za prehrano; |
| --- | --- |

V.

ker uspešnost verige preskrbe s hrano vpliva na vsakodnevno življenje državljanov EU, saj okoli 14 % gospodinjskih izdatkov namenijo za prehrano;

| W. | ker v verigi preskrbe s hrano delujejo številni udeleženci, od pridelovalcev, trgovcev na drobno, posrednikov do proizvajalcev, nepoštene trgovinske prakse pa se lahko pojavijo na različnih ravneh verige; |
| --- | --- |

W.

ker v verigi preskrbe s hrano delujejo številni udeleženci, od pridelovalcev, trgovcev na drobno, posrednikov do proizvajalcev, nepoštene trgovinske prakse pa se lahko pojavijo na različnih ravneh verige;

| X. | ker mali dobavitelji iz strahu ne bodo mogli zares uveljaviti svoje pravice do sodnega postopka, če jim bo omogočena, in ker bodo za njihove interese ustreznejši drugi, poceni in dostopni mehanizmi, na primer posredovanje neodvisnega razsodnika; |
| --- | --- |

X.

ker mali dobavitelji iz strahu ne bodo mogli zares uveljaviti svoje pravice do sodnega postopka, če jim bo omogočena, in ker bodo za njihove interese ustreznejši drugi, poceni in dostopni mehanizmi, na primer posredovanje neodvisnega razsodnika;

| Y. | ker ima pobuda za verigo preskrbe s hrano velike omejitve, na primer da ni kazni za neupoštevanje pravil in možnosti za vlaganje zaupnih pritožb glede nepravilnosti, tako da ne more postati učinkovito orodje za boj proti nepoštenim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

Y.

ker ima pobuda za verigo preskrbe s hrano velike omejitve, na primer da ni kazni za neupoštevanje pravil in možnosti za vlaganje zaupnih pritožb glede nepravilnosti, tako da ne more postati učinkovito orodje za boj proti nepoštenim trgovinskim praksam;

| 1. | pozdravlja doslejšnje ukrepanje Komisije zoper nepoštene trgovinske prakse, da bi bil trg bolj uravnovešen in da bi odpravili sedanjo razdrobljenost zaradi različnih nacionalnih pristopov pri obravnavanju tovrstnih praks v EU, vendar poudarja, da to ne zadostuje za njihovo odpravo; pozdravlja zgoraj omenjeno poročilo Komisije z dne 29. januarja 2016 in dolgo pričakovano spremno študijo o spremljanju izvajanja načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano, vendar ugotavlja, da Komisija v svojih sklepih ne predvideva okvira na ravni EU za odpravo nepoštenih trgovinskih praks v EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja doslejšnje ukrepanje Komisije zoper nepoštene trgovinske prakse, da bi bil trg bolj uravnovešen in da bi odpravili sedanjo razdrobljenost zaradi različnih nacionalnih pristopov pri obravnavanju tovrstnih praks v EU, vendar poudarja, da to ne zadostuje za njihovo odpravo; pozdravlja zgoraj omenjeno poročilo Komisije z dne 29. januarja 2016 in dolgo pričakovano spremno študijo o spremljanju izvajanja načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano, vendar ugotavlja, da Komisija v svojih sklepih ne predvideva okvira na ravni EU za odpravo nepoštenih trgovinskih praks v EU;

| 2. | pozdravlja dejavnosti foruma na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano in ustanovitev izvedenske platforme za prakse poslovanja med podjetji, ki je pripravila seznam, opis in oceno trgovinskih praks, ki bi lahko veljale za skrajno nepoštene; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejavnosti foruma na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano in ustanovitev izvedenske platforme za prakse poslovanja med podjetji, ki je pripravila seznam, opis in oceno trgovinskih praks, ki bi lahko veljale za skrajno nepoštene;

| 3. | pozdravlja oblikovanje in razvoj pobude za verigo preskrbe s hrano, ki ima pomembno vlogo pri spodbujanju kulturnih sprememb in izboljšanju poslovne etike in ki je pripomogla k sprejetju načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v tej verigi in k uvedbi celovitega prostovoljnega okvira za izvajanje teh načel, vanjo pa je že samo v drugem letu delovanja vključenih več kot tisoč podjetij, zlasti malih in srednjih, iz vse EU; pozdravlja dosedanji napredek in verjame, da bi morala prizadevanja za uveljavljanje poštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano imeti resničen učinek, niso pa dovolj za rešitev problema nepoštenih trgovinskih praks v tej verigi; vseeno poudarja, da pobuda za verigo preskrbe s hrano ni dovolj učinkovita, saj ima številne pomanjkljivosti, kar priznava tudi Komisija v svojem nedavnem poročilu, med drugim so to pomanjkljivo upravljanje, omejena preglednost, neobstoj ukrepov izvrševanja in kazni ter neučinkovito odvračanje od nepoštenih trgovinskih praks, prav tako pa niso mogoče individualne anonimne pritožbe morebitnih žrtev teh praks ali preiskave na lastno pobudo, ki bi jih izvajal neodvisni organ, vse to pa je razlog za slabo zastopanost malih in srednjih podjetij ter zlasti kmetov, saj bi se jim lahko pobuda zdela neustrezna; priporoča uvedbo podobnih pobud za preskrbno verigo tudi v ustreznih neživilskih sektorjih; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja oblikovanje in razvoj pobude za verigo preskrbe s hrano, ki ima pomembno vlogo pri spodbujanju kulturnih sprememb in izboljšanju poslovne etike in ki je pripomogla k sprejetju načel dobre prakse v vertikalnih odnosih v tej verigi in k uvedbi celovitega prostovoljnega okvira za izvajanje teh načel, vanjo pa je že samo v drugem letu delovanja vključenih več kot tisoč podjetij, zlasti malih in srednjih, iz vse EU; pozdravlja dosedanji napredek in verjame, da bi morala prizadevanja za uveljavljanje poštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano imeti resničen učinek, niso pa dovolj za rešitev problema nepoštenih trgovinskih praks v tej verigi; vseeno poudarja, da pobuda za verigo preskrbe s hrano ni dovolj učinkovita, saj ima številne pomanjkljivosti, kar priznava tudi Komisija v svojem nedavnem poročilu, med drugim so to pomanjkljivo upravljanje, omejena preglednost, neobstoj ukrepov izvrševanja in kazni ter neučinkovito odvračanje od nepoštenih trgovinskih praks, prav tako pa niso mogoče individualne anonimne pritožbe morebitnih žrtev teh praks ali preiskave na lastno pobudo, ki bi jih izvajal neodvisni organ, vse to pa je razlog za slabo zastopanost malih in srednjih podjetij ter zlasti kmetov, saj bi se jim lahko pobuda zdela neustrezna; priporoča uvedbo podobnih pobud za preskrbno verigo tudi v ustreznih neživilskih sektorjih;

| 4. | obžaluje pa, da se nekatere možnosti reševanja sporov, ki jih spodbuja pobuda za verigo preskrbe s hrano, v praksi še niso uporabile, kar pomeni, da ocena njihove učinkovitosti temelji na teoretičnih presojah; je zaskrbljen, ker ni bil preučen noben konkreten primer, na podlagi katerega bi ocenili vlogo pobude za verigo preskrbe s hrano pri odpravljanju nepoštenih trgovinskih praks, in ker ni bila opravljena podrobnejša analiza zbranih podatkov v zvezi s prejetimi in rešenimi pritožbami; meni, da pomanjkanje bolj poglobljene ocene zmanjšuje verodostojnost splošne ocene pobude; je razočaran, ker v zgoraj omenjeni študiji družbe Areté o učinkovitosti pobude za verigo preskrbe s hrano piše, da se zdijo dejanski dosežki te pobude zelo skromni, če se merijo z vidika dejanskega ali domnevnega obsega in resnosti vprašanja nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

4.

obžaluje pa, da se nekatere možnosti reševanja sporov, ki jih spodbuja pobuda za verigo preskrbe s hrano, v praksi še niso uporabile, kar pomeni, da ocena njihove učinkovitosti temelji na teoretičnih presojah; je zaskrbljen, ker ni bil preučen noben konkreten primer, na podlagi katerega bi ocenili vlogo pobude za verigo preskrbe s hrano pri odpravljanju nepoštenih trgovinskih praks, in ker ni bila opravljena podrobnejša analiza zbranih podatkov v zvezi s prejetimi in rešenimi pritožbami; meni, da pomanjkanje bolj poglobljene ocene zmanjšuje verodostojnost splošne ocene pobude; je razočaran, ker v zgoraj omenjeni študiji družbe Areté o učinkovitosti pobude za verigo preskrbe s hrano piše, da se zdijo dejanski dosežki te pobude zelo skromni, če se merijo z vidika dejanskega ali domnevnega obsega in resnosti vprašanja nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano;

| 5. | je seznanjen, da so bile v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano oblikovane nacionalne platforme za organizacije in podjetja v tej verigi, ki naj bi spodbujale dialog med udeleženimi stranmi, se zavzemale za uveljavljanje in izmenjavo poštenih trgovinskih praks in si prizadevale za odpravo nepoštenih, vendar se sprašuje, ali so resnično učinkovite; opozarja pa, da nekatere platforme niso uresničile teh ciljev, zato so kmetje iz njih izstopili, kot se je to zgodilo na Finskem; predlaga, naj se države članice spodbuja in podpira, da pri pritožbah ali neskladnostih, o katerih poročajo te nacionalne platforme, sprejmejo nadaljnje ukrepe in pri tem uporabijo ustrezna orodja; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen, da so bile v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano oblikovane nacionalne platforme za organizacije in podjetja v tej verigi, ki naj bi spodbujale dialog med udeleženimi stranmi, se zavzemale za uveljavljanje in izmenjavo poštenih trgovinskih praks in si prizadevale za odpravo nepoštenih, vendar se sprašuje, ali so resnično učinkovite; opozarja pa, da nekatere platforme niso uresničile teh ciljev, zato so kmetje iz njih izstopili, kot se je to zgodilo na Finskem; predlaga, naj se države članice spodbuja in podpira, da pri pritožbah ali neskladnostih, o katerih poročajo te nacionalne platforme, sprejmejo nadaljnje ukrepe in pri tem uporabijo ustrezna orodja;

| 6. | meni, da bi bilo treba načela dobre prakse in seznam primerov poštenih in nepoštenih praks v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano razširiti in učinkovito uporabljati; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba načela dobre prakse in seznam primerov poštenih in nepoštenih praks v vertikalnih odnosih v verigi preskrbe s hrano razširiti in učinkovito uporabljati;

| 7. | pozdravlja študijo, ki jo pripravlja Komisija o izbiri in inovacijah v maloprodajnem sektorju; verjame, da bodo z njo pojasnjeni razvoj in gonila izbire in inovacij na ravni trga kot celote; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja študijo, ki jo pripravlja Komisija o izbiri in inovacijah v maloprodajnem sektorju; verjame, da bodo z njo pojasnjeni razvoj in gonila izbire in inovacij na ravni trga kot celote;

| 8. | odobrava razvoj alternativnih in neformalnih mehanizmov za reševanje sporov in odškodninske dogovore, zlasti s posredovanjem in sporazumno poravnavo; |
| --- | --- |

8.

odobrava razvoj alternativnih in neformalnih mehanizmov za reševanje sporov in odškodninske dogovore, zlasti s posredovanjem in sporazumno poravnavo;

| 9. | ugotavlja, da so nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano v nasprotju s temeljnimi pravnimi načeli;

| 10. | obsoja prakse, ki izkoriščajo neenako pogajalsko moč gospodarskih subjektov in škodujejo svobodnemu sklepanju pogodb; |
| --- | --- |

10.

obsoja prakse, ki izkoriščajo neenako pogajalsko moč gospodarskih subjektov in škodujejo svobodnemu sklepanju pogodb;

| 11. | opozarja, da nepoštene trgovinske prakse, ki jih vsilijo močnejše pogajalske strani, negativno vplivajo na vso verigo preskrbe s hrano, tudi na zaposlovanje, kar zmanjšuje izbiro za potrošnike ter kakovost, raznolikost in inovativnost proizvodov, ki so na voljo; poudarja, da lahko zavirajo poslovno konkurenčnost in naložbe ter podjetja silijo v varčevanje na račun plač, delovnih razmer in kakovosti surovin; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da nepoštene trgovinske prakse, ki jih vsilijo močnejše pogajalske strani, negativno vplivajo na vso verigo preskrbe s hrano, tudi na zaposlovanje, kar zmanjšuje izbiro za potrošnike ter kakovost, raznolikost in inovativnost proizvodov, ki so na voljo; poudarja, da lahko zavirajo poslovno konkurenčnost in naložbe ter podjetja silijo v varčevanje na račun plač, delovnih razmer in kakovosti surovin;

| 12. | ponovno poudarja, da so osrednjega pomena za pravilno delovanje verige preskrbe s hrano in zagotavljanje prehranske varnosti svobodna in lojalna konkurenca, uravnoteženi odnosi med vsemi akterji, svoboda sklepanja pogodb ter dosledno in učinkovito izvrševanje ustrezne zakonodaje, da bi zaščitili vse gospodarske subjekte v tej verigi, ne glede na njihov geografski položaj; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja, da so osrednjega pomena za pravilno delovanje verige preskrbe s hrano in zagotavljanje prehranske varnosti svobodna in lojalna konkurenca, uravnoteženi odnosi med vsemi akterji, svoboda sklepanja pogodb ter dosledno in učinkovito izvrševanje ustrezne zakonodaje, da bi zaščitili vse gospodarske subjekte v tej verigi, ne glede na njihov geografski položaj;

| 13. | poudarja, da je treba doseči vzajemno zaupanje med partnerji v verigi preskrbe s hrano, in sicer na podlagi načel svobodnega sklepanja pogodb in vzajemno koristnega odnosa; poudarja družbeno odgovornost podjetij, da mora močnejša pogodbena stran med pogajanji omejiti svoj prednostni položaj in s šibkejšo stranjo sodelovati za obojestransko ugodno rešitev; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba doseči vzajemno zaupanje med partnerji v verigi preskrbe s hrano, in sicer na podlagi načel svobodnega sklepanja pogodb in vzajemno koristnega odnosa; poudarja družbeno odgovornost podjetij, da mora močnejša pogodbena stran med pogajanji omejiti svoj prednostni položaj in s šibkejšo stranjo sodelovati za obojestransko ugodno rešitev;

| 14. | pozdravlja, da Komisija v svoji zeleni knjigi z dne 31. januarja 2013 priznava, da ni resnične pogodbene svobode, če med pogodbenima stranema obstaja opazna neenakost; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja, da Komisija v svoji zeleni knjigi z dne 31. januarja 2013 priznava, da ni resnične pogodbene svobode, če med pogodbenima stranema obstaja opazna neenakost;

| 15. | priznava, da so nepoštene trgovinske prakse predvsem posledica neravnovesja v dohodku in moči v verigi preskrbe s hrano, in poudarja, da jih je treba nujno obravnavati in izboljšati položaj kmetov v živilskem sektorju; ugotavlja, da veliki trgovci na drobno prodajajo po ceni, ki je nižja od proizvodnih stroškov, in resno zlorabljajo osnovne kmetijske živilske proizvode, kot so mlečni izdelki, sadje in zelenjava, kot drobnoprodajne izdelke, ki prinašajo največ izgube, s čimer ogrožajo dolgoročno vzdržnost proizvodnje teh živil v EU; pozdravlja prizadevanja, kot je pobuda Tierwohl v Nemčiji, ki kmetom pomagajo, da konkurirajo na podlagi odlik svojih proizvodov; |
| --- | --- |

15.

priznava, da so nepoštene trgovinske prakse predvsem posledica neravnovesja v dohodku in moči v verigi preskrbe s hrano, in poudarja, da jih je treba nujno obravnavati in izboljšati položaj kmetov v živilskem sektorju; ugotavlja, da veliki trgovci na drobno prodajajo po ceni, ki je nižja od proizvodnih stroškov, in resno zlorabljajo osnovne kmetijske živilske proizvode, kot so mlečni izdelki, sadje in zelenjava, kot drobnoprodajne izdelke, ki prinašajo največ izgube, s čimer ogrožajo dolgoročno vzdržnost proizvodnje teh živil v EU; pozdravlja prizadevanja, kot je pobuda Tierwohl v Nemčiji, ki kmetom pomagajo, da konkurirajo na podlagi odlik svojih proizvodov;

| 16. | opozarja, da imajo nepoštene trgovinske prakse resne negativne posledice za kmete, na primer manjši dobiček, višje stroške od načrtovanih, čezmerno proizvodnjo in zametavanje hrane ter težave pri finančnem načrtovanju; poudarja, da se zaradi teh negativnih posledic izbira za potrošnike sčasoma zmanjša; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da imajo nepoštene trgovinske prakse resne negativne posledice za kmete, na primer manjši dobiček, višje stroške od načrtovanih, čezmerno proizvodnjo in zametavanje hrane ter težave pri finančnem načrtovanju; poudarja, da se zaradi teh negativnih posledic izbira za potrošnike sčasoma zmanjša;

| 17. | izraža pomisleke glede neomajne podpore, ki jo Komisija v svojem poročilu daje pobudi za verigo preskrbe s hrano, kljub njenim omejitvam; ponavlja, da kmetje niso naklonjeni sodelovanju prav zaradi pomanjkanja zaupanja, omejevanja anonimnih pritožb, pomanjkanja zakonskih pooblastil, nezmožnosti uvedbe učinkovitih sankcij, odsotnosti ustreznih mehanizmov za preprečevanje dobro dokumentiranih nepoštenih trgovinskih praks in doslej neupoštevanih pomislekov glede neravnovesja v naravi mehanizmov za izvrševanje; obžaluje, da Komisija ni pripravljena zagotoviti anonimnosti in ustreznih sankcij; |
| --- | --- |

17.

izraža pomisleke glede neomajne podpore, ki jo Komisija v svojem poročilu daje pobudi za verigo preskrbe s hrano, kljub njenim omejitvam; ponavlja, da kmetje niso naklonjeni sodelovanju prav zaradi pomanjkanja zaupanja, omejevanja anonimnih pritožb, pomanjkanja zakonskih pooblastil, nezmožnosti uvedbe učinkovitih sankcij, odsotnosti ustreznih mehanizmov za preprečevanje dobro dokumentiranih nepoštenih trgovinskih praks in doslej neupoštevanih pomislekov glede neravnovesja v naravi mehanizmov za izvrševanje; obžaluje, da Komisija ni pripravljena zagotoviti anonimnosti in ustreznih sankcij;

| 18. | priznava, da bi bilo treba še bolj razviti in spodbujati pobudo za verigo preskrbe s hrano ter druge prostovoljne mehanizme na nacionalni ravni in ravni EU (kodeksi dobre prakse, prostovoljni mehanizmi za reševanje sporov), ki bi dopolnjevali učinkovite in stroge mehanizme izvrševanja na ravni držav članic, s katerimi bi zagotavljali anonimnost pritožb ter naložitev odvračilnih kazni, usklajevali pa bi se na ravni EU; spodbuja proizvajalce in trgovce ter združenja kmetov, naj sodelujejo v tovrstnih pobudah; meni, da bi morale biti te pobude na voljo vsem dobaviteljem, ki jih ne skrbi, da ne bi bili anonimni, in bi se lahko koristno razvile kot platforme za izobraževanje in izmenjavo primerov najboljše prakse; ugotavlja, da je Komisija v svojem nedavnem poročilu navedla, da je treba izboljšati pobudo za verigo preskrbe s hrano, zlasti z upoštevanjem zaupnih pritožb in podeljevanjem pooblastil za preiskovanje in sankcioniranje neodvisnim organom; |
| --- | --- |

18.

priznava, da bi bilo treba še bolj razviti in spodbujati pobudo za verigo preskrbe s hrano ter druge prostovoljne mehanizme na nacionalni ravni in ravni EU (kodeksi dobre prakse, prostovoljni mehanizmi za reševanje sporov), ki bi dopolnjevali učinkovite in stroge mehanizme izvrševanja na ravni držav članic, s katerimi bi zagotavljali anonimnost pritožb ter naložitev odvračilnih kazni, usklajevali pa bi se na ravni EU; spodbuja proizvajalce in trgovce ter združenja kmetov, naj sodelujejo v tovrstnih pobudah; meni, da bi morale biti te pobude na voljo vsem dobaviteljem, ki jih ne skrbi, da ne bi bili anonimni, in bi se lahko koristno razvile kot platforme za izobraževanje in izmenjavo primerov najboljše prakse; ugotavlja, da je Komisija v svojem nedavnem poročilu navedla, da je treba izboljšati pobudo za verigo preskrbe s hrano, zlasti z upoštevanjem zaupnih pritožb in podeljevanjem pooblastil za preiskovanje in sankcioniranje neodvisnim organom;

| 19. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila učinkovite mehanizme izvrševanja, na primer oblikovanje in usklajevanje mreže nacionalnih organov, vzajemno priznanih na ravni EU; pri tem poudarja, da bi bil lahko varuh živilskega kodeksa v Združenem kraljestvu (Groceries Code Adjudicator) model za njegovo uvedbo v EU, kar bi lahko resnično odvračalo od nepoštenih trgovinskih praks in pripomoglo k odpravi dejavnika strahu; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila učinkovite mehanizme izvrševanja, na primer oblikovanje in usklajevanje mreže nacionalnih organov, vzajemno priznanih na ravni EU; pri tem poudarja, da bi bil lahko varuh živilskega kodeksa v Združenem kraljestvu (Groceries Code Adjudicator) model za njegovo uvedbo v EU, kar bi lahko resnično odvračalo od nepoštenih trgovinskih praks in pripomoglo k odpravi dejavnika strahu;

| 20. | pozdravlja nedavni ukrep v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano, ki malim, srednjim in mikropodjetjem omogoča pristop po poenostavljenem postopku; ugotavlja, da število registriranih malih in srednjih podjetij narašča; poudarja, da je treba pobudo za verigo preskrbe s hrano dodatno okrepiti z več ukrepi, ki jih je Komisija navedla v svojem nedavnem poročilu z dne 29. januarja 2016, pri tem pa bi morala Komisija spremljati napredek, da bi






  — | povečali prizadevanja za obveščanje in ozaveščanje javnosti o pobudi za verigo preskrbe s hrano, zlasti med malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- | --- |

20.

pozdravlja nedavni ukrep v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano, ki malim, srednjim in mikropodjetjem omogoča pristop po poenostavljenem postopku; ugotavlja, da število registriranih malih in srednjih podjetij narašča; poudarja, da je treba pobudo za verigo preskrbe s hrano dodatno okrepiti z več ukrepi, ki jih je Komisija navedla v svojem nedavnem poročilu z dne 29. januarja 2016, pri tem pa bi morala Komisija spremljati napredek, da bi

—

povečali prizadevanja za obveščanje in ozaveščanje javnosti o pobudi za verigo preskrbe s hrano, zlasti med malimi in srednjimi podjetji;

| — | zagotovili nepristranskost strukture upravljanja, na primer z vzpostavitvijo neodvisnega predsednika, ki ne bo povezan s posebnimi skupinami deležnikov; |
| --- | --- |

—

zagotovili nepristranskost strukture upravljanja, na primer z vzpostavitvijo neodvisnega predsednika, ki ne bo povezan s posebnimi skupinami deležnikov;

| — | omogočili domnevnim žrtvam nepoštenih trgovinskih praks, da se zaupno pritožijo; |
| --- | --- |

—

omogočili domnevnim žrtvam nepoštenih trgovinskih praks, da se zaupno pritožijo;

| — | okrepili notranje postopke, da se preveri, ali posamezni udeleženci izpolnjujejo svoje zaveze procesu, ter da se zaupno spremljajo pojavljanje in rezultati dvostranskih sporov; |
| --- | --- |

—

okrepili notranje postopke, da se preveri, ali posamezni udeleženci izpolnjujejo svoje zaveze procesu, ter da se zaupno spremljajo pojavljanje in rezultati dvostranskih sporov;

| 21. | je seznanjen z ugotovitvijo Komisije, da so se predstavniki kmetov odločili, da se ne bodo pridružili pobudi za verigo preskrbe s hrano, saj menijo, da ne zagotavlja zadostne ravni zaupnosti pritožb in nima zakonskih pooblastil za opravljanje neodvisnih preiskav in nalaganje pomembnih sankcij, prav tako pa nima mehanizmov za boj proti dobro dokumentiranim nepoštenim trgovinskim praksam, poleg tega menijo, da niso bili ustrezno upoštevani njihovi pomisleki glede neravnotežja pri mehanizmih izvrševanja; meni, da je udeležba kmetov bistvenega pomena in da zmanjšanje njihove udeležbe ni posledica neozaveščenosti, temveč nezaupanja v obstoječe postopke v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano in njeno upravljanje; zato predlaga izboljšave v delovanju pobude za verigo preskrbe s hrano, med drugim z neodvisnim upravljanjem, zaupnostjo in anonimnostjo, učinkovitim izvrševanjem in odvračanjem, kar bi v prvi fazi lahko povečalo zanimanje kmetov, njihovo podporo in udeležbo; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen z ugotovitvijo Komisije, da so se predstavniki kmetov odločili, da se ne bodo pridružili pobudi za verigo preskrbe s hrano, saj menijo, da ne zagotavlja zadostne ravni zaupnosti pritožb in nima zakonskih pooblastil za opravljanje neodvisnih preiskav in nalaganje pomembnih sankcij, prav tako pa nima mehanizmov za boj proti dobro dokumentiranim nepoštenim trgovinskim praksam, poleg tega menijo, da niso bili ustrezno upoštevani njihovi pomisleki glede neravnotežja pri mehanizmih izvrševanja; meni, da je udeležba kmetov bistvenega pomena in da zmanjšanje njihove udeležbe ni posledica neozaveščenosti, temveč nezaupanja v obstoječe postopke v okviru pobude za verigo preskrbe s hrano in njeno upravljanje; zato predlaga izboljšave v delovanju pobude za verigo preskrbe s hrano, med drugim z neodvisnim upravljanjem, zaupnostjo in anonimnostjo, učinkovitim izvrševanjem in odvračanjem, kar bi v prvi fazi lahko povečalo zanimanje kmetov, njihovo podporo in udeležbo;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo proizvajalce, da se bodo pridružili organizacijam proizvajalcev in združenjem teh organizacij, s čimer bi se povečala njihova pogajalska moč ter njihov položaj v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo proizvajalce, da se bodo pridružili organizacijam proizvajalcev in združenjem teh organizacij, s čimer bi se povečala njihova pogajalska moč ter njihov položaj v verigi preskrbe s hrano;

| 23. | priznava pa, da so lahko prostovoljni in samoregulativni mehanizmi skupaj z neodvisnimi in učinkovitimi mehanizmi izvrševanja stroškovno učinkovit način za pošteno ravnanje na trgu, reševanje sporov in odpravo nepoštenih trgovinskih praks; vendar poudarja, do so bili s temi mehanizmi doseženi le omejeni rezultati, in sicer zaradi nepravilnega izvrševanja, slabe zastopanosti kmetov, nepristranske strukture upravljanja, nasprotja interesov med udeleženimi stranmi, mehanizmov za reševanje sporov, v katerih se ne upošteva dejavnik strahu pri dobaviteljih, in dejstva, da se ne uporabljajo za vso preskrbno verigo; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami; |
| --- | --- |

23.

priznava pa, da so lahko prostovoljni in samoregulativni mehanizmi skupaj z neodvisnimi in učinkovitimi mehanizmi izvrševanja stroškovno učinkovit način za pošteno ravnanje na trgu, reševanje sporov in odpravo nepoštenih trgovinskih praks; vendar poudarja, do so bili s temi mehanizmi doseženi le omejeni rezultati, in sicer zaradi nepravilnega izvrševanja, slabe zastopanosti kmetov, nepristranske strukture upravljanja, nasprotja interesov med udeleženimi stranmi, mehanizmov za reševanje sporov, v katerih se ne upošteva dejavnik strahu pri dobaviteljih, in dejstva, da se ne uporabljajo za vso preskrbno verigo; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse med državami članicami;

| 24. | je seznanjen, da že obstaja zakonodaja EU za boj proti slabim nepoštenim trgovinskim praksam v odnosih med podjetji in potrošniki (Direktiva 2005/29/ES), vendar opozarja, da ni zakonodaje EU za boj proti nepoštenim praksam med različnimi akterji v agroživilski verigi; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen, da že obstaja zakonodaja EU za boj proti slabim nepoštenim trgovinskim praksam v odnosih med podjetji in potrošniki (Direktiva 2005/29/ES), vendar opozarja, da ni zakonodaje EU za boj proti nepoštenim praksam med različnimi akterji v agroživilski verigi;

| 25. | poudarja, da je potrebna resna analiza nepoštenih trgovinskih praks, ki bo izhajala iz nove gospodarske paradigme, ki se je pojavila v zadnjih letih: med velikimi trgovinskimi verigami vlada huda konkurenca pri dostopu do prodajnih mest, ki jih imajo pod nadzorom supermarketi; nekateri organi za varstvo konkurence so opredelili prakse, ki pomenijo preveliko tveganje za dobavitelje in bi utegnile ogroziti njihovo konkurenčnost; prav tako so ugotovili, da lastne trgovske blagovne znamke uvajajo razsežnost horizontalne konkurence glede na industrijske znamke, ki še ni dovolj upoštevana; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je potrebna resna analiza nepoštenih trgovinskih praks, ki bo izhajala iz nove gospodarske paradigme, ki se je pojavila v zadnjih letih: med velikimi trgovinskimi verigami vlada huda konkurenca pri dostopu do prodajnih mest, ki jih imajo pod nadzorom supermarketi; nekateri organi za varstvo konkurence so opredelili prakse, ki pomenijo preveliko tveganje za dobavitelje in bi utegnile ogroziti njihovo konkurenčnost; prav tako so ugotovili, da lastne trgovske blagovne znamke uvajajo razsežnost horizontalne konkurence glede na industrijske znamke, ki še ni dovolj upoštevana;

| 26. | poudarja, da bo ukrepanje zoper nepoštene trgovinske prakse pripomoglo k pravilnemu delovanju notranjega trga in razvoju čezmejnega trgovanja znotraj EU, pa tudi s tretjimi državami; opozarja, da so udeleženci v preskrbni verigi zaradi razdrobljenosti trgov in razlik v nacionalnih zakonodajah o nepoštenih trgovinskih praksah izpostavljeni zelo različnim tržnim pogojem, prav tako pa lahko to privede do prakse izbiranja najugodnejšee jurisdikcije in posledično do regulativne negotovosti; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bo ukrepanje zoper nepoštene trgovinske prakse pripomoglo k pravilnemu delovanju notranjega trga in razvoju čezmejnega trgovanja znotraj EU, pa tudi s tretjimi državami; opozarja, da so udeleženci v preskrbni verigi zaradi razdrobljenosti trgov in razlik v nacionalnih zakonodajah o nepoštenih trgovinskih praksah izpostavljeni zelo različnim tržnim pogojem, prav tako pa lahko to privede do prakse izbiranja najugodnejšee jurisdikcije in posledično do regulativne negotovosti;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo popolno in dosledno izvajanje konkurenčnega prava, pravil o nelojalni konkurenci in protimonopolnih pravil, zlasti pa naj naložijo stroge kazni za zlorabe prevladujočega položaja v verigi preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo popolno in dosledno izvajanje konkurenčnega prava, pravil o nelojalni konkurenci in protimonopolnih pravil, zlasti pa naj naložijo stroge kazni za zlorabe prevladujočega položaja v verigi preskrbe s hrano;

| 28. | meni, da je nujno zagotoviti, da bo konkurenčno pravo EU upoštevalo posebne značilnosti kmetijstva in služilo dobrobiti proizvajalcev in potrošnikov, ki imajo pomembno vlogo v preskrbni verigi; meni, da mora to pravo ustvariti pogoje za bolj učinkovit trg, ki bo potrošnikom omogočil, da bodo koristili ugodnosti širokega nabora kakovostnih izdelkov po konkurenčnih cenah, obenem pa zagotavljal spodbude za primarne proizvajalce, da bodo vlagali in bodo inovativni ter da zaradi nepoštenih trgovinskih praks ne bodo prisiljeni zapustiti trga; |
| --- | --- |

28.

meni, da je nujno zagotoviti, da bo konkurenčno pravo EU upoštevalo posebne značilnosti kmetijstva in služilo dobrobiti proizvajalcev in potrošnikov, ki imajo pomembno vlogo v preskrbni verigi; meni, da mora to pravo ustvariti pogoje za bolj učinkovit trg, ki bo potrošnikom omogočil, da bodo koristili ugodnosti širokega nabora kakovostnih izdelkov po konkurenčnih cenah, obenem pa zagotavljal spodbude za primarne proizvajalce, da bodo vlagali in bodo inovativni ter da zaradi nepoštenih trgovinskih praks ne bodo prisiljeni zapustiti trga;

| 29. | poudarja, da proizvodi lastnih blagovnih znamk potrošnikom sicer lahko prinesejo večjo vrednost, izbiro in izdelke „pravične trgovine“, gre pa pri njih tudi za srednje- in dolgoročno strateško vprašanje, saj uvajajo horizontalno konkurenco v odnosu do industrijskih znamk, do česar prej ni prihajalo in kar lahko trgovce na drobno nepošteno potisne v nekonkurenčen položaj, saj so jim veliki trgovci obenem stranka in konkurent; opozarja, da obstaja prag tveganja, nad katerim bi utegnil prodor lastnih znamk na trg v posameznih kategorijah proizvodov pretvoriti pozitivne učinke v negativne in ki tako številna podjetja odvrnil od inovacij; zato vztraja, da morajo Komisija in organi za varstvo konkurence tej problematiki nameniti posebno pozornost, zlasti glede na to, da je treba oceniti potencialne dolgoročne posledice za preskrbno verigo in položaj kmetov v njej, pri tem pa morajo upoštevati, da se navade potrošnikov v državah članicah razlikujejo; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da proizvodi lastnih blagovnih znamk potrošnikom sicer lahko prinesejo večjo vrednost, izbiro in izdelke „pravične trgovine“, gre pa pri njih tudi za srednje- in dolgoročno strateško vprašanje, saj uvajajo horizontalno konkurenco v odnosu do industrijskih znamk, do česar prej ni prihajalo in kar lahko trgovce na drobno nepošteno potisne v nekonkurenčen položaj, saj so jim veliki trgovci obenem stranka in konkurent; opozarja, da obstaja prag tveganja, nad katerim bi utegnil prodor lastnih znamk na trg v posameznih kategorijah proizvodov pretvoriti pozitivne učinke v negativne in ki tako številna podjetja odvrnil od inovacij; zato vztraja, da morajo Komisija in organi za varstvo konkurence tej problematiki nameniti posebno pozornost, zlasti glede na to, da je treba oceniti potencialne dolgoročne posledice za preskrbno verigo in položaj kmetov v njej, pri tem pa morajo upoštevati, da se navade potrošnikov v državah članicah razlikujejo;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in dosledno izvršujejo Direktivo 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, zato da bi podjetja svoje upnike poplačala v 60 dneh ali bi jim bila v nasprotnem primeru dolžna plačati obresti ali kriti razumne stroške izterjave; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj v celoti in dosledno izvršujejo Direktivo 2011/7/EU o boju proti zamudam pri plačilih v trgovinskih poslih, zato da bi podjetja svoje upnike poplačala v 60 dneh ali bi jim bila v nasprotnem primeru dolžna plačati obresti ali kriti razumne stroške izterjave;

| 31. | poziva Komisijo, naj vloži predlog ali predloge za okvir na ravni EU, ki bo določal splošna načela in ustrezno upošteval nacionalne okoliščine in primere najboljše prakse za odpravo nepoštenih trgovinskih praks v celotni verigi preskrbe s hrano, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v državah članicah, ki bodo omogočili normalno delovanje trgov ter poštene in pregledne odnose med proizvajalci, dobavitelji in distributerji hrane; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj vloži predlog ali predloge za okvir na ravni EU, ki bo določal splošna načela in ustrezno upošteval nacionalne okoliščine in primere najboljše prakse za odpravo nepoštenih trgovinskih praks v celotni verigi preskrbe s hrano, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje v državah članicah, ki bodo omogočili normalno delovanje trgov ter poštene in pregledne odnose med proizvajalci, dobavitelji in distributerji hrane;

| 32. | je trdo prepričan, da bi bilo treba v morebitnem predlogu za okvir na ravni EU upoštevati opredelitev nepoštenih trgovinskih praks, ki so jo oblikovali Komisija in deležniki v dokumentu Vertical relationships in the Food Supply Chain: Principles of Good Practice (Vertikalni odnosi v verigi preskrbe s hrano: načela dobre prakse) z dne 29. novembra 2011 (15), prav tako pa bi bilo treba upoštevati odprt seznam nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

32.

je trdo prepričan, da bi bilo treba v morebitnem predlogu za okvir na ravni EU upoštevati opredelitev nepoštenih trgovinskih praks, ki so jo oblikovali Komisija in deležniki v dokumentu Vertical relationships in the Food Supply Chain: Principles of Good Practice (Vertikalni odnosi v verigi preskrbe s hrano: načela dobre prakse) z dne 29. novembra 2011 (15), prav tako pa bi bilo treba upoštevati odprt seznam nepoštenih trgovinskih praks;

| 33. | predlaga tudi, naj se v morebitne prihodnje zakonodajne pobude na tem področju vključita anonimnost in zaupnost; |
| --- | --- |

33.

predlaga tudi, naj se v morebitne prihodnje zakonodajne pobude na tem področju vključita anonimnost in zaupnost;

| 34. | meni, da bi morale države članice, če tega še nimajo, na nacionalni ravni ustanoviti ali priznati javne agencije ali namenske organe, na primer razsodišča, pristojne za izvrševanje ukrepov proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano; meni, da bi lahko tovrstne agencije olajšale izvrševanje teh ukrepov, če bi bile denimo pooblaščene, da začnejo izvajati in izvajajo preiskave na lastno pobudo in na podlagi zaupno obravnavanih neformalnih informacij ali pritožb (na ta način bi odpravili dejavnik strahu), lahko pa bi tudi posredovale med udeleženimi stranmi; poudarja, da je potrebno vzajemno priznavanje in učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi na ravni EU, da bi zagotovili izmenjavo ustreznih informacij, zlasti o dobri praksi, in strokovnega znanja o novih oblikah nepoštenih trgovinskih praks, pri tem pa dosledno upoštevali načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morale države članice, če tega še nimajo, na nacionalni ravni ustanoviti ali priznati javne agencije ali namenske organe, na primer razsodišča, pristojne za izvrševanje ukrepov proti nepoštenim trgovinskim praksam v verigi preskrbe s hrano; meni, da bi lahko tovrstne agencije olajšale izvrševanje teh ukrepov, če bi bile denimo pooblaščene, da začnejo izvajati in izvajajo preiskave na lastno pobudo in na podlagi zaupno obravnavanih neformalnih informacij ali pritožb (na ta način bi odpravili dejavnik strahu), lahko pa bi tudi posredovale med udeleženimi stranmi; poudarja, da je potrebno vzajemno priznavanje in učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi na ravni EU, da bi zagotovili izmenjavo ustreznih informacij, zlasti o dobri praksi, in strokovnega znanja o novih oblikah nepoštenih trgovinskih praks, pri tem pa dosledno upoštevali načelo subsidiarnosti;

| 35. | poziva Komisijo, države članice in druge ustrezne deležnike, naj v odziv na poročilo Komisije omogočijo vključevanje organizacij kmetov (vključno z organizacijami proizvajalcev in združenji teh organizacij) v delovanje nacionalnih organov izvrševanja, ki so pristojni za verigo preskrbe s hrano, zlasti z zagotovitvijo anonimnosti pritožb in učinkovitim sistemom sankcij; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, države članice in druge ustrezne deležnike, naj v odziv na poročilo Komisije omogočijo vključevanje organizacij kmetov (vključno z organizacijami proizvajalcev in združenji teh organizacij) v delovanje nacionalnih organov izvrševanja, ki so pristojni za verigo preskrbe s hrano, zlasti z zagotovitvijo anonimnosti pritožb in učinkovitim sistemom sankcij;

| 36. | meni, da je okvirna zakonodaja na ravni EU nujna za obravnavo nepoštenih trgovinskih praks, evropskim kmetom in potrošnikom pa bi zagotovila možnost, da bi imeli korist od pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev; |
| --- | --- |

36.

meni, da je okvirna zakonodaja na ravni EU nujna za obravnavo nepoštenih trgovinskih praks, evropskim kmetom in potrošnikom pa bi zagotovila možnost, da bi imeli korist od pravičnih prodajnih in nakupnih pogojev;

| 37. | poudarja, da ta evropska okvirna zakonodaja ne sme zmanjšati ravni zaščite v državah, ki so že sprejele nacionalno zakonodajo za preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks med podjetji; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da ta evropska okvirna zakonodaja ne sme zmanjšati ravni zaščite v državah, ki so že sprejele nacionalno zakonodajo za preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks med podjetji;

| 38. | poziva države članice, ki nimajo pristojnega organa za izvrševanje, naj razmislijo o njegovi ustanovitvi in mu podelijo pristojnosti nadzora in izvrševanja ukrepov, potrebnih za odpravo nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, ki nimajo pristojnega organa za izvrševanje, naj razmislijo o njegovi ustanovitvi in mu podelijo pristojnosti nadzora in izvrševanja ukrepov, potrebnih za odpravo nepoštenih trgovinskih praks;

| 39. | poudarja, da bi morali organi za izvrševanje razpolagati z različnimi ukrepi izvrševanja in sankcijami, da bi bili lahko glede na resnost okoliščin pri svojem delovanju prožni; meni, da bi morali ti ukrepi in sankcije učinkovati odvračilno, tako da bi spremenili ravnanje deležnikov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi morali organi za izvrševanje razpolagati z različnimi ukrepi izvrševanja in sankcijami, da bi bili lahko glede na resnost okoliščin pri svojem delovanju prožni; meni, da bi morali ti ukrepi in sankcije učinkovati odvračilno, tako da bi spremenili ravnanje deležnikov;

| 40. | želi spomniti, da imajo že vse države članice regulativne okvire za obravnavanje nepoštenih trgovinskih praks; je seznanjen z nedavnimi regulativnimi ukrepi nekaterih držav članic, ki so dopolnile nacionalno konkurenčno pravo, razširile področje uporabe direktiv o nepoštenih trgovinskih praksah, tako da so zajeti tudi odnosi med podjetji, in ustanovile neodvisne organe za izvrševanje; vendar opaža, da sta zaradi različnih pristopov držav članic pri tem stopnja in vrsta zaščite proti nepoštenim trgovinskim praksam različni; |
| --- | --- |

40.

želi spomniti, da imajo že vse države članice regulativne okvire za obravnavanje nepoštenih trgovinskih praks; je seznanjen z nedavnimi regulativnimi ukrepi nekaterih držav članic, ki so dopolnile nacionalno konkurenčno pravo, razširile področje uporabe direktiv o nepoštenih trgovinskih praksah, tako da so zajeti tudi odnosi med podjetji, in ustanovile neodvisne organe za izvrševanje; vendar opaža, da sta zaradi različnih pristopov držav članic pri tem stopnja in vrsta zaščite proti nepoštenim trgovinskim praksam različni;

| 41. | opozarja, da je treba pri sprejemanju ukrepov za odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano upoštevati posebnosti in zakonske zahteve vsakega trga, različne razmere in pristope v posameznih državah članicah, raven konsolidiranosti ali razdrobljenosti posameznih trgov in druge pomembne dejavnike, pa tudi graditi na ukrepih, ki so že bili sprejeti v nekaterih državah članicah in ki so se izkazali kot učinkoviti; meni, da bi morali z vsemi regulativnimi pobudami na tem področju zagotoviti dovolj diskrecije za prilagoditev potrebnih ukrepov posebnostim vsakega trga, s čimer bi preprečili vsiljevanje enakega pristopa za vse, pobude pa bi morale temeljiti tudi na splošno izboljšanem izvrševanju, tako da bi poleg koncepta zasebnega izvrševanja pritegnili ustrezne javne organe, s tem pa bi izboljšali razdrobljeno in skromno sodelovanje med različnimi nacionalnimi organi izvrševanja in pripomogli k obravnavanju čezmejnih izzivov na področju nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da je treba pri sprejemanju ukrepov za odpravljanje nepoštenih trgovinskih praks v verigi preskrbe s hrano upoštevati posebnosti in zakonske zahteve vsakega trga, različne razmere in pristope v posameznih državah članicah, raven konsolidiranosti ali razdrobljenosti posameznih trgov in druge pomembne dejavnike, pa tudi graditi na ukrepih, ki so že bili sprejeti v nekaterih državah članicah in ki so se izkazali kot učinkoviti; meni, da bi morali z vsemi regulativnimi pobudami na tem področju zagotoviti dovolj diskrecije za prilagoditev potrebnih ukrepov posebnostim vsakega trga, s čimer bi preprečili vsiljevanje enakega pristopa za vse, pobude pa bi morale temeljiti tudi na splošno izboljšanem izvrševanju, tako da bi poleg koncepta zasebnega izvrševanja pritegnili ustrezne javne organe, s tem pa bi izboljšali razdrobljeno in skromno sodelovanje med različnimi nacionalnimi organi izvrševanja in pripomogli k obravnavanju čezmejnih izzivov na področju nepoštenih trgovinskih praks;

| 42. | poudarja, da obstoječe razdrobljeno in skromno sodelovanje med različnimi nacionalnimi organi izvrševanja ni dovolj za reševanje čezmejnih izzivov na področju nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da obstoječe razdrobljeno in skromno sodelovanje med različnimi nacionalnimi organi izvrševanja ni dovolj za reševanje čezmejnih izzivov na področju nepoštenih trgovinskih praks;

| 43. | poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost in učinek regulativnih in neregulativnih ukrepov, pri čemer naj upošteva možne posledice za različne deležnike in za dobrobit potrošnikov, ter učinkovitost in učinek kombinacije makroekonomskih politik, ki so jo navedli vprašani v zgoraj omenjeni študiji družbe Areté, namreč kombinacije prostovoljnih pobud in javnega izvrševanja (33 % vseh odgovorov) in posebne zakonodaje na ravni EU (32 %); |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost in učinek regulativnih in neregulativnih ukrepov, pri čemer naj upošteva možne posledice za različne deležnike in za dobrobit potrošnikov, ter učinkovitost in učinek kombinacije makroekonomskih politik, ki so jo navedli vprašani v zgoraj omenjeni študiji družbe Areté, namreč kombinacije prostovoljnih pobud in javnega izvrševanja (33 % vseh odgovorov) in posebne zakonodaje na ravni EU (32 %);

| 44. | je prepričan, da je ozaveščenost potrošnikov o kmetijskih proizvodih temeljnega pomena za reševanje težav, ki izvirajo iz neravnovesja v verigi preskrbe s hrano, tudi iz nepoštenih trgovinskih praks; poziva vse deležnike v tej verigi, naj povečajo preglednost vzdolž vse verige ter obveščenost potrošnikov z ustreznejšim označevanjem proizvodov in sistemi certificiranja, s tem pa omogočijo potrošnikom, da se bodo popolnoma lahko informirano odločali o razpoložljivih proizvodih in ravnali v skladu s tem; |
| --- | --- |

44.

je prepričan, da je ozaveščenost potrošnikov o kmetijskih proizvodih temeljnega pomena za reševanje težav, ki izvirajo iz neravnovesja v verigi preskrbe s hrano, tudi iz nepoštenih trgovinskih praks; poziva vse deležnike v tej verigi, naj povečajo preglednost vzdolž vse verige ter obveščenost potrošnikov z ustreznejšim označevanjem proizvodov in sistemi certificiranja, s tem pa omogočijo potrošnikom, da se bodo popolnoma lahko informirano odločali o razpoložljivih proizvodih in ravnali v skladu s tem;

| 45. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami spodbuja pobude, v okviru katerih bi lahko potrošnike opozarjali na nevarnosti dampinških cen za primarne proizvajalce, in naj izrecno podpira kampanje ozaveščanja o tej temi v šolah in zavodih za usposabljanje; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami spodbuja pobude, v okviru katerih bi lahko potrošnike opozarjali na nevarnosti dampinških cen za primarne proizvajalce, in naj izrecno podpira kampanje ozaveščanja o tej temi v šolah in zavodih za usposabljanje;

| 46. | ugotavlja, da je Evropski parlament od leta 2009 sprejel pet resolucij o težavah v maloprodajni verigi EU, od tega so tri še posebej obravnavale neravnovesje in zlorabo v verigi preskrbe s hrano; ugotavlja tudi, da je Komisija v istem obdobju izdala tri sporočila in zeleno knjigo ter naročila dve končni poročili o podobni tematiki; glede na vse to trdi, da bo še ena analiza razmer v verigi preskrbe s hrano zgolj odložila nujno potrebno ukrepanje, s katerim bi kmetom pomagali v boju proti nepoštenim trgovinskim praksam; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da je Evropski parlament od leta 2009 sprejel pet resolucij o težavah v maloprodajni verigi EU, od tega so tri še posebej obravnavale neravnovesje in zlorabo v verigi preskrbe s hrano; ugotavlja tudi, da je Komisija v istem obdobju izdala tri sporočila in zeleno knjigo ter naročila dve končni poročili o podobni tematiki; glede na vse to trdi, da bo še ena analiza razmer v verigi preskrbe s hrano zgolj odložila nujno potrebno ukrepanje, s katerim bi kmetom pomagali v boju proti nepoštenim trgovinskim praksam;

| 47. | odločno poziva vse strani v verigi preskrbe s hrano, naj razmislijo o standardnih pogodbah in tudi o pogodbah nove generacije, pri katerih so tveganja in koristi deljeni; |
| --- | --- |

47.

odločno poziva vse strani v verigi preskrbe s hrano, naj razmislijo o standardnih pogodbah in tudi o pogodbah nove generacije, pri katerih so tveganja in koristi deljeni;

| 48. | priznava, da so bili z reformo skupne kmetijske politike in novo enotno skupno ureditvijo trgov uvedeni številni ukrepi, namenjeni odpravljanju razlik v pogajalski moči med kmeti, trgovci na drobno, trgovci na debelo ter malimi in srednjimi podjetji v verigi preskrbe s hrano, zlasti pa se podpirata ustanavljanje in širjenje organizacij proizvajalcev; poudarja pomen tega sodelovanja na strani ponudbe; |
| --- | --- |

48.

priznava, da so bili z reformo skupne kmetijske politike in novo enotno skupno ureditvijo trgov uvedeni številni ukrepi, namenjeni odpravljanju razlik v pogajalski moči med kmeti, trgovci na drobno, trgovci na debelo ter malimi in srednjimi podjetji v verigi preskrbe s hrano, zlasti pa se podpirata ustanavljanje in širjenje organizacij proizvajalcev; poudarja pomen tega sodelovanja na strani ponudbe;

| 49. | ugotavlja, da je Uredba (EU) št. 1308/2013, ki določa ustanovitev organizacij proizvajalcev, podprta s finančnimi spodbudami iz drugega stebra skupne kmetijske politike; opozarja, da pravni okvir razširja možnosti za kolektivna pogajanja (v nekaterih sektorjih) in dobavne pogodbe (v vseh sektorjih) še na organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in medpanožne organizacije, uvaja pa tudi začasno izvzetje iz nekaterih pravil o konkurenci v obdobjih velikega tržnega neravnovesja, pri čemer bi veljali zaščitni ukrepi; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da je Uredba (EU) št. 1308/2013, ki določa ustanovitev organizacij proizvajalcev, podprta s finančnimi spodbudami iz drugega stebra skupne kmetijske politike; opozarja, da pravni okvir razširja možnosti za kolektivna pogajanja (v nekaterih sektorjih) in dobavne pogodbe (v vseh sektorjih) še na organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in medpanožne organizacije, uvaja pa tudi začasno izvzetje iz nekaterih pravil o konkurenci v obdobjih velikega tržnega neravnovesja, pri čemer bi veljali zaščitni ukrepi;

| 50. | poziva Komisijo, naj odločno spodbuja ta pristop, da bi se povečala pogajalska moč primarnih proizvajalcev in da bi to spodbudilo proizvajalce k včlanjevanju v organizacije proizvajalcev in združenja teh organizacij; poudarja zlasti ranljivost malih in družinskih kmetij, ki imajo potencial za ustvarjanje in podpiranje zaposlovanja v izoliranih, oddaljenih in gorskih regijah; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj odločno spodbuja ta pristop, da bi se povečala pogajalska moč primarnih proizvajalcev in da bi to spodbudilo proizvajalce k včlanjevanju v organizacije proizvajalcev in združenja teh organizacij; poudarja zlasti ranljivost malih in družinskih kmetij, ki imajo potencial za ustvarjanje in podpiranje zaposlovanja v izoliranih, oddaljenih in gorskih regijah;

| 51. | meni, da morata krepitev in ustanavljanje organizacij proizvajalcev potekati hkrati s krepitvijo pogajalske moči kmetov v prehranski verigi, zlasti tako, da se jim da pravica do kolektivnega pogajanja o njihovih pogodbah; |
| --- | --- |

51.

meni, da morata krepitev in ustanavljanje organizacij proizvajalcev potekati hkrati s krepitvijo pogajalske moči kmetov v prehranski verigi, zlasti tako, da se jim da pravica do kolektivnega pogajanja o njihovih pogodbah;

| 52. | poziva k večji preglednosti in zagotavljanju informacij v preskrbni verigi ter h krepitvi organov in instrumentov za tržne podatke, kot sta evropski instrument za spremljanje cen živil in opazovalna skupina za evropski mlečni trg, da bi kmetom in organizacijam proizvajalcev zagotavljali natančne in pravočasne tržne podatke; |
| --- | --- |

52.

poziva k večji preglednosti in zagotavljanju informacij v preskrbni verigi ter h krepitvi organov in instrumentov za tržne podatke, kot sta evropski instrument za spremljanje cen živil in opazovalna skupina za evropski mlečni trg, da bi kmetom in organizacijam proizvajalcev zagotavljali natančne in pravočasne tržne podatke;

| 53. | meni, da bi morale cene v vsej verigi preskrbe s hrano bolje odražati dodano vrednost, ki jo ustvarijo primarni proizvajalci; zato poziva, naj bo oblikovanje drobnoprodajnih cen karseda pregledno; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi morale cene v vsej verigi preskrbe s hrano bolje odražati dodano vrednost, ki jo ustvarijo primarni proizvajalci; zato poziva, naj bo oblikovanje drobnoprodajnih cen karseda pregledno;

| 54. | poudarja, da so si kmetje v številnih državah članicah EU utrdili položaj v verigi preskrbe s hrano z ustanovitvijo zadrug, ki zagotavljajo, da se dodana vrednost na ravni predelave vrne k njim, in da je bistveno, da se teh zadrug ne obremeni z dodatnimi stroški zaradi obvezne in drage birokracije; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da so si kmetje v številnih državah članicah EU utrdili položaj v verigi preskrbe s hrano z ustanovitvijo zadrug, ki zagotavljajo, da se dodana vrednost na ravni predelave vrne k njim, in da je bistveno, da se teh zadrug ne obremeni z dodatnimi stroški zaradi obvezne in drage birokracije;

| 55. | poziva proizvajalce in predelovalce, naj sodelujejo in vlagajo v inovacije ter tako povečajo dodano vrednost svojih proizvodov; |
| --- | --- |

55.

poziva proizvajalce in predelovalce, naj sodelujejo in vlagajo v inovacije ter tako povečajo dodano vrednost svojih proizvodov;

| 56. | želi spomniti Komisijo, da je Parlament decembra 2013 sprejel samoiniciativno poročilo, v katerem jo je pozval, naj preuči možnost neodvisnega izvrševanja, da bi obravnavali dejavnik strahu med primarnimi proizvajalci; poziva jo, naj to upošteva v svojem poročilu; |
| --- | --- |

56.

želi spomniti Komisijo, da je Parlament decembra 2013 sprejel samoiniciativno poročilo, v katerem jo je pozval, naj preuči možnost neodvisnega izvrševanja, da bi obravnavali dejavnik strahu med primarnimi proizvajalci; poziva jo, naj to upošteva v svojem poročilu;

| 57. | meni, da bi poklicna združenja lahko delovala kot platforma za primarne proizvajalce ter jim omogočila, da bi brez strahu vlagali pritožbe pri pristojnem organu zaradi domnevnih nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi poklicna združenja lahko delovala kot platforma za primarne proizvajalce ter jim omogočila, da bi brez strahu vlagali pritožbe pri pristojnem organu zaradi domnevnih nepoštenih trgovinskih praks;

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 23.

(2)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 22.

(3)  UL C 227 E, 6.8.2013, str. 11.

(4)  UL C 255, 14.10.2005, str. 44.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0004.

(6)  UL C 210, 3.8.2010, str. 4.

(7)  UL C 33 E, 5.2.2013, str. 9.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0580.

(9)  UL L 376, 27.12.2006, str. 21.

(10)  UL L 48, 23.2.2011, str. 1.

(11)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(12)  UL L 95, 21.4.1993, str. 29.

(13)  UL L 94, 30.3.2012, str. 38.

(14)  Eurostat, 2010.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/sites/digital-agenda/files/discussions/Vertical%20relationships%20in%20the%20Food%20Supply%20Chain%20-%20Principles%20of%20Good%20Practice.pdf.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/51

---

P8_TA(2016)0251

Tehnološke rešitve za trajnostno kmetijstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o tehnoloških rešitvah za trajnostno kmetijstvo v EU (2015/2225(INI))

(2018/C 086/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 11, 114(3), 168(1) in 191, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 11, 114(3), 168(1) in 191,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2013/743/EU z dne 3. decembra 2013 o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi odločb 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES in 2006/975/ES (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 in razveljavitvi Sklepa št. 1982/2006/ES (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 870/2004 z dne 24. aprila 2004 o vzpostavitvi programa Skupnosti za ohranjanje, karakterizacijo, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1467/94 (7) ter poročila Komisije z dne 28. novembra 2013 z naslovom „Genski viri v kmetijstvu – od ohranjanja do trajnostne uporabe“ (COM(2013)0838), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 870/2004 z dne 24. aprila 2004 o vzpostavitvi programa Skupnosti za ohranjanje, karakterizacijo, zbiranje in uporabo genskih virov v kmetijstvu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1467/94 (7) ter poročila Komisije z dne 28. novembra 2013 z naslovom „Genski viri v kmetijstvu – od ohranjanja do trajnostne uporabe“ (COM(2013)0838),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (8),

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 14. julija 2014 med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko za sodelovanje na področju kmetijstva in razvoja podeželja v obdobju 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 14. julija 2014 med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko za sodelovanje na področju kmetijstva in razvoja podeželja v obdobju 2014–2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o prihodnosti evropskega hortikulturnega sektorja – strategije za rast (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2014 o prihodnosti evropskega hortikulturnega sektorja – strategije za rast (9),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2014, ki jo je pripravil tematski sektor B: kohezijska in strukturna politika – Kmetijstvo in razvoj podeželja, z naslovom: „Precision agriculture: An opportunity for EU farmers – potential support with the CAP 2014–2020“ (Precizno kmetijstvo: priložnost za kmete v EU – potencialna podpora v okviru SKP 2014–2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2014, ki jo je pripravil tematski sektor B: kohezijska in strukturna politika – Kmetijstvo in razvoj podeželja, z naslovom: „Precision agriculture: An opportunity for EU farmers – potential support with the CAP 2014–2020“ (Precizno kmetijstvo: priložnost za kmete v EU – potencialna podpora v okviru SKP 2014–2020),

| — | ob upoštevanju študije iz leta 2013 z naslovom Tehnološke možnosti za prehransko oskrbo 10 milijard ljudi, ki jo je pripravila agencija STOA (Presoja znanstvenih in tehnoloških izbir), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz leta 2013 z naslovom Tehnološke možnosti za prehransko oskrbo 10 milijard ljudi, ki jo je pripravila agencija STOA (Presoja znanstvenih in tehnoloških izbir),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“ (COM(2012)0079), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. februarja 2012 o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“ (COM(2012)0079),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“ (COM(2012)0060),

| — | ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 16. oktobra 2015 o ustanovitvi skupine znanstvenih svetovalcev na visoki ravni (C(2015)6946), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Komisije z dne 16. oktobra 2015 o ustanovitvi skupine znanstvenih svetovalcev na visoki ravni (C(2015)6946),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. maja 2015 z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o patentnih in žlahtniteljskih pravicah (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o patentnih in žlahtniteljskih pravicah (10),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0174/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0174/2016),

| A. | ker se naše družbe soočajo z mnogoterimi izzivi, v katere je kmetijstvo vključeno in mora odigrati svojo vlogo, in ker je ocenjeno, da bo število svetovnega prebivalstva do leta 2050 doseglo 9,6 milijarde, kar pomeni, da bo približno 2,4 milijarde ljudi več kot danes; |
| --- | --- |

A.

ker se naše družbe soočajo z mnogoterimi izzivi, v katere je kmetijstvo vključeno in mora odigrati svojo vlogo, in ker je ocenjeno, da bo število svetovnega prebivalstva do leta 2050 doseglo 9,6 milijarde, kar pomeni, da bo približno 2,4 milijarde ljudi več kot danes;

| B. | ker se v povprečju zavrže ena tretjina proizvedene hrane, v nekaterih sektorjih pa skoraj polovica, in ker je eden od najučinkovitejših načinov, da se zadovolji to povpraševanje, hkrati pa prepreči osiromašenje že tako skromnih virov, izkoriščanje tehnoloških rešitev za povečanje proizvodnje, izboljšanje načinov distribucije in zmanjšanje količine zavržene hrane; |
| --- | --- |

B.

ker se v povprečju zavrže ena tretjina proizvedene hrane, v nekaterih sektorjih pa skoraj polovica, in ker je eden od najučinkovitejših načinov, da se zadovolji to povpraševanje, hkrati pa prepreči osiromašenje že tako skromnih virov, izkoriščanje tehnoloških rešitev za povečanje proizvodnje, izboljšanje načinov distribucije in zmanjšanje količine zavržene hrane;

| C. | ker obstaja vse večja potreba po proizvodnji več varne, zdrave in hranljive hrane za državljane EU in druge ljudi po svetu, da bi se reševala vprašanja podhranjenosti, debelosti, bolezni srca in ožilja itd.; ker so visoki standardi EU na področju kakovosti hrane priznani po vsem svetu; |
| --- | --- |

C.

ker obstaja vse večja potreba po proizvodnji več varne, zdrave in hranljive hrane za državljane EU in druge ljudi po svetu, da bi se reševala vprašanja podhranjenosti, debelosti, bolezni srca in ožilja itd.; ker so visoki standardi EU na področju kakovosti hrane priznani po vsem svetu;

| D. | ker pri rabi zemljišč kmetovanje tekmuje z mnogimi drugimi oblikami rabe, na primer urbanizacijo, industrijo, turizmom in rekreacijo; |
| --- | --- |

D.

ker pri rabi zemljišč kmetovanje tekmuje z mnogimi drugimi oblikami rabe, na primer urbanizacijo, industrijo, turizmom in rekreacijo;

| E. | ker kmetijske surovine ponujajo možnosti za rast v zeleni kemiji; |
| --- | --- |

E.

ker kmetijske surovine ponujajo možnosti za rast v zeleni kemiji;

| F. | ker je zvišanje stopnje trajnosti v kmetijstvu vse pomembnejši cilj izvajalcev v kmetijstvu, saj je treba na eni strani obvladovati cene in ohranjati dobiček, na drugi strani pa se je treba odzvati na pomanjkanje in propadanje naravnih virov (tla, vode, zrak, biotska raznovrstnost); ker se 70 % svetovne sladke vode porabi za kmetijstvo in ker je v nekaterih regijah EU in po svetu razpoložljivost vode že velika ovira za kmetijsko proizvodnjo; ker je mogoče z učinkovitimi modernimi namakalnimi tehnikami in pridelavo lokalnim podnebnim pogojem prilagojenih poljščin močno zmanjšati porabo pitne vode v kmetijstvu; |
| --- | --- |

F.

ker je zvišanje stopnje trajnosti v kmetijstvu vse pomembnejši cilj izvajalcev v kmetijstvu, saj je treba na eni strani obvladovati cene in ohranjati dobiček, na drugi strani pa se je treba odzvati na pomanjkanje in propadanje naravnih virov (tla, vode, zrak, biotska raznovrstnost); ker se 70 % svetovne sladke vode porabi za kmetijstvo in ker je v nekaterih regijah EU in po svetu razpoložljivost vode že velika ovira za kmetijsko proizvodnjo; ker je mogoče z učinkovitimi modernimi namakalnimi tehnikami in pridelavo lokalnim podnebnim pogojem prilagojenih poljščin močno zmanjšati porabo pitne vode v kmetijstvu;

| G. | ker dušikova gnojila omogočajo visok donos, vendar gre za njihovo proizvodnjo približno 50 % energije iz fosilnih goriv, ki se porabi v sistemih kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

G.

ker dušikova gnojila omogočajo visok donos, vendar gre za njihovo proizvodnjo približno 50 % energije iz fosilnih goriv, ki se porabi v sistemih kmetijske proizvodnje;

| H. | ker se predvideva, da bo do leta 2030 splošno povpraševanje po energiji zraslo za 40 %, in ker je treba resno obravnavati vprašanje zadovoljevanja teh potreb z večjo energetsko učinkovitostjo in zanesljivo mešanico energetskih virov, ki vključuje tudi obnovljive vire; ker so raziskave pokazale, da lahko krajše agroživilske verige pripomorejo k zmanjšanju potreb po energiji ter imajo stroškovne in okoljske koristi; |
| --- | --- |

H.

ker se predvideva, da bo do leta 2030 splošno povpraševanje po energiji zraslo za 40 %, in ker je treba resno obravnavati vprašanje zadovoljevanja teh potreb z večjo energetsko učinkovitostjo in zanesljivo mešanico energetskih virov, ki vključuje tudi obnovljive vire; ker so raziskave pokazale, da lahko krajše agroživilske verige pripomorejo k zmanjšanju potreb po energiji ter imajo stroškovne in okoljske koristi;

| I. | ker znaša v svetovnem merilu izguba donosa poljščin zaradi škodljivcev in bolezni do 40 % vsako leto, in ker se pričakuje, da se bo ta odstotek v prihodnjih letih bistveno povečal; ker je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje nadaljnjega zviševanja tega odstotka, vključno s sistemskimi pristopi in prilagoditvami obstoječim proizvodnim modelom, in ker podnebne spremembe prispevajo k tej izgubi in nastanku novih ekoloških škodljivcev in bolezni; |
| --- | --- |

I.

ker znaša v svetovnem merilu izguba donosa poljščin zaradi škodljivcev in bolezni do 40 % vsako leto, in ker se pričakuje, da se bo ta odstotek v prihodnjih letih bistveno povečal; ker je treba sprejeti ukrepe za preprečevanje nadaljnjega zviševanja tega odstotka, vključno s sistemskimi pristopi in prilagoditvami obstoječim proizvodnim modelom, in ker podnebne spremembe prispevajo k tej izgubi in nastanku novih ekoloških škodljivcev in bolezni;

| J. | ker globalno segrevanje povzroča skrajne vremenske pojave, ki so odgovorni za suše in poplave, zaradi katerih ima prebivalstvo veliko škodo, močno pa tudi ogrožajo prehransko varnost; ker lahko biološko in strukturno raznoliki kmetijski ekosistemi, odporni na podnebne spremembe, zmanjšajo tveganje; |
| --- | --- |

J.

ker globalno segrevanje povzroča skrajne vremenske pojave, ki so odgovorni za suše in poplave, zaradi katerih ima prebivalstvo veliko škodo, močno pa tudi ogrožajo prehransko varnost; ker lahko biološko in strukturno raznoliki kmetijski ekosistemi, odporni na podnebne spremembe, zmanjšajo tveganje;

| K. | ker se potencial EU na področju gensko spremenjenih poljščin na evropskih kmetijah, kjer so donosi v zadnjih letih dosegli zgornjo mejo, ne izkorišča v polni meri; |
| --- | --- |

K.

ker se potencial EU na področju gensko spremenjenih poljščin na evropskih kmetijah, kjer so donosi v zadnjih letih dosegli zgornjo mejo, ne izkorišča v polni meri;

| L. | ker imata raznovrstnost in kakovost rastlinskih genskih virov poglavitno vlogo v kmetijski proizvodnji in odpornosti in sta zato odločilna dejavnika za dolgoročno kmetovanje in prehransko varnost; |
| --- | --- |

L.

ker imata raznovrstnost in kakovost rastlinskih genskih virov poglavitno vlogo v kmetijski proizvodnji in odpornosti in sta zato odločilna dejavnika za dolgoročno kmetovanje in prehransko varnost;

| M. | ker predstavlja premostitev vrzeli v donosih poseben izziv za raziskovalni program na področju trajnostnega kmetijstva; |
| --- | --- |

M.

ker predstavlja premostitev vrzeli v donosih poseben izziv za raziskovalni program na področju trajnostnega kmetijstva;

| N. | ker precizno kmetovanje vključuje uporabo avtomatizacije in drugih tehnologij za izboljšanje preciznosti in učinkovitosti ključnih praks na področju upravljanja kmetijstva z uporabo sistemskih pristopov za zbiranje in analiziranje podatkov ter optimizacijo medsebojnih vplivov med vremenskimi razmerami, tlemi, vodo in poljščinami, in ker je precizno kmetovanje zasnovano s končnim namenom, da se zmanjša poraba pesticidov, gnojil in vode ter obenem izboljša rodovitnost tal in optimizira donos; |
| --- | --- |

N.

ker precizno kmetovanje vključuje uporabo avtomatizacije in drugih tehnologij za izboljšanje preciznosti in učinkovitosti ključnih praks na področju upravljanja kmetijstva z uporabo sistemskih pristopov za zbiranje in analiziranje podatkov ter optimizacijo medsebojnih vplivov med vremenskimi razmerami, tlemi, vodo in poljščinami, in ker je precizno kmetovanje zasnovano s končnim namenom, da se zmanjša poraba pesticidov, gnojil in vode ter obenem izboljša rodovitnost tal in optimizira donos;

| O. | ker izsledki vede, ki preučuje tla, kažejo, da zdrava in živa tla vzdržujejo in varujejo poljščine s koristnimi vrstami, ki varujejo pred patogeni in škodljivci, obenem pa v zameno za sladkorje v koreninskih izločkih poljščinam zagotavljajo hranila in vodo; ker lahko kmetijske prakse negativno vplivajo na biološko, kemično in fizično kakovost tal, kar posledično povzroča erozijo, vpliva na slabšo kakovost strukture tal in na izgubo rodovitnosti; |
| --- | --- |

O.

ker izsledki vede, ki preučuje tla, kažejo, da zdrava in živa tla vzdržujejo in varujejo poljščine s koristnimi vrstami, ki varujejo pred patogeni in škodljivci, obenem pa v zameno za sladkorje v koreninskih izločkih poljščinam zagotavljajo hranila in vodo; ker lahko kmetijske prakse negativno vplivajo na biološko, kemično in fizično kakovost tal, kar posledično povzroča erozijo, vpliva na slabšo kakovost strukture tal in na izgubo rodovitnosti;

| P. | ker koristi inovativnih tehnologij ne bi smeli omejevati na eno vrsto kmetijske prakse in bi jih bilo treba izkoristiti pri vseh oblikah kmetovanja, konvencionalnih ali ekoloških, živinorejskih ali poljedelskih, na majhni ali veliki ravni; |
| --- | --- |

P.

ker koristi inovativnih tehnologij ne bi smeli omejevati na eno vrsto kmetijske prakse in bi jih bilo treba izkoristiti pri vseh oblikah kmetovanja, konvencionalnih ali ekoloških, živinorejskih ali poljedelskih, na majhni ali veliki ravni;

| Q. | ker se je število pesticidnih aktivnih snovi med letoma 1993 in 2009 zmanjšalo za 70 %, medtem ko se je v Evropski uniji povečalo število izbruhov škodljivih organizmov; ker postaja postopek pridobitve dovoljenja, vključno z merili za opredeljevanje učinkovin in novih snovi, ki so alternativa fitofarmacevtskim proizvodom, vse večji izziv za kmetijstvo EU in njene državljane; ker je treba nujno rešiti pomanjkanje aktivnih snovi za manjšo uporabo; |
| --- | --- |

Q.

ker se je število pesticidnih aktivnih snovi med letoma 1993 in 2009 zmanjšalo za 70 %, medtem ko se je v Evropski uniji povečalo število izbruhov škodljivih organizmov; ker postaja postopek pridobitve dovoljenja, vključno z merili za opredeljevanje učinkovin in novih snovi, ki so alternativa fitofarmacevtskim proizvodom, vse večji izziv za kmetijstvo EU in njene državljane; ker je treba nujno rešiti pomanjkanje aktivnih snovi za manjšo uporabo;

| R. | ker nezadostne rešitve za varstvo pridelka posebnih poljščin ogrožajo kakovost, raznolikost in trajnostno proizvodnjo poljščin za prehrano v EU, kar ima neposredne posledice, ki so ocenjene na več kot 1 milijardo EUR, vključno z izgubo proizvodnje in dodatnimi stroški za kmete; |
| --- | --- |

R.

ker nezadostne rešitve za varstvo pridelka posebnih poljščin ogrožajo kakovost, raznolikost in trajnostno proizvodnjo poljščin za prehrano v EU, kar ima neposredne posledice, ki so ocenjene na več kot 1 milijardo EUR, vključno z izgubo proizvodnje in dodatnimi stroški za kmete;

| S. | ker lahko kratkoročni cikli glede prednostnih nalog z vidika politike in financiranja raziskav škodljivo vplivajo na znanja in spretnosti, infrastrukturo in inovacije v kmetijstvu in ker je treba dati prednost učinkovitemu prenosu raziskovalnih sredstev od znanosti na kmete in raziskovalne programe, katerih cilj je izboljšanje trajnosti v kmetijstvu, zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje konkurence; |
| --- | --- |

S.

ker lahko kratkoročni cikli glede prednostnih nalog z vidika politike in financiranja raziskav škodljivo vplivajo na znanja in spretnosti, infrastrukturo in inovacije v kmetijstvu in ker je treba dati prednost učinkovitemu prenosu raziskovalnih sredstev od znanosti na kmete in raziskovalne programe, katerih cilj je izboljšanje trajnosti v kmetijstvu, zmanjšanje proizvodnih stroškov in povečanje konkurence;

Precizno kmetijstvo

| 1. | ugotavlja, da kmetijski sektor vedno računa na nove poslovne modele kmetovanja in prakse, vključno z novimi tehnikami in pridelovalnimi metodami, da poveča donos in se prilagodi novim in spreminjajočim se razmeram; poudarja, da so ekosistemske storitve, kot je kroženje hranil, izjemnega pomena za kmetijstvo, ter da nekatere dejavnosti, kot je sekvestracija ogljika, presegajo proizvodnjo hrane; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da kmetijski sektor vedno računa na nove poslovne modele kmetovanja in prakse, vključno z novimi tehnikami in pridelovalnimi metodami, da poveča donos in se prilagodi novim in spreminjajočim se razmeram; poudarja, da so ekosistemske storitve, kot je kroženje hranil, izjemnega pomena za kmetijstvo, ter da nekatere dejavnosti, kot je sekvestracija ogljika, presegajo proizvodnjo hrane;

| 2. | je prepričan, da lahko inovacije prispevajo k dosegi trajnostnega kmetijstva v EU, ter meni, da so tehnologije preciznega kmetijstva zelo pomembne za ohranjanje napredka, vendar priznava omejitve, ki ovirajo njihovo širše uveljavljanje, vključno z zanesljivostjo, obvladljivostjo in omejenim poznavanjem teh tehnologij ter njihovo prilagodljivostjo vsem vrstam in velikostim kmetij; |
| --- | --- |

2.

je prepričan, da lahko inovacije prispevajo k dosegi trajnostnega kmetijstva v EU, ter meni, da so tehnologije preciznega kmetijstva zelo pomembne za ohranjanje napredka, vendar priznava omejitve, ki ovirajo njihovo širše uveljavljanje, vključno z zanesljivostjo, obvladljivostjo in omejenim poznavanjem teh tehnologij ter njihovo prilagodljivostjo vsem vrstam in velikostim kmetij;

| 3. | meni, da lahko načela preciznega kmetijstva zelo koristijo okolju, povečajo prihodke kmetom, racionalizirajo uporabo kmetijskih strojev ter znatno povečajo učinkovito uporabo virov, vključno z vodo za namakanje; zato spodbuja Komisijo, naj spodbuja razvoj in uvajanje tehnologij preciznega kmetijstva za vse vrste kmetij, ne glede na velikost in proizvodnjo, naj gre za poljedelstvo in/ali živinorejo; |
| --- | --- |

3.

meni, da lahko načela preciznega kmetijstva zelo koristijo okolju, povečajo prihodke kmetom, racionalizirajo uporabo kmetijskih strojev ter znatno povečajo učinkovito uporabo virov, vključno z vodo za namakanje; zato spodbuja Komisijo, naj spodbuja razvoj in uvajanje tehnologij preciznega kmetijstva za vse vrste kmetij, ne glede na velikost in proizvodnjo, naj gre za poljedelstvo in/ali živinorejo;

| 4. | poudarja, da je posebej pomembno, da inovacijski proces v preciznem kmetijstvu reši težavo visokih stroškov pri razvoju in uporabi nekaterih tehnologij preciznega kmetijstva ter da so kmetje in vsa dobavna veriga dejavno vključeni v razvoj teh tehnologij, da se kmetijam zagotovijo jasne koristi in pomoč, da postanejo odpornejše; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je posebej pomembno, da inovacijski proces v preciznem kmetijstvu reši težavo visokih stroškov pri razvoju in uporabi nekaterih tehnologij preciznega kmetijstva ter da so kmetje in vsa dobavna veriga dejavno vključeni v razvoj teh tehnologij, da se kmetijam zagotovijo jasne koristi in pomoč, da postanejo odpornejše;

| 5. | je prepričan, da se gospodarski razvoj in trajnostna proizvodnja ne izključujeta med seboj ter da ju je z inovacijami mogoče doseči; meni, da je treba zagotoviti regulativno usklajenost, jasnost in prostor za podjetništvo ter podpreti inovacije na področju tehnologije in gospodarjenja, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v naslednjih pregledih in reformah ustrezne zakonodaje inovacije izrecno upoštevale; poudarja, da je evropsko kmetijstvo sposobno pridelati kakovostne proizvode z visoko dodano vrednostjo in na podlagi znanja poiskati donosne rešitve, da se nahrani vse številčnejše in vse zahtevnejše svetovno prebivalstvo; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da se gospodarski razvoj in trajnostna proizvodnja ne izključujeta med seboj ter da ju je z inovacijami mogoče doseči; meni, da je treba zagotoviti regulativno usklajenost, jasnost in prostor za podjetništvo ter podpreti inovacije na področju tehnologije in gospodarjenja, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo v naslednjih pregledih in reformah ustrezne zakonodaje inovacije izrecno upoštevale; poudarja, da je evropsko kmetijstvo sposobno pridelati kakovostne proizvode z visoko dodano vrednostjo in na podlagi znanja poiskati donosne rešitve, da se nahrani vse številčnejše in vse zahtevnejše svetovno prebivalstvo;

| 6. | poziva industrijo, Komisijo in države članice, naj sodelujejo, da bi se izboljšali učinkovitost in prilagodljivost robotskih in drugih tehnik v okviru preciznega kmetijstva, da bi se tako povečali povpraševanje in naložbe kmetov ter za učinkovito uporabo sredstev za raziskave v kmetijstvu in vrtnarstvu; |
| --- | --- |

6.

poziva industrijo, Komisijo in države članice, naj sodelujejo, da bi se izboljšali učinkovitost in prilagodljivost robotskih in drugih tehnik v okviru preciznega kmetijstva, da bi se tako povečali povpraševanje in naložbe kmetov ter za učinkovito uporabo sredstev za raziskave v kmetijstvu in vrtnarstvu;

| 7. | prav tako poziva industrijo, naj izkoristi priložnosti, ki izhajajo iz inovacij pri razvoju zmogljivosti preciznega kmetijstva, ki so dostopne vsem, in tako pripomore k opolnomočenju invalidnih oseb, spodbujanju enakosti spolov ter širitvi spretnosti in znanj in zaposlitvenih možnosti v podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

7.

prav tako poziva industrijo, naj izkoristi priložnosti, ki izhajajo iz inovacij pri razvoju zmogljivosti preciznega kmetijstva, ki so dostopne vsem, in tako pripomore k opolnomočenju invalidnih oseb, spodbujanju enakosti spolov ter širitvi spretnosti in znanj in zaposlitvenih možnosti v podeželskih skupnostih;

| 8. | pozdravlja vključitev robotike na področju preciznega kmetijstva v novoobjavljeni delovni program za program Obzorje 2020 za obdobje 2016–2017, vendar obžaluje, da predlogi v skladu s tem razpisom ne zahtevajo vključevanja več akterjev in zato ne bodo dosegli inovativnih pristopov, ki jih razvijajo kmetje; poudarja, da se s preciznim kmetijstvom raba virov zmanjša za vsaj 15 %; poziva k prehodu na precizno kmetijstvo, ki zagotavlja nove pristope upravljanja celotnega kmetijskega gospodarstva, kot so stroji, ki uporabljajo tehnologijo GPS/GNSS, v kombinaciji s sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS); |
| --- | --- |

8.

pozdravlja vključitev robotike na področju preciznega kmetijstva v novoobjavljeni delovni program za program Obzorje 2020 za obdobje 2016–2017, vendar obžaluje, da predlogi v skladu s tem razpisom ne zahtevajo vključevanja več akterjev in zato ne bodo dosegli inovativnih pristopov, ki jih razvijajo kmetje; poudarja, da se s preciznim kmetijstvom raba virov zmanjša za vsaj 15 %; poziva k prehodu na precizno kmetijstvo, ki zagotavlja nove pristope upravljanja celotnega kmetijskega gospodarstva, kot so stroji, ki uporabljajo tehnologijo GPS/GNSS, v kombinaciji s sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS);

Velepodatki in informatika

| 9. | opozarja, da se kmetijski sektor, tako kot vse druge gospodarske panoge, spreminja; poudarja, da je postalo moderno kmetijstvo mogoče šele s sprejetjem znanstvenotehnološkega napredka ter da tudi digitalni napredek nudi priložnost za nadaljnji razvoj kmetijskega sektorja; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se kmetijski sektor, tako kot vse druge gospodarske panoge, spreminja; poudarja, da je postalo moderno kmetijstvo mogoče šele s sprejetjem znanstvenotehnološkega napredka ter da tudi digitalni napredek nudi priložnost za nadaljnji razvoj kmetijskega sektorja;

| 10. | poudarja, da imata zbiranje in analiza velikih povezanih podatkovnih nizov potencial za spodbujanje inovacij v kmetijstvu in sta zlasti koristna pri obravnavi in razvoju učinkovite in trajnostne prehranske verige, ki bo koristila kmetom, gospodarstvu, potrošnikom in okolju; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo ovire za vključevanje zahtevnih in razdrobljenih sistemov informacijskih in komunikacijskih tehnologij, spodbujanje naložb in pokrivanje stroškov usposabljanja, ter naj kmetijstvu omogočijo dostop do potrebne infrastrukture; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da imata zbiranje in analiza velikih povezanih podatkovnih nizov potencial za spodbujanje inovacij v kmetijstvu in sta zlasti koristna pri obravnavi in razvoju učinkovite in trajnostne prehranske verige, ki bo koristila kmetom, gospodarstvu, potrošnikom in okolju; poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo ovire za vključevanje zahtevnih in razdrobljenih sistemov informacijskih in komunikacijskih tehnologij, spodbujanje naložb in pokrivanje stroškov usposabljanja, ter naj kmetijstvu omogočijo dostop do potrebne infrastrukture;

| 11. | se veseli napredka Evropske vesoljske agencije (ESA) v korist preciznega kmetijstva; meni, da bo lahko satelit Sentinel 2B ESA, ki bo v orbiti ob koncu leta 2016, pokazal jasnejšo sliko pokritosti z obdelano površino in gozdovi ter omogočil učinkovitejše izvajanje kmetijske politike, racionalizacijo porabe virov ter izkoristek najugodnejšega trenutka za pobiranje pridelka; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo uporabo satelitskih sistemov; |
| --- | --- |

11.

se veseli napredka Evropske vesoljske agencije (ESA) v korist preciznega kmetijstva; meni, da bo lahko satelit Sentinel 2B ESA, ki bo v orbiti ob koncu leta 2016, pokazal jasnejšo sliko pokritosti z obdelano površino in gozdovi ter omogočil učinkovitejše izvajanje kmetijske politike, racionalizacijo porabe virov ter izkoristek najugodnejšega trenutka za pobiranje pridelka; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo uporabo satelitskih sistemov;

Upravljanje tal ter uravnavanje vode in hranil

| 12. | priznava, da je degradacija tal velika omejitev v kmetijski proizvodnji in poziva k ambicioznejšim ciljem in večjim prizadevanjem za izboljšanje praks za boljše upravljanje tal in uravnavanje vode, zlasti glede na podnebne spremembe; pozdravlja uvajanje tehnologij za kmetovanje z načrtovanjem pretoka blaga in poti, ki zmanjšujejo škodo, ki jo na prsti povzroči prekomerna obdelava, ter pozdravlja nedavna prizadevanja za vključitev tehnologij za daljinsko zaznavanje z visoko resolucijo v ekološko kmetovanje; poziva Komisijo, naj količinsko ovrednoti okoljske in proizvodne koristi teh novih tehnologij in zagotovi ozaveščenost in znanje o njih ter njihov prenos; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je degradacija tal velika omejitev v kmetijski proizvodnji in poziva k ambicioznejšim ciljem in večjim prizadevanjem za izboljšanje praks za boljše upravljanje tal in uravnavanje vode, zlasti glede na podnebne spremembe; pozdravlja uvajanje tehnologij za kmetovanje z načrtovanjem pretoka blaga in poti, ki zmanjšujejo škodo, ki jo na prsti povzroči prekomerna obdelava, ter pozdravlja nedavna prizadevanja za vključitev tehnologij za daljinsko zaznavanje z visoko resolucijo v ekološko kmetovanje; poziva Komisijo, naj količinsko ovrednoti okoljske in proizvodne koristi teh novih tehnologij in zagotovi ozaveščenost in znanje o njih ter njihov prenos;

| 13. | poziva, naj se v oblikovanje, testiranje in razširjanje tehnologij za kartiranje hranil v tleh vključijo kmetje, da se bo izboljšala njihova učinkovitost; |
| --- | --- |

13.

poziva, naj se v oblikovanje, testiranje in razširjanje tehnologij za kartiranje hranil v tleh vključijo kmetje, da se bo izboljšala njihova učinkovitost;

| 14. | obžaluje, da je učinkovitost izrabe hranil v EU zelo nizka, in poudarja, da so potrebni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti izrabe dušika (N), fosforja (P) in kalija (K), da bi se zmanjšal njihov učinek na okolje, obenem pa izboljšala proizvodnjo hrane in energije; poziva k usmerjenim raziskavam (in njihovi praktični uporabi) o izboljšanju spremljanja učinkovitosti hranil in nadaljnji optimizaciji tehnologij variabilne uporabe; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da je učinkovitost izrabe hranil v EU zelo nizka, in poudarja, da so potrebni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti izrabe dušika (N), fosforja (P) in kalija (K), da bi se zmanjšal njihov učinek na okolje, obenem pa izboljšala proizvodnjo hrane in energije; poziva k usmerjenim raziskavam (in njihovi praktični uporabi) o izboljšanju spremljanja učinkovitosti hranil in nadaljnji optimizaciji tehnologij variabilne uporabe;

| 15. | se strinja, da bi razvoj novih tehnologij in inovativnih kmetijskih praks precej zmanjšal uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in vode ter prispeval k preprečevanju erozije tal; |
| --- | --- |

15.

se strinja, da bi razvoj novih tehnologij in inovativnih kmetijskih praks precej zmanjšal uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in vode ter prispeval k preprečevanju erozije tal;

Genska raznovrstnost

| 16. | meni, da izguba genske raznovrstnosti v zadnjem stoletju ogroža prehransko varnost in varnost krme ter spodkopava politike EU na področju trajnostnega kmetijstva, varstva biotske raznovrstnosti in strategij blaženja posledic podnebnih sprememb; meni, da prehod na monokulture in pomanjkljivo kolobarjenje največ prispevata k tej izgubi; meni, da so vse rastlinske in živalske vrste, vključno z njim sorodnimi divjimi in poldivjimi vrstami, ter stare ali nove sorte ključnega pomena za ohranjanje genske raznovrstnosti ter rejskih programov in programov žlahtnjenja za proizvodnjo hranljive in zdrave hrane v zadostnih količinah; |
| --- | --- |

16.

meni, da izguba genske raznovrstnosti v zadnjem stoletju ogroža prehransko varnost in varnost krme ter spodkopava politike EU na področju trajnostnega kmetijstva, varstva biotske raznovrstnosti in strategij blaženja posledic podnebnih sprememb; meni, da prehod na monokulture in pomanjkljivo kolobarjenje največ prispevata k tej izgubi; meni, da so vse rastlinske in živalske vrste, vključno z njim sorodnimi divjimi in poldivjimi vrstami, ter stare ali nove sorte ključnega pomena za ohranjanje genske raznovrstnosti ter rejskih programov in programov žlahtnjenja za proizvodnjo hranljive in zdrave hrane v zadostnih količinah;

| 17. | meni, da bi morala ureditev EU kmetom in žlahtniteljem omogočati, da najbolje izkoristijo te genske vire za zaščito biotske raznovrstnosti in inovacij pri razvoju novih sort; poudarja, da namen ureditve EU ne bi smel biti spodkopavanje inovativnih procesov z nepotrebnimi upravnimi obremenitvami za kmete in žlahtnitelje; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala ureditev EU kmetom in žlahtniteljem omogočati, da najbolje izkoristijo te genske vire za zaščito biotske raznovrstnosti in inovacij pri razvoju novih sort; poudarja, da namen ureditve EU ne bi smel biti spodkopavanje inovativnih procesov z nepotrebnimi upravnimi obremenitvami za kmete in žlahtnitelje;

| 18. | poudarja, da je potreben boljši dialog med genskimi bankami, zasebnimi in javnimi ustanovami za raziskave rastlin, žlahtnitelji, končnimi uporabniki in vsemi drugimi akterji, ki so vključeni v ohranjanje in uporabo genskih virov, da bi se oblikovala odpornost in omogočilo soočenje z izzivi trajnostnega kmetijstva v vsej Evropi; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je potreben boljši dialog med genskimi bankami, zasebnimi in javnimi ustanovami za raziskave rastlin, žlahtnitelji, končnimi uporabniki in vsemi drugimi akterji, ki so vključeni v ohranjanje in uporabo genskih virov, da bi se oblikovala odpornost in omogočilo soočenje z izzivi trajnostnega kmetijstva v vsej Evropi;

| 19. | poudarja prejšnjo podporo GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (AGRI) ter GD za razvoj in inovacije (RTD), namenjeno dejavnostim ohranjanja genskih virov, kot je na primer evropska mreža za ohranjanje avtohtonih semen (ENSCONET), vendar poziva, naj se oblikujejo nadaljnji programi, ki bodo še naprej podpirali dejavnosti ohranjanja genskih virov za poljščine in živali za živinorejo, zlasti za uporabo genskih virov na terenu z izvajanjem ukrepov na kmetijah; |
| --- | --- |

19.

poudarja prejšnjo podporo GD za kmetijstvo in razvoj podeželja (AGRI) ter GD za razvoj in inovacije (RTD), namenjeno dejavnostim ohranjanja genskih virov, kot je na primer evropska mreža za ohranjanje avtohtonih semen (ENSCONET), vendar poziva, naj se oblikujejo nadaljnji programi, ki bodo še naprej podpirali dejavnosti ohranjanja genskih virov za poljščine in živali za živinorejo, zlasti za uporabo genskih virov na terenu z izvajanjem ukrepov na kmetijah;

| 20. | poudarja, da je treba v ohranjanje genskih virov vključiti bolj raznolik nabor rastlinskih in živalskih vrst ter da mora financiranje raziskav na tem področju prinesti tehnološke izboljšave za kmetijstvo in hortikulturo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba v ohranjanje genskih virov vključiti bolj raznolik nabor rastlinskih in živalskih vrst ter da mora financiranje raziskav na tem področju prinesti tehnološke izboljšave za kmetijstvo in hortikulturo;

| 21. | poziva Komisijo, naj predloži predloge za evropsko strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti v kmetijstvu, ki je predvidena v ukrepu 10 strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj predloži predloge za evropsko strategijo za ohranjanje genske raznovrstnosti v kmetijstvu, ki je predvidena v ukrepu 10 strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020;

| 22. | priznava potrebo po odgovorni uporabi zbirk genskega materiala, da bi se ugotovile in določile značilnosti učinkovite rabo virov, odpornosti na škodljivce in bolezni ter druge značilnosti, ki izboljšujejo kakovost in odpornost; meni, da to zahteva večjo pozornosti fenotipizaciji, ki predstavlja posebno ozko grlo za številne poljščine; |
| --- | --- |

22.

priznava potrebo po odgovorni uporabi zbirk genskega materiala, da bi se ugotovile in določile značilnosti učinkovite rabo virov, odpornosti na škodljivce in bolezni ter druge značilnosti, ki izboljšujejo kakovost in odpornost; meni, da to zahteva večjo pozornosti fenotipizaciji, ki predstavlja posebno ozko grlo za številne poljščine;

| 23. | ugotavlja, da je najučinkovitejši način ohranjanja genske raznovrstnosti v kmetijstvu uporaba in vivo; ugotavlja, da od treh značilnosti razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti, ki veljajo za uradne kataloge semen v EU, izenačenost in nespremenljivost nista naravni značilnosti gensko raznovrstnih rastlin; ugotavlja, da je prilagajanje podnebnim spremembam odvisno od visoke genske variabilnosti; je seznanjen z vse bolj koncentriranim trgom semen in vse manjšo variabilnostjo sort; želi okrepiti vlogo semenskih sistemov v kmetijstvu in izmenjav za opolnomočenje kmetov in želi priznati dolgo tradicijo inovacij v okviru participativnega žlahtnjenja v podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je najučinkovitejši način ohranjanja genske raznovrstnosti v kmetijstvu uporaba in vivo; ugotavlja, da od treh značilnosti razločljivosti, izenačenosti in nespremenljivosti, ki veljajo za uradne kataloge semen v EU, izenačenost in nespremenljivost nista naravni značilnosti gensko raznovrstnih rastlin; ugotavlja, da je prilagajanje podnebnim spremembam odvisno od visoke genske variabilnosti; je seznanjen z vse bolj koncentriranim trgom semen in vse manjšo variabilnostjo sort; želi okrepiti vlogo semenskih sistemov v kmetijstvu in izmenjav za opolnomočenje kmetov in želi priznati dolgo tradicijo inovacij v okviru participativnega žlahtnjenja v podeželskih skupnostih;

| 24. | priznava potrebo po ohranjanju in uporabi genskih virov za dolgoročno prehransko varnost in širjenje genske podlage za sodobne programe za rejo živali in žlahtnjenje rastlin; priznava, da se ekološke kmetije soočajo s pomanjkanjem novih sort, odpornih na škodljivce in bolezni, ki bi se lahko gojile brez uporabe fitofarmacevtskih sredstev; pozdravlja koncept dostopa in delitve koristi, vendar poziva k izvajanju Nagojskega protokola v okviru Uredbe (EU) št. 511/2014 in Izvedbene uredbe (EU) 2015/1866, da kompleksnost in vse višji stroški ne bodo odvračali rejcev in žlahtniteljev od uporabe divjega materiala, da bi uvedli nove značilnosti, kot so odpornost na škodljivce in bolezni, boljša hranilna vrednost in okoljska odpornost; ugotavlja, da bi treba to storiti brez onemogočanja podeželskih skupnosti, ki so skozi leta skrbele za vrste in gojile sorte; |
| --- | --- |

24.

priznava potrebo po ohranjanju in uporabi genskih virov za dolgoročno prehransko varnost in širjenje genske podlage za sodobne programe za rejo živali in žlahtnjenje rastlin; priznava, da se ekološke kmetije soočajo s pomanjkanjem novih sort, odpornih na škodljivce in bolezni, ki bi se lahko gojile brez uporabe fitofarmacevtskih sredstev; pozdravlja koncept dostopa in delitve koristi, vendar poziva k izvajanju Nagojskega protokola v okviru Uredbe (EU) št. 511/2014 in Izvedbene uredbe (EU) 2015/1866, da kompleksnost in vse višji stroški ne bodo odvračali rejcev in žlahtniteljev od uporabe divjega materiala, da bi uvedli nove značilnosti, kot so odpornost na škodljivce in bolezni, boljša hranilna vrednost in okoljska odpornost; ugotavlja, da bi treba to storiti brez onemogočanja podeželskih skupnosti, ki so skozi leta skrbele za vrste in gojile sorte;

| 25. | meni, da je zelo pomembno ohraniti in razvijati zmogljivost lokalnih pasem, ob upoštevanju njihove sposobnosti prilagajanja značilnostim svojega domačega okolja, ter da je treba spoštovati pravico kmetov, da samostojno žlahtnijo rastline ter hranijo in si izmenjujejo semena različnih vrst in sort, da bi se zagotovila genska raznovrstnost evropskega kmetijstva; |
| --- | --- |

25.

meni, da je zelo pomembno ohraniti in razvijati zmogljivost lokalnih pasem, ob upoštevanju njihove sposobnosti prilagajanja značilnostim svojega domačega okolja, ter da je treba spoštovati pravico kmetov, da samostojno žlahtnijo rastline ter hranijo in si izmenjujejo semena različnih vrst in sort, da bi se zagotovila genska raznovrstnost evropskega kmetijstva;

| 26. | priznava, da je treba podpreti ustrezno kolobarjenje, ki za kmete ostaja donosno; poudarja, da je pomembno ohranjati niz ustreznih orodij za zaščito pridelkov širokega razpona poljščin ter genske vire; poudarja, da bo brez takšnih orodij resno okrnjena raznolikost poljščin, ki jih je mogoče pridelovati z donosom; |
| --- | --- |

26.

priznava, da je treba podpreti ustrezno kolobarjenje, ki za kmete ostaja donosno; poudarja, da je pomembno ohranjati niz ustreznih orodij za zaščito pridelkov širokega razpona poljščin ter genske vire; poudarja, da bo brez takšnih orodij resno okrnjena raznolikost poljščin, ki jih je mogoče pridelovati z donosom;

Precizna reja in gojenje

| 27. | se strinja, da je potreben stalen napredek na področju inovativnega žlahtnjenja z uporabo varnih in preverjenih tehnik, da bi se na trgu povečal ne le nabor značilnosti, ki omogočajo odpornost poljščin na škodljivce in bolezni, temveč tudi nabor živilskih surovin s hranljivimi in za zdravje ugodnimi značilnostmi; |
| --- | --- |

27.

se strinja, da je potreben stalen napredek na področju inovativnega žlahtnjenja z uporabo varnih in preverjenih tehnik, da bi se na trgu povečal ne le nabor značilnosti, ki omogočajo odpornost poljščin na škodljivce in bolezni, temveč tudi nabor živilskih surovin s hranljivimi in za zdravje ugodnimi značilnostmi;

| 28. | meni, da je treba zagotoviti tudi trajno podporo razvoju in uporabi tehnoloških orodij, s katerimi se bo gojenje lahko odzivalo na družbene izzive v prihodnosti; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba zagotoviti tudi trajno podporo razvoju in uporabi tehnoloških orodij, s katerimi se bo gojenje lahko odzivalo na družbene izzive v prihodnosti;

| 29. | meni, da je čas, da Komisija objavi končno poročilo delovne skupine za nove tehnike in njene znanstvene ugotovitve uporabi, med drugim, kot podlago za pojasnitev pravnega statusa tehnik za gojenje, ki so trenutno predmet pregleda, ter naj za presojo uporabi dobro pravno analizo; |
| --- | --- |

29.

meni, da je čas, da Komisija objavi končno poročilo delovne skupine za nove tehnike in njene znanstvene ugotovitve uporabi, med drugim, kot podlago za pojasnitev pravnega statusa tehnik za gojenje, ki so trenutno predmet pregleda, ter naj za presojo uporabi dobro pravno analizo;

| 30. | spodbuja odprt in pregleden dialog med vsemi deležniki in javnostjo za odgovoren razvoj visoko preciznih in inovativnih rešitev za rejske programe, vključno z njihovimi tveganji in koristmi; ugotavlja, da bo to zahtevalo prizadevanja za večjo ozaveščenost kmetov in širše javnosti ter njihovo boljše razumevanje novih tehnik; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo potrošniki in kmetje ustrezno seznanjeni z novimi in nastajajočimi tehnikami gojenja, da bo mogoča odprta in ozaveščena javna razprava; |
| --- | --- |

30.

spodbuja odprt in pregleden dialog med vsemi deležniki in javnostjo za odgovoren razvoj visoko preciznih in inovativnih rešitev za rejske programe, vključno z njihovimi tveganji in koristmi; ugotavlja, da bo to zahtevalo prizadevanja za večjo ozaveščenost kmetov in širše javnosti ter njihovo boljše razumevanje novih tehnik; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo potrošniki in kmetje ustrezno seznanjeni z novimi in nastajajočimi tehnikami gojenja, da bo mogoča odprta in ozaveščena javna razprava;

| 31. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavne odločitve razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada z dne 25. marca 2015 v zadevah G2/12 in G2/13; |
| --- | --- |

31.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavne odločitve razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada z dne 25. marca 2015 v zadevah G2/12 in G2/13;

Fitofarmacevtska sredstva

| 32. | poudarja nujno potrebo po pregledu izvajanja regulativnega okvira za fitofarmacevtska sredstva in po razvoju skladnega, učinkovitega, predvidljivega, na tveganju temelječega in z znanstvenega vidika zanesljivega sistema ocenjevanja in potrjevanja; meni, da je treba čim bolj zmanjšati odvisnost kmetov od pesticidov, ob upoštevanju, da proizvodnja hrane in krme deluje v konkurenčnem, mednarodnem okolju; meni, da je pomembno razviti fitofarmacevtska sredstva, ki bodo stroškovno učinkovita, varna za uporabo in prijazna do okolja; |
| --- | --- |

32.

poudarja nujno potrebo po pregledu izvajanja regulativnega okvira za fitofarmacevtska sredstva in po razvoju skladnega, učinkovitega, predvidljivega, na tveganju temelječega in z znanstvenega vidika zanesljivega sistema ocenjevanja in potrjevanja; meni, da je treba čim bolj zmanjšati odvisnost kmetov od pesticidov, ob upoštevanju, da proizvodnja hrane in krme deluje v konkurenčnem, mednarodnem okolju; meni, da je pomembno razviti fitofarmacevtska sredstva, ki bodo stroškovno učinkovita, varna za uporabo in prijazna do okolja;

| 33. | pozdravlja pobude REFIT v okviru delovnega programa Komisije za leto 2016, v skladu s katerimi je EU zavezana k izvedbi ocene Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Uredbe (ES) št. 396/2005; poudarja, da se zaradi tega procesa ne smejo zmanjšati ustrezni standardi za varnost hrane in varstvo okolja; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja pobude REFIT v okviru delovnega programa Komisije za leto 2016, v skladu s katerimi je EU zavezana k izvedbi ocene Uredbe (ES) št. 1107/2009 in Uredbe (ES) št. 396/2005; poudarja, da se zaradi tega procesa ne smejo zmanjšati ustrezni standardi za varnost hrane in varstvo okolja;

| 34. | poziva Komisijo, naj v svoje poročilo Parlamentu in Svetu vključi možnosti za spremembe in izboljšanje sedanje zakonodaje, zlasti glede delovanja vzajemnega priznavanja dovoljenj in postopka conskega ocenjevanja; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v svoje poročilo Parlamentu in Svetu vključi možnosti za spremembe in izboljšanje sedanje zakonodaje, zlasti glede delovanja vzajemnega priznavanja dovoljenj in postopka conskega ocenjevanja;

| 35. | opozarja na pomisleke, da sistem registracij po conah morda ne deluje zaradi stalne uporabe zastarelih nacionalnih metodologij za avtorizacijo, in poziva Komisijo, naj harmonizira sistem za zagotavljanje vzajemnega priznavanja proizvodov v državah članicah v conah, opredeljenih v Uredbi (ES) št. 1107/2009; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomisleke, da sistem registracij po conah morda ne deluje zaradi stalne uporabe zastarelih nacionalnih metodologij za avtorizacijo, in poziva Komisijo, naj harmonizira sistem za zagotavljanje vzajemnega priznavanja proizvodov v državah članicah v conah, opredeljenih v Uredbi (ES) št. 1107/2009;

| 36. | pozdravlja najnovejšo mrežo evropskega raziskovalnega prostora za integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi (IPM-ERANET) in novo platformo za koordinacijo pri manjši uporabi, vendar meni, da bi treba platformo boljše izkoristiti za raziskave in inovacije, da se poiščejo rešitve za varstvo pridelka pri manjši uporabi in posebnih poljščinah; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja najnovejšo mrežo evropskega raziskovalnega prostora za integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi (IPM-ERANET) in novo platformo za koordinacijo pri manjši uporabi, vendar meni, da bi treba platformo boljše izkoristiti za raziskave in inovacije, da se poiščejo rešitve za varstvo pridelka pri manjši uporabi in posebnih poljščinah;

| 37. | poudarja pomen pregledne ocene vpliva aktivnih snovi pri zagotavljanju trajnostnega kmetijstva v skladu z zakonodajo EU, ter celostnega tveganja in nevarnosti, povezane z uporabo proizvodov, in opozarja, da je treba uporabiti previdnostno načelo, če je stopnja negotovosti previsoka za zagotovitev javnega zdravja ali dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen pregledne ocene vpliva aktivnih snovi pri zagotavljanju trajnostnega kmetijstva v skladu z zakonodajo EU, ter celostnega tveganja in nevarnosti, povezane z uporabo proizvodov, in opozarja, da je treba uporabiti previdnostno načelo, če je stopnja negotovosti previsoka za zagotovitev javnega zdravja ali dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev;

| 38. | poziva GD za zdravje in varnost hrane, naj vzpostavi jasna merila za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem, primernih za razvoj in uporabo pesticidov z majhnim tveganjem, pri tem pa naj upošteva razvijajoča se znanstvena spoznanja in zagotovi doseganje ciljev zdravstvenega in okoljskega varstva ter upoštevanja varnostnih podatkov za merila, ki se uporabljajo za vse potencialne snovi z majhnim tveganjem; |
| --- | --- |

38.

poziva GD za zdravje in varnost hrane, naj vzpostavi jasna merila za opredelitev aktivnih snovi z majhnim tveganjem, primernih za razvoj in uporabo pesticidov z majhnim tveganjem, pri tem pa naj upošteva razvijajoča se znanstvena spoznanja in zagotovi doseganje ciljev zdravstvenega in okoljskega varstva ter upoštevanja varnostnih podatkov za merila, ki se uporabljajo za vse potencialne snovi z majhnim tveganjem;

| 39. | meni, da bi morali snovi z majhnim tveganjem, vključno z nekemičnimi substancami, alternativnimi fitofarmacevtskim sredstvom obravnavati prednostno, kar zadeva oceno s strani držav članic poročevalk in Evropske agencije za varnost hrane, da bi prispevali k doseganju cilja Direktive 2009/128/ES glede integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ter trajnostne rabe pesticidov, zlasti za uporabo proizvodov na redkih in posebnih poljščinah; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morali snovi z majhnim tveganjem, vključno z nekemičnimi substancami, alternativnimi fitofarmacevtskim sredstvom obravnavati prednostno, kar zadeva oceno s strani držav članic poročevalk in Evropske agencije za varnost hrane, da bi prispevali k doseganju cilja Direktive 2009/128/ES glede integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi ter trajnostne rabe pesticidov, zlasti za uporabo proizvodov na redkih in posebnih poljščinah;

| 40. | poudarja, da je treba kmetom dati na voljo več orodij za zaščito poljščin in izbiro ukrepa, ki jih bo najbolje zaščitil; zato spodbuja širšo uporabo različnih alternativ tradicionalnim pesticidom, tudi biopesticidom, kot del celostnega zatiranja škodljivcev, ter poziva k okrepitvi prizadevanj za razvoj stroškovno učinkovitejših alternativ za sistem celostnega zatiranja škodljivcev, in sicer s podporo terenskih raziskav in več demonstracij nekemičnih nadomestkov in ukrepov z nizkim tveganjem ter pesticidov, ki so okolju prijaznejši; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba kmetom dati na voljo več orodij za zaščito poljščin in izbiro ukrepa, ki jih bo najbolje zaščitil; zato spodbuja širšo uporabo različnih alternativ tradicionalnim pesticidom, tudi biopesticidom, kot del celostnega zatiranja škodljivcev, ter poziva k okrepitvi prizadevanj za razvoj stroškovno učinkovitejših alternativ za sistem celostnega zatiranja škodljivcev, in sicer s podporo terenskih raziskav in več demonstracij nekemičnih nadomestkov in ukrepov z nizkim tveganjem ter pesticidov, ki so okolju prijaznejši;

| 41. | ugotavlja, da je biološki nadzor način za zaščito poljščin, ki temelji na uporabi živih organizmov ali naravnih substanc, in lahko zmanjša uporabo tradicionalnih pesticidov ter prispeva z večji odpornosti rastlin; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je biološki nadzor način za zaščito poljščin, ki temelji na uporabi živih organizmov ali naravnih substanc, in lahko zmanjša uporabo tradicionalnih pesticidov ter prispeva z večji odpornosti rastlin;

| 42. | poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt in ustanovi skupino strokovnjakov in si tako prizadeva za bolj trajnostni sistem zatiranja škodljivcev; poudarja, da se lahko s sistemom za zatiranje škodljivcev izboljša interakcija med prizadevanji pri žlahtnjenju rastlin, naravnimi sistemi zatiranja in uporabo pesticidov; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj pripravi akcijski načrt in ustanovi skupino strokovnjakov in si tako prizadeva za bolj trajnostni sistem zatiranja škodljivcev; poudarja, da se lahko s sistemom za zatiranje škodljivcev izboljša interakcija med prizadevanji pri žlahtnjenju rastlin, naravnimi sistemi zatiranja in uporabo pesticidov;

| 43. | obžaluje počasen napredek držav članic pri izvajanju in Komisije pri oceni izvajanja celostnega zatiranja škodljivcev in Direktive 2009/128/ES; |
| --- | --- |

43.

obžaluje počasen napredek držav članic pri izvajanju in Komisije pri oceni izvajanja celostnega zatiranja škodljivcev in Direktive 2009/128/ES;

Razvoj znanj in spretnosti ter prenos znanja

| 44. | priznava, da so za razvoj tehnologij, povezanih s kmetijstvom, potrebni raznovrstni nabori znanj in spretnosti, ki so po svojem pristopu transdisciplinarni – ti zajemajo med drugim splošne znanosti na področju rastlin, živali in okolja, fiziologijo in inženiring; |
| --- | --- |

44.

priznava, da so za razvoj tehnologij, povezanih s kmetijstvom, potrebni raznovrstni nabori znanj in spretnosti, ki so po svojem pristopu transdisciplinarni – ti zajemajo med drugim splošne znanosti na področju rastlin, živali in okolja, fiziologijo in inženiring;

| 45. | obžaluje vse večje pomanjkanje znanj in spretnosti v številnih od teh poklicev in poziva države članice, naj sodelujejo v partnerstvu s panogo, raziskovalnimi ustanovami in drugimi zadevnimi deležniki pri zasnovi novih programov za razvoj podeželja, vključno z evropskim partnerstvom za inovacije, da bi opredelili priložnosti za podpiranje razvoja znanj in spretnosti ter prenos znanja na teh področjih, tudi z usposabljanji in vajeništvi za mlade kmete in nove akterje; |
| --- | --- |

45.

obžaluje vse večje pomanjkanje znanj in spretnosti v številnih od teh poklicev in poziva države članice, naj sodelujejo v partnerstvu s panogo, raziskovalnimi ustanovami in drugimi zadevnimi deležniki pri zasnovi novih programov za razvoj podeželja, vključno z evropskim partnerstvom za inovacije, da bi opredelili priložnosti za podpiranje razvoja znanj in spretnosti ter prenos znanja na teh področjih, tudi z usposabljanji in vajeništvi za mlade kmete in nove akterje;

| 46. | poziva sektor kmetijske tehnologije, naj izboljša usklajevanje in vključevanje demonstracij na kmetijah ter uporabo demonstracijskih kmetij in kmetij za spremljanje, da se izmenjajo najboljše prakse na regionalni, nacionalni in evropski ravni, z uporabo obstoječih ali novih programov, pobud ali virov; |
| --- | --- |

46.

poziva sektor kmetijske tehnologije, naj izboljša usklajevanje in vključevanje demonstracij na kmetijah ter uporabo demonstracijskih kmetij in kmetij za spremljanje, da se izmenjajo najboljše prakse na regionalni, nacionalni in evropski ravni, z uporabo obstoječih ali novih programov, pobud ali virov;

| 47. | priznava, da imata precizno kmetijstvo in digitalna tehnološka integracija potencial, s katerim bo kmetijstvo privlačnejše za mlade kmete in ki bo ustvaril nove priložnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest na podeželju; meni, na so lahko naložbe v razvoj kmetijskih tehnologij spodbuda za generacijsko zamenjavo na kmetijah; |
| --- | --- |

47.

priznava, da imata precizno kmetijstvo in digitalna tehnološka integracija potencial, s katerim bo kmetijstvo privlačnejše za mlade kmete in ki bo ustvaril nove priložnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest na podeželju; meni, na so lahko naložbe v razvoj kmetijskih tehnologij spodbuda za generacijsko zamenjavo na kmetijah;

Prednostne naloge na področju raziskav in financiranja

| 48. | priznava dolgoročne izzive, ki so povezani s trajnostnim kmetijstvom in hortikulturo, ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo dolgoročni naložbeni načrt za temeljne in uporabne raziskave, ki bo prednostno usmerjen v sektorski pristop in ki bo zagotavljal stalno financiranje, in jih poziva, naj izboljšajo usposabljanje za strokovnjake in sodelavce na področju trajnostnega kmetijstva ter zagotovijo strokovno svetovanje; |
| --- | --- |

48.

priznava dolgoročne izzive, ki so povezani s trajnostnim kmetijstvom in hortikulturo, ter poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo dolgoročni naložbeni načrt za temeljne in uporabne raziskave, ki bo prednostno usmerjen v sektorski pristop in ki bo zagotavljal stalno financiranje, in jih poziva, naj izboljšajo usposabljanje za strokovnjake in sodelavce na področju trajnostnega kmetijstva ter zagotovijo strokovno svetovanje;

| 49. | meni, da bi moral načrt vsebovati stroškovno učinkovite rešitve ter veljati tudi za male proizvajalce, podeželska območja, najbolj oddaljene regije in gorske regije; poudarja, da so kmetje v Evropi pomembni skrbniki okolja in potrebujejo stalen dostop do inovacij in raziskav, s katerimi bodo lahko trajnostno proizvajali hrano, krmo in druge proizvode na stroškovno učinkovitejši način, hkrati pa varovali okolje za prihodnje generacije ter krepili biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi moral načrt vsebovati stroškovno učinkovite rešitve ter veljati tudi za male proizvajalce, podeželska območja, najbolj oddaljene regije in gorske regije; poudarja, da so kmetje v Evropi pomembni skrbniki okolja in potrebujejo stalen dostop do inovacij in raziskav, s katerimi bodo lahko trajnostno proizvajali hrano, krmo in druge proizvode na stroškovno učinkovitejši način, hkrati pa varovali okolje za prihodnje generacije ter krepili biotsko raznovrstnost in ekosistemske storitve;

| 50. | pozdravlja napredek, dosežen na področju uporabnih raziskav v zadnjih letih, vendar poziva k okrepljenim prizadevanjem za zagotavljanje prenosa znanja do končnih uporabnikov ter za vključevanje kmetov in drugih uporabnikov kmetijskih tehnologij in proizvodov, vključno z malimi kmeti; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja napredek, dosežen na področju uporabnih raziskav v zadnjih letih, vendar poziva k okrepljenim prizadevanjem za zagotavljanje prenosa znanja do končnih uporabnikov ter za vključevanje kmetov in drugih uporabnikov kmetijskih tehnologij in proizvodov, vključno z malimi kmeti;

| 51. | poziva k okrepitvi evropskega partnerstva za inovacije za konkurenčno in trajno kmetijstvo iz drugega stebra skupne kmetijske politike, kar bo omogočilo vzpostavljanje partnerstev inovativnih akterjev, vključno s kmeti, zlasti malimi kmeti, daleč stran od evropskih centrov odločanja; |
| --- | --- |

51.

poziva k okrepitvi evropskega partnerstva za inovacije za konkurenčno in trajno kmetijstvo iz drugega stebra skupne kmetijske politike, kar bo omogočilo vzpostavljanje partnerstev inovativnih akterjev, vključno s kmeti, zlasti malimi kmeti, daleč stran od evropskih centrov odločanja;

| 52. | ugotavlja, da je v državah članicah, kjer so se pametno izkoristila javno-zasebna partnerstva, prišlo do večjega premika v smeri uporabnih raziskav in do večje vključenosti končnih uporabnikov; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je v državah članicah, kjer so se pametno izkoristila javno-zasebna partnerstva, prišlo do večjega premika v smeri uporabnih raziskav in do večje vključenosti končnih uporabnikov;

| 53. | meni, da je ključnega pomena, da Komisija in države članice razvijejo projekte, ki se osredotočajo na razvoj kmetijskih praks z učinkovitejšo uporabo virov in v razvoj sort poljščin, tudi posebnih lokalnih sort, za ohranitev in izboljšanje strukture prsti in izmenjave hranil, zlasti glede na vse bolj omejeno razpoložljivost vode in nekaterih ključnih sestavin gnojil, kot so fosfati; poziva Komisijo, naj prednostno vlaga v krožno gospodarstvo in v kmetijsko prakso, pri kateri se upoštevajo podnebne spremembe, z ustreznimi finančnimi spodbudami za raziskave in vključevanje kmetov; poudarja, da bi treba ustrezno ovrednotiti, širiti in spodbujati prednosti akvaponike, kroženja hranil v zaprtih krogih, agroekologijo, tudi agrogozdarstvo, konzervacijsko kmetijstvo in trajnostno upravljanje gozdov, sapropel, kratke prehranske verige, pašo na pašnikih in proizvodnjo z majhnimi vložki; |
| --- | --- |

53.

meni, da je ključnega pomena, da Komisija in države članice razvijejo projekte, ki se osredotočajo na razvoj kmetijskih praks z učinkovitejšo uporabo virov in v razvoj sort poljščin, tudi posebnih lokalnih sort, za ohranitev in izboljšanje strukture prsti in izmenjave hranil, zlasti glede na vse bolj omejeno razpoložljivost vode in nekaterih ključnih sestavin gnojil, kot so fosfati; poziva Komisijo, naj prednostno vlaga v krožno gospodarstvo in v kmetijsko prakso, pri kateri se upoštevajo podnebne spremembe, z ustreznimi finančnimi spodbudami za raziskave in vključevanje kmetov; poudarja, da bi treba ustrezno ovrednotiti, širiti in spodbujati prednosti akvaponike, kroženja hranil v zaprtih krogih, agroekologijo, tudi agrogozdarstvo, konzervacijsko kmetijstvo in trajnostno upravljanje gozdov, sapropel, kratke prehranske verige, pašo na pašnikih in proizvodnjo z majhnimi vložki;

| 54. | prav tako meni, da je ključnega pomena, da Komisija in države članice razvijejo inovativne projekte za proizvodnjo neprehranskih proizvodov (bioekonomija, obnovljivi viri energije itd.) in storitve za razvoj kmetijstva, ki bo učinkovitejše uporabljalo vire (boljša uporaba vode, energije, hranil za poljščine in živali) in ki bo bolj avtonomno; |
| --- | --- |

54.

prav tako meni, da je ključnega pomena, da Komisija in države članice razvijejo inovativne projekte za proizvodnjo neprehranskih proizvodov (bioekonomija, obnovljivi viri energije itd.) in storitve za razvoj kmetijstva, ki bo učinkovitejše uporabljalo vire (boljša uporaba vode, energije, hranil za poljščine in živali) in ki bo bolj avtonomno;

| 55. | ugotavlja, da so neodvisni ali javno financirani centri za izobraževanje, usposabljanje in inovacije v kmetijstvu v velikem delu EU opešali oziroma ne zadoščajo potrebam transdisciplinarnih pristopov na področjih v vzponu, kot je kmetijski inženiring; se zaveda, da je usposobljenost kmetov v nekaterih državah članicah še vedno omejena, kar otežuje dostop do novih tehnologij in njihovo uporabo, zato Komisijo poziva, naj pripravi evropski načrt za naložbe v tehnično ali višje- in visokošolsko kmetijsko usposabljanje in izobraževanje; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da so neodvisni ali javno financirani centri za izobraževanje, usposabljanje in inovacije v kmetijstvu v velikem delu EU opešali oziroma ne zadoščajo potrebam transdisciplinarnih pristopov na področjih v vzponu, kot je kmetijski inženiring; se zaveda, da je usposobljenost kmetov v nekaterih državah članicah še vedno omejena, kar otežuje dostop do novih tehnologij in njihovo uporabo, zato Komisijo poziva, naj pripravi evropski načrt za naložbe v tehnično ali višje- in visokošolsko kmetijsko usposabljanje in izobraževanje;

| 56. | pozdravlja nedavno ustanovljeno evropsko partnerstvo za inovacije za produktivnost in trajnost kmetijstva, ki si prizadeva povezati raziskave in kmetovanje v praksi, ter poziva Komisijo, naj aktivno krepi usklajevanje na nacionalni in čezmejni ravni, da se bo promoviral izrecni inovacijski program, povezan z Obzorjem 2020, in zagotovil ustrezen prenos znanja na končne uporabnike; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja nedavno ustanovljeno evropsko partnerstvo za inovacije za produktivnost in trajnost kmetijstva, ki si prizadeva povezati raziskave in kmetovanje v praksi, ter poziva Komisijo, naj aktivno krepi usklajevanje na nacionalni in čezmejni ravni, da se bo promoviral izrecni inovacijski program, povezan z Obzorjem 2020, in zagotovil ustrezen prenos znanja na končne uporabnike;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj javnost učinkoviteje obveščajo o pomenu kmetijstva v EU, razvijejo vseevropske centre za inovacije v kmetijstvu, ki bi predstavljali nove tehnologije ter omogočali dostop do njih, ter do trajnostnega kmetijstva, prehranske varnosti in suverenosti; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj javnost učinkoviteje obveščajo o pomenu kmetijstva v EU, razvijejo vseevropske centre za inovacije v kmetijstvu, ki bi predstavljali nove tehnologije ter omogočali dostop do njih, ter do trajnostnega kmetijstva, prehranske varnosti in suverenosti;

| 58. | odpira dejavnost centrov, ki omogočajo dostop do novih tehnologij – ne samo za trajnostno kmetijstvo, temveč tudi za trajnostni razvoj podeželja – in sicer s sodelovanjem s skupnostmi, podeželskimi malimi in srednjimi podjetji, zadrugami in organizacijami proizvajalcev; poudarja, da bi morali biti centri pregledni in dostopni za javnost in kmete, njihov pristop bi moral biti medsektorski in spodbujati dialog med sektorji, na katere morda inovacije različno vplivajo; |
| --- | --- |

58.

odpira dejavnost centrov, ki omogočajo dostop do novih tehnologij – ne samo za trajnostno kmetijstvo, temveč tudi za trajnostni razvoj podeželja – in sicer s sodelovanjem s skupnostmi, podeželskimi malimi in srednjimi podjetji, zadrugami in organizacijami proizvajalcev; poudarja, da bi morali biti centri pregledni in dostopni za javnost in kmete, njihov pristop bi moral biti medsektorski in spodbujati dialog med sektorji, na katere morda inovacije različno vplivajo;

| 59. | poziva Komisijo, naj skupaj s tehnološkimi in znanstvenimi inovacijami zagotovi nadaljnji razvoj tradicionalnih metod in kmetij, saj pomenijo izjemen kapital, ker so vir kulturne, podeželske, zgodovinske in turistične raznolikosti ter zagotavljajo preživetje številnim evropskim malim kmetom v različnih regijah; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj skupaj s tehnološkimi in znanstvenimi inovacijami zagotovi nadaljnji razvoj tradicionalnih metod in kmetij, saj pomenijo izjemen kapital, ker so vir kulturne, podeželske, zgodovinske in turistične raznolikosti ter zagotavljajo preživetje številnim evropskim malim kmetom v različnih regijah;

| 60. | poziva države članice, naj bolje uporabljajo finančne instrumente, oblikovane v okviru memoranduma o soglasju med Komisijo in Evropsko investicijsko banko, kar zadeva kmetijstvo in razvoj podeželja v obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

60.

poziva države članice, naj bolje uporabljajo finančne instrumente, oblikovane v okviru memoranduma o soglasju med Komisijo in Evropsko investicijsko banko, kar zadeva kmetijstvo in razvoj podeželja v obdobju 2014–2020;

| 61. | poudarja dodano vrednost, povezano s temi instrumenti, zlasti kar zadeva učinek vzvoda in posojilnih jamstev, namenjenih krepitvi izvajanja raziskovalnega programa na področju trajnostnega kmetijstva in gozdarstva, vključno z družbenim izzivom 2 programa Obzorje 2020; zlasti poudarja njihovo koristnost za zmanjšanje potreb po naložbah in tveganj za kmete, ki želijo privzeti drage tehnologije in metode preciznega kmetovanja; |
| --- | --- |

61.

poudarja dodano vrednost, povezano s temi instrumenti, zlasti kar zadeva učinek vzvoda in posojilnih jamstev, namenjenih krepitvi izvajanja raziskovalnega programa na področju trajnostnega kmetijstva in gozdarstva, vključno z družbenim izzivom 2 programa Obzorje 2020; zlasti poudarja njihovo koristnost za zmanjšanje potreb po naložbah in tveganj za kmete, ki želijo privzeti drage tehnologije in metode preciznega kmetovanja;

Ohranjanje osrednjega položaja Evrope, kar zadeva znanstveni razvoj in inovacije

| 62. | ugotavlja, da so podeželska območja, tudi najbolj oddaljene in gorske regije, najbolj izpostavljeni dejanskim in potencialnim podnebnim spremembam, zaradi česar so manj privlačni in bolj izpostavljeni staranju in odseljevanju prebivalstva; priznava, da je treba kmetijstvu omogočiti, da se prilagodi spreminjajočim se razmeram z uporabo vseh razpoložljivih tehnoloških rešitev, da bi zagotovili bolj trajnostno rabo kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da so podeželska območja, tudi najbolj oddaljene in gorske regije, najbolj izpostavljeni dejanskim in potencialnim podnebnim spremembam, zaradi česar so manj privlačni in bolj izpostavljeni staranju in odseljevanju prebivalstva; priznava, da je treba kmetijstvu omogočiti, da se prilagodi spreminjajočim se razmeram z uporabo vseh razpoložljivih tehnoloških rešitev, da bi zagotovili bolj trajnostno rabo kmetijskih zemljišč;

| 63. | ugotavlja, da lahko sodobne tehnologije, ki se uporabljajo v kmetijstvu in tudi širše v sektorju rabe zemljišč, precej prispevajo k svetovnim prizadevanjem za ublažitev podnebnih sprememb; poudarja, da je treba razširiti opredelitev produktivnega kmetijstva in popolnoma podpreti in spoštovati kmetijska zemljišča, ki z blaženjem podnebnih sprememb in sekvestracijo ogljika, vključno z agroekološkim kmetovanjem, zagotavljajo javne dobrine; |
| --- | --- |

63.

ugotavlja, da lahko sodobne tehnologije, ki se uporabljajo v kmetijstvu in tudi širše v sektorju rabe zemljišč, precej prispevajo k svetovnim prizadevanjem za ublažitev podnebnih sprememb; poudarja, da je treba razširiti opredelitev produktivnega kmetijstva in popolnoma podpreti in spoštovati kmetijska zemljišča, ki z blaženjem podnebnih sprememb in sekvestracijo ogljika, vključno z agroekološkim kmetovanjem, zagotavljajo javne dobrine;

| 64. | meni, da je nujno ohranjati kmetijska zemljišča tudi v legah, kot so gorske in najbolj oddaljene regije Unije, in zato podpira vse ukrepe, ki bi tudi tem običajno majhnim kmetijam omogočili dostop do visoke tehnologije, ki bo prilagojena njihovim posebnim potrebam; |
| --- | --- |

64.

meni, da je nujno ohranjati kmetijska zemljišča tudi v legah, kot so gorske in najbolj oddaljene regije Unije, in zato podpira vse ukrepe, ki bi tudi tem običajno majhnim kmetijam omogočili dostop do visoke tehnologije, ki bo prilagojena njihovim posebnim potrebam;

| 65. | meni, da je pomembna razumna ureditev EU, ki je usmerjena v varstvo potrošnikov ter varovanje zdravja in okolja, ki temelji na neodvisni, strokovno pregledani znanosti, kmetijskim pridelkom EU omogoča, da so konkurenčni in privlačni na notranjem in svetovnem trgu, ter poziva, naj se to načelo ustrezno ohrani; |
| --- | --- |

65.

meni, da je pomembna razumna ureditev EU, ki je usmerjena v varstvo potrošnikov ter varovanje zdravja in okolja, ki temelji na neodvisni, strokovno pregledani znanosti, kmetijskim pridelkom EU omogoča, da so konkurenčni in privlačni na notranjem in svetovnem trgu, ter poziva, naj se to načelo ustrezno ohrani;

| 66. | zlasti opozarja na visoke stroške, dolga časovna obdobja in poslovno ter pravno negotovost pri dajanju novih tehnologij in trajnostnih proizvodov na trg na podlagi sedanjih predpisov EU; ugotavlja, da so ta dejstva še bolj očitna v najbolj oddaljenih regijah, oddaljenih podeželskih območjih, območjih z omejenimi možnostmi in gorskih območjih; |
| --- | --- |

66.

zlasti opozarja na visoke stroške, dolga časovna obdobja in poslovno ter pravno negotovost pri dajanju novih tehnologij in trajnostnih proizvodov na trg na podlagi sedanjih predpisov EU; ugotavlja, da so ta dejstva še bolj očitna v najbolj oddaljenih regijah, oddaljenih podeželskih območjih, območjih z omejenimi možnostmi in gorskih območjih;

| 67. | poziva Komisijo, naj uporablja in izboljša vse značilnosti najbolj oddaljenih regij, in sicer z izvajanjem pilotskih projektov na področju tehnoloških in znanstvenih inovacij, namenjenih zmanjšanju naravnih omejitev teh regij in težav, ki jih imajo zaradi svojega majhnega obsega pri dostopu do najnovejših znanstvenih in tehnoloških dosežkov in njihovi uporabi; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj uporablja in izboljša vse značilnosti najbolj oddaljenih regij, in sicer z izvajanjem pilotskih projektov na področju tehnoloških in znanstvenih inovacij, namenjenih zmanjšanju naravnih omejitev teh regij in težav, ki jih imajo zaradi svojega majhnega obsega pri dostopu do najnovejših znanstvenih in tehnoloških dosežkov in njihovi uporabi;

| 68. | poziva Komisijo, naj izboljša svoj regulativni okvir v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja, da bi zagotovila pravočasne, učinkovite in uspešne postopke odločanja, ki bi pripomogli k tehnološkemu razvoju v EU; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj izboljša svoj regulativni okvir v skladu z načeli boljšega pravnega urejanja, da bi zagotovila pravočasne, učinkovite in uspešne postopke odločanja, ki bi pripomogli k tehnološkemu razvoju v EU;

| 69. | poziva Komisijo, naj uporabi svoj novi mehanizem za znanstvene nasvete, da bi zasnovala regulativni okvir, ki pri ocenjevanju tveganj, nevarnosti in koristi pri sprejemanju ali nesprejemanju novih tehnologij, proizvodov in praks daje večji poudarek na tveganju temelječim in neodvisnim znanstvenim dokazom; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj uporabi svoj novi mehanizem za znanstvene nasvete, da bi zasnovala regulativni okvir, ki pri ocenjevanju tveganj, nevarnosti in koristi pri sprejemanju ali nesprejemanju novih tehnologij, proizvodov in praks daje večji poudarek na tveganju temelječim in neodvisnim znanstvenim dokazom;

| 70. | je seznanjen s široko podporo, ki jo uživa sprejetje inovacijskega načela, v skladu s katerim bi morali zakonodajne predloge EU v celoti oceniti glede na njihov učinek na inovacije; |
| --- | --- |

70.

je seznanjen s široko podporo, ki jo uživa sprejetje inovacijskega načela, v skladu s katerim bi morali zakonodajne predloge EU v celoti oceniti glede na njihov učinek na inovacije;

| 71. | poziva Komisijo, naj sprejme bolj obsežne ukrepe na področju znanstvenega sodelovanja na mednarodni ravni, tudi zato, da bi okrepila izmenjavo informacij ter za opredelitev možnosti za razvoj; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj sprejme bolj obsežne ukrepe na področju znanstvenega sodelovanja na mednarodni ravni, tudi zato, da bi okrepila izmenjavo informacij ter za opredelitev možnosti za razvoj;

o

o o

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

72.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 965.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 104.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 487.

(4)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(5)  UL L 309, 24.11.2009, str. 71.

(6)  UL L 77, 15.3.2014, str. 44.

(7)  UL L 162, 30.4.2004, str. 18.

(8)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0205.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0473.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/62

---

P8_TA(2016)0252

Krepitev inovacij in gospodarskega razvoja pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o krepitvi inovacij in gospodarskem razvoju pri evropskem upravljanju kmetij v prihodnje (2015/2227(INI))

(2018/C 086/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o pravilih za neposredna plačila kmetom na podlagi shem podpore v okviru skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 637/2008 in Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005,

| — | ob upoštevanju Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj, ki jo je OZN pripravil za organizacijo FAO, Globalni sklad za okolje, UNDP, UNEP, UNESCO, Svetovno banko in WHO, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj, ki jo je OZN pripravil za organizacijo FAO, Globalni sklad za okolje, UNDP, UNEP, UNESCO, Svetovno banko in WHO,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko, podpisanega dne 14. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko, podpisanega dne 14. julija 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pomanjkanju beljakovin v EU: kako rešiti ta dolgotrajni problem? (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2012 o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 18. junija 2012 o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“ (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o patentnih in žlahtniteljskih pravicah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o patentnih in žlahtniteljskih pravicah (3),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0163/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A8-0163/2016),

| A. | ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da bo treba zaradi pričakovanega povečanja svetovnega prebivalstva na 9,1 milijarde do leta 2050 v razvitih državah po običajnem scenariju do takrat povečati preskrbo s hrano, ki mora biti varna in visoko kakovostna, za 60 %, donos pridelkov pa za 24 %, obenem pa ohraniti vire za prihodnje generacije in preprečiti živilske odpadke in izgubo, ki trenutno dosegata več kot tretjino svetovne proizvodnje; ker tudi ocenjuje, da se bo površina ornih zemljišč do leta 2050 povečala le za 4,3 %, zato bo potrebno boljše upravljanje naravnih virov, med drugim za boj proti degradaciji tal; |
| --- | --- |

A.

ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da bo treba zaradi pričakovanega povečanja svetovnega prebivalstva na 9,1 milijarde do leta 2050 v razvitih državah po običajnem scenariju do takrat povečati preskrbo s hrano, ki mora biti varna in visoko kakovostna, za 60 %, donos pridelkov pa za 24 %, obenem pa ohraniti vire za prihodnje generacije in preprečiti živilske odpadke in izgubo, ki trenutno dosegata več kot tretjino svetovne proizvodnje; ker tudi ocenjuje, da se bo površina ornih zemljišč do leta 2050 povečala le za 4,3 %, zato bo potrebno boljše upravljanje naravnih virov, med drugim za boj proti degradaciji tal;

| B. | ker je pri vseh zemljiščih opazen upad produktivnosti in rodovitnosti zaradi degradacije zemljišč, zlasti erozije tal, ki je posledica izgube ekosistemskih funkcij, kot so nastajanje živice, humifikacija, opraševanje, zadrževanje vode in kroženje hranilnih snovi; ker obstaja široko soglasje, da moramo za reševanje teh vprašanj ter ohranjanje in povečanje produktivnosti izboljšati rezultate teh ekosistemskih funkcij, med drugim za zagotavljanje odpornosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

B.

ker je pri vseh zemljiščih opazen upad produktivnosti in rodovitnosti zaradi degradacije zemljišč, zlasti erozije tal, ki je posledica izgube ekosistemskih funkcij, kot so nastajanje živice, humifikacija, opraševanje, zadrževanje vode in kroženje hranilnih snovi; ker obstaja široko soglasje, da moramo za reševanje teh vprašanj ter ohranjanje in povečanje produktivnosti izboljšati rezultate teh ekosistemskih funkcij, med drugim za zagotavljanje odpornosti na podnebne spremembe;

| C. | ker bo treba po mnenju OZN do leta 2030 podvojiti kmetijsko produktivnost, če želimo doseči cilje trajnostnega razvoja, obenem pa se bo moral agroživilski sektor prilagoditi podnebnim spremembam in spreminjajočim se vremenskim razmeram, izboljšati kakovost ekosistemov in tal ter čim bolj zmanjšati izgubo biotske raznovrstnosti; ker je treba za dosego tega cilja dati prednost uporabi mikrobioloških pripravkov, ki povečujejo življenje v zemlji; ker so štirje od osmih razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je določila Organizacija združenih narodov, povezani s kmetijstvom; |
| --- | --- |

C.

ker bo treba po mnenju OZN do leta 2030 podvojiti kmetijsko produktivnost, če želimo doseči cilje trajnostnega razvoja, obenem pa se bo moral agroživilski sektor prilagoditi podnebnim spremembam in spreminjajočim se vremenskim razmeram, izboljšati kakovost ekosistemov in tal ter čim bolj zmanjšati izgubo biotske raznovrstnosti; ker je treba za dosego tega cilja dati prednost uporabi mikrobioloških pripravkov, ki povečujejo življenje v zemlji; ker so štirje od osmih razvojnih ciljev tisočletja, ki jih je določila Organizacija združenih narodov, povezani s kmetijstvom;

| D. | ker se bodo zaradi naraščanja prebivalstva, višjih povprečnih dohodkov in sprememb vedenjskih vzorcev potrošnikov spremenile prehrambne navade, zlasti se bo povečalo povpraševanje po predelanih živilih in beljakovinah živalskega izvora, kot so meso in mlečni izdelki; |
| --- | --- |

D.

ker se bodo zaradi naraščanja prebivalstva, višjih povprečnih dohodkov in sprememb vedenjskih vzorcev potrošnikov spremenile prehrambne navade, zlasti se bo povečalo povpraševanje po predelanih živilih in beljakovinah živalskega izvora, kot so meso in mlečni izdelki;

| E. | ker je treba izboljšali kakovost življenja kmetijskih delavcev in podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je treba izboljšali kakovost življenja kmetijskih delavcev in podeželskih skupnosti;

| F. | ker potrošniki EU za hrano še nikoli niso namenili nižjega deleža svojih dohodkov kot sedaj, kljub temu da se kmetje soočajo s številnimi izzivi in morajo izpolnjevati vse več predpisov, da se zaloge virov kmetijske tehnologije zmanjšujejo in da se je rast namakalnih zemljišč izrazito upočasnila; ker se je zaradi sedanje gospodarske krize povečala stopnja revščine, ki pogosto sili potrošnike EU, da zaprosijo za pomoč pri bankah hrane; |
| --- | --- |

F.

ker potrošniki EU za hrano še nikoli niso namenili nižjega deleža svojih dohodkov kot sedaj, kljub temu da se kmetje soočajo s številnimi izzivi in morajo izpolnjevati vse več predpisov, da se zaloge virov kmetijske tehnologije zmanjšujejo in da se je rast namakalnih zemljišč izrazito upočasnila; ker se je zaradi sedanje gospodarske krize povečala stopnja revščine, ki pogosto sili potrošnike EU, da zaprosijo za pomoč pri bankah hrane;

| G. | ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v svojem glavnem poročilu o svetovnih razmerah na področju prehrane in kmetijstva ugotavlja, da ženske v vseh regijah znatno prispevajo h gospodarstvu na podeželju in se njihove vloge po regijah razlikujejo, vendar imajo v primerjavi z moškimi še vedno slabši dostop do sredstev in priložnosti, ki jih potrebujejo, da bi bile bolj produktivne; |
| --- | --- |

G.

ker Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v svojem glavnem poročilu o svetovnih razmerah na področju prehrane in kmetijstva ugotavlja, da ženske v vseh regijah znatno prispevajo h gospodarstvu na podeželju in se njihove vloge po regijah razlikujejo, vendar imajo v primerjavi z moškimi še vedno slabši dostop do sredstev in priložnosti, ki jih potrebujejo, da bi bile bolj produktivne;

| H. | ker uporabniki zahtevajo živila, ki so pridelana v skladu z višjimi okoljskimi, hranilnimi in zdravstvenimi standardi ter vrednotami in ki so vse bolj kakovostna, obenem pa je so potrebne diverzifikacija kmetijskega sektorja in inovacije za zagotavljanje kakovostne, varne in cenovno dostopne hrane za vse državljane ter zagotavljanje dostojnega dohodka za proizvajalce, ki omogoča preživetje; |
| --- | --- |

H.

ker uporabniki zahtevajo živila, ki so pridelana v skladu z višjimi okoljskimi, hranilnimi in zdravstvenimi standardi ter vrednotami in ki so vse bolj kakovostna, obenem pa je so potrebne diverzifikacija kmetijskega sektorja in inovacije za zagotavljanje kakovostne, varne in cenovno dostopne hrane za vse državljane ter zagotavljanje dostojnega dohodka za proizvajalce, ki omogoča preživetje;

| I. | ker se mora kmetijska pridelava z manj viri povečati in izboljšati, zlasti zaradi pritiska na naravne vire in s tem povezanih učinkov na biotsko raznovrstnost, ranljivost okolja, podnebne spremembe in pomanjkanje zemljišč, skupaj z rastjo prebivalstva in spremembami v vedenju potrošnikov; vztraja, da bi moralo inovativno kmetijstvo zagotoviti manjši ekološki odtis in optimalno uporabo naravnih procesov in ekosistemskih storitev, vključno z obnovljivimi viri energije in večjo porabo lokalnih agroživilskih proizvodov; |
| --- | --- |

I.

ker se mora kmetijska pridelava z manj viri povečati in izboljšati, zlasti zaradi pritiska na naravne vire in s tem povezanih učinkov na biotsko raznovrstnost, ranljivost okolja, podnebne spremembe in pomanjkanje zemljišč, skupaj z rastjo prebivalstva in spremembami v vedenju potrošnikov; vztraja, da bi moralo inovativno kmetijstvo zagotoviti manjši ekološki odtis in optimalno uporabo naravnih procesov in ekosistemskih storitev, vključno z obnovljivimi viri energije in večjo porabo lokalnih agroživilskih proizvodov;

| J. | ker je z viri bolj gospodaren model kmetijstva, ki povečuje vrednost kmetijskih proizvodov, ključen za premagovanje izzivov trajnosti za vse kmetije, ne glede na velikost, pa tudi za to, da so bolje pripravljene za ohranjanje naravnih virov in okolje; |
| --- | --- |

J.

ker je z viri bolj gospodaren model kmetijstva, ki povečuje vrednost kmetijskih proizvodov, ključen za premagovanje izzivov trajnosti za vse kmetije, ne glede na velikost, pa tudi za to, da so bolje pripravljene za ohranjanje naravnih virov in okolje;

| K. | ker razvoj bolj trajnostnih modelov kmetovanja, ki niso namenjeni le zagotavljanju hrane prebivalstvu, temveč tudi proizvodnji neživilskih proizvodov in storitev, pomeni pomemben nov potencial za ustvarjanje delovnih mest v vseh regijah, in sicer ne le na področju pridelave hrane (za ljudi in živali), ampak tudi na področju biogospodarstva, zelene kemije, obnovljivih virov energije, turizma itd.; ker teh delovnih mest pogosto ni mogoče preseliti; |
| --- | --- |

K.

ker razvoj bolj trajnostnih modelov kmetovanja, ki niso namenjeni le zagotavljanju hrane prebivalstvu, temveč tudi proizvodnji neživilskih proizvodov in storitev, pomeni pomemben nov potencial za ustvarjanje delovnih mest v vseh regijah, in sicer ne le na področju pridelave hrane (za ljudi in živali), ampak tudi na področju biogospodarstva, zelene kemije, obnovljivih virov energije, turizma itd.; ker teh delovnih mest pogosto ni mogoče preseliti;

| L. | ker je EU v svetovnem merilu največja izvoznica kmetijskih proizvodov, tako da je agroživilski sektor njen glavni gospodarski steber, saj je v 15 milijonih podjetjih v verigi tega sektorja, kot so podjetja na področju živilske predelave, prodaje živil na drobno in storitev, zaposlenih 47 milijonov ljudi in ta sektor prispeva k pozitivni trgovinski bilanci v višini 17 802 milijonov EUR, kar ustreza 7,2 % skupne vrednosti izvoza EU; |
| --- | --- |

L.

ker je EU v svetovnem merilu največja izvoznica kmetijskih proizvodov, tako da je agroživilski sektor njen glavni gospodarski steber, saj je v 15 milijonih podjetjih v verigi tega sektorja, kot so podjetja na področju živilske predelave, prodaje živil na drobno in storitev, zaposlenih 47 milijonov ljudi in ta sektor prispeva k pozitivni trgovinski bilanci v višini 17 802 milijonov EUR, kar ustreza 7,2 % skupne vrednosti izvoza EU;

| M. | ker sta konkurenčnost in trajnost skupne kmetijske politike ključni prednostni nalogi njene reforme iz leta 2013; ker je zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano s povečano produktivnostjo trajnostnega kmetijstva in zagotovitvijo razumnih in pravičnih cen za kmeta in potrošnika, kot je zapisano v členu 39 PDEU, med drugim najlažje doseči z inovacijami; poudarja, da trajnostno in inovativno kmetijstvo, ki pridela visokokakovostne proizvode, prispeva k izpolnjevanju številnih horizontalnih ciljev politike PDEU, povezanih z okoljem in zdravjem; ker bo v prihodnosti konkurenčnost med drugim odvisna od lastne produktivnosti in rodovitnosti naravnih procesov in virov; |
| --- | --- |

M.

ker sta konkurenčnost in trajnost skupne kmetijske politike ključni prednostni nalogi njene reforme iz leta 2013; ker je zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano s povečano produktivnostjo trajnostnega kmetijstva in zagotovitvijo razumnih in pravičnih cen za kmeta in potrošnika, kot je zapisano v členu 39 PDEU, med drugim najlažje doseči z inovacijami; poudarja, da trajnostno in inovativno kmetijstvo, ki pridela visokokakovostne proizvode, prispeva k izpolnjevanju številnih horizontalnih ciljev politike PDEU, povezanih z okoljem in zdravjem; ker bo v prihodnosti konkurenčnost med drugim odvisna od lastne produktivnosti in rodovitnosti naravnih procesov in virov;

| N. | ker memorandum o soglasju, ki sta ga 14. julija 2014 podpisali Komisija in Evropska investicijska banka, izrecno spodbuja dodatne naložbe v inovativno kmetijstvo, ter zagotavlja orodje za spodbujanje uporabe naložb v kmetijstvu in vključuje predlog Komisije za podporo in razširitev finančnih orodij v kmetijskem sektorju, da bi preprečili cenovna nihanja; |
| --- | --- |

N.

ker memorandum o soglasju, ki sta ga 14. julija 2014 podpisali Komisija in Evropska investicijska banka, izrecno spodbuja dodatne naložbe v inovativno kmetijstvo, ter zagotavlja orodje za spodbujanje uporabe naložb v kmetijstvu in vključuje predlog Komisije za podporo in razširitev finančnih orodij v kmetijskem sektorju, da bi preprečili cenovna nihanja;

| O. | ker se v kmetijski sektor pogosto ciklično vnašajo spremembe, namenjene povečanju produktivnosti; ker so ti cikli bistveno prispevali, da se je kmetijstvo gospodarsko razvilo na sedanjo raven; ker bosta vključitev najnovejših tehnologij ter prilagoditev in ponovna uporaba sedanjih, tudi ekoloških in kmetijsko-ekoloških pristopov v kmetovanje, prinesla pomembne koristi za kmetije vseh velikosti; ker še ni dovolj raziskan potencial akvakulture za uvajanje inovacij v tradicionalne kmetijske prakse z izkoriščanjem morskih in oceanskih naravnih virov na trajnosten način; |
| --- | --- |

O.

ker se v kmetijski sektor pogosto ciklično vnašajo spremembe, namenjene povečanju produktivnosti; ker so ti cikli bistveno prispevali, da se je kmetijstvo gospodarsko razvilo na sedanjo raven; ker bosta vključitev najnovejših tehnologij ter prilagoditev in ponovna uporaba sedanjih, tudi ekoloških in kmetijsko-ekoloških pristopov v kmetovanje, prinesla pomembne koristi za kmetije vseh velikosti; ker še ni dovolj raziskan potencial akvakulture za uvajanje inovacij v tradicionalne kmetijske prakse z izkoriščanjem morskih in oceanskih naravnih virov na trajnosten način;

| P. | ker so v nekaterih državah članicah zaradi različnih strukturnih razlogov še vedno neobdelana velika območja opuščenih kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

P.

ker so v nekaterih državah članicah zaradi različnih strukturnih razlogov še vedno neobdelana velika območja opuščenih kmetijskih zemljišč;

| 1. | je seznanjen s tem, da so se v kmetijstvu vedno razvijali novi načini, tehnike in pridelovalne metode, s katerimi sta se povečala donos in prilagodljivost načinov kmetovanja novim spreminjajočim se razmeram, stroški proizvodnje pa so se znižali; se poleg tega zaveda, da sta kmetijstvo in gozdarstvo nadvse pomembna dela narave in poleg pridelovanja živil zagotavljata tudi druge dobrine in storitve, s spodbujanjem novih dosežkov pa ju je mogoče še okrepiti; je prepričan, da so inovacije osnovni pogoj za ohranitev napredka v tej smeri; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s tem, da so se v kmetijstvu vedno razvijali novi načini, tehnike in pridelovalne metode, s katerimi sta se povečala donos in prilagodljivost načinov kmetovanja novim spreminjajočim se razmeram, stroški proizvodnje pa so se znižali; se poleg tega zaveda, da sta kmetijstvo in gozdarstvo nadvse pomembna dela narave in poleg pridelovanja živil zagotavljata tudi druge dobrine in storitve, s spodbujanjem novih dosežkov pa ju je mogoče še okrepiti; je prepričan, da so inovacije osnovni pogoj za ohranitev napredka v tej smeri;

| 2. | je trdno prepričan, da se gospodarski razvoj in trajnostna proizvodnja nista medsebojno izključujoča in ju je mogoče doseči predvsem z inovacijami, raziskavami in razvojem, novim upravljanjem in izboljšano agronomijo; poudarja, da je treba spodbujati inovacije na področju tehnologije in upravljanja, in sicer z zagotavljanjem skladne in jasne ureditve, ki bo omogočala podjetništvo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo to vidno pri vseh prihodnjih skupnih kmetijskih politikah in da bodo inovacije izrecno upoštevane pri prihodnjih pregledih in reformah ustrezne zakonodaje, ki bo več priznanja namenila novim in mladim kmetom z novimi zamislimi in poslovnimi modeli; poudarja, da je evropsko kmetijstvo uresničuje svoj cilj, ki je pridelava visokokakovostnih proizvodov z visoko dodano vrednostjo z uporabo donosnih in na znanju temelječih rešitev, kot to podpira strategija Evropa 2020; v zvezi s tem pozdravlja prihodnjo oceno strategije za biogospodarstvo iz leta 2012 kot prispevek h krožnemu gospodarstvu, ki jo pripravlja Komisija, saj prehod s fosilnih goriv na obnovljive vire energije prispeva k zmanjšanju stroškov energije za kmete in tako omogoča več vlaganj v inovacije; |
| --- | --- |

2.

je trdno prepričan, da se gospodarski razvoj in trajnostna proizvodnja nista medsebojno izključujoča in ju je mogoče doseči predvsem z inovacijami, raziskavami in razvojem, novim upravljanjem in izboljšano agronomijo; poudarja, da je treba spodbujati inovacije na področju tehnologije in upravljanja, in sicer z zagotavljanjem skladne in jasne ureditve, ki bo omogočala podjetništvo; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo to vidno pri vseh prihodnjih skupnih kmetijskih politikah in da bodo inovacije izrecno upoštevane pri prihodnjih pregledih in reformah ustrezne zakonodaje, ki bo več priznanja namenila novim in mladim kmetom z novimi zamislimi in poslovnimi modeli; poudarja, da je evropsko kmetijstvo uresničuje svoj cilj, ki je pridelava visokokakovostnih proizvodov z visoko dodano vrednostjo z uporabo donosnih in na znanju temelječih rešitev, kot to podpira strategija Evropa 2020; v zvezi s tem pozdravlja prihodnjo oceno strategije za biogospodarstvo iz leta 2012 kot prispevek h krožnemu gospodarstvu, ki jo pripravlja Komisija, saj prehod s fosilnih goriv na obnovljive vire energije prispeva k zmanjšanju stroškov energije za kmete in tako omogoča več vlaganj v inovacije;

| 3. | poudarja, da je kmetijstvo s preudarno rabo naravnih virov in zagotavljanjem biotske raznovrstnosti lahko del rešitve, in da je spodbujanje inovacij ključnega pomena za doseganje tega namena; meni, da je treba optimizirati kmetijske prakse, ki so odvisne od naravnih virov in njihov medsebojni vpliv, ter bolje razumeti sisteme proizvodnje za izboljšanje sistemov upravljanja; poziva k zagotovitvi srednje- in dolgoročne lastne produktivnosti, rodovitnosti in odpornosti kmetijskih ekosistemov in zmanjšanju emisij; poudarja pomembnost izboljšanja proizvodnih sistemov z uporabo bolje prilagojenih rastlin in sistemov rotacije ter boljšim upravljanjem sistemov ter opozarja na pomen živih tal; poudarja potencial, ki ga imajo živilska industrija, turistični sektor, biogospodarstvo in sektor zelene kemije za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je kmetijstvo s preudarno rabo naravnih virov in zagotavljanjem biotske raznovrstnosti lahko del rešitve, in da je spodbujanje inovacij ključnega pomena za doseganje tega namena; meni, da je treba optimizirati kmetijske prakse, ki so odvisne od naravnih virov in njihov medsebojni vpliv, ter bolje razumeti sisteme proizvodnje za izboljšanje sistemov upravljanja; poziva k zagotovitvi srednje- in dolgoročne lastne produktivnosti, rodovitnosti in odpornosti kmetijskih ekosistemov in zmanjšanju emisij; poudarja pomembnost izboljšanja proizvodnih sistemov z uporabo bolje prilagojenih rastlin in sistemov rotacije ter boljšim upravljanjem sistemov ter opozarja na pomen živih tal; poudarja potencial, ki ga imajo živilska industrija, turistični sektor, biogospodarstvo in sektor zelene kemije za ustvarjanje delovnih mest;

| 4. | upošteva dejstvo, da je trg za prehrano in kmetijstvo EU eden najbolj povezanih trgov v Evropi, in poziva Komisijo, naj za gospodarski razvoj kmetijskega in živilskega sektorja v vseh državah članicah oblikuje in izvaja predpise, ki zagotavljajo bolj enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco, da bi spodbudili gospodarski razvoj v kmetijskem in živilskem sektorju v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

4.

upošteva dejstvo, da je trg za prehrano in kmetijstvo EU eden najbolj povezanih trgov v Evropi, in poziva Komisijo, naj za gospodarski razvoj kmetijskega in živilskega sektorja v vseh državah članicah oblikuje in izvaja predpise, ki zagotavljajo bolj enake konkurenčne pogoje in pošteno konkurenco, da bi spodbudili gospodarski razvoj v kmetijskem in živilskem sektorju v vseh državah članicah;

| 5. | poudarja, da so male in srednje družinske kmetije sestavni del evropskega kmetijskega sektorja in prispevajo k oblikovanju socialno in ekonomsko živahnih podeželskih območij, ki prispevajo k ohranjanja kulturne in naravne dediščine; nadalje opozarja, da se te kmetije včasih srečujejo s težavami, ko želijo izkoristiti napredne pridelovalne tehnike in prakse za zagotovitev pravičnega dohodka kmetov in izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poudarja, da imajo inovacije potencial za povečanje produktivnosti dela in dohodka z zmanjševanjem proizvodnih stroškov in izboljšanjem učinkovitosti poslovanja; poudarja, da sta lastništvo in dostop do obdelovalnih zemljišč osrednjega pomena za kmete in družinske kmetije; se zavzema, da bi naredili kmetijsko dejavnost bolj privlačno za mlade ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do financiranja, tehnologije in podpornih programov; poziva k razvoju novih poslovnih idej ter poziva Komisijo, naj kmete učinkoviteje obvešča o njihovih možnostih v zvezi s tem; priznava družbeno vlogo kmetijstva, njegov prispevek k socialni koheziji in učinek, ki ga ima na boj proti odseljevanju s podeželja, inovativne storitve, ki jih prinaša za lokalne skupnosti, in vlogo, ki jo ima pri ohranjanju tradicionalnega znanja; poudarja pomen dostopa do hitrih in zanesljivih storitev širokopasovnega interneta na podeželju ter inovativnih zamisli, prilagojenih vsem prikrajšanim regijam, kot so gorske in obrobne regije v Uniji, in poziva Komisijo, naj ju opredeli kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so male in srednje družinske kmetije sestavni del evropskega kmetijskega sektorja in prispevajo k oblikovanju socialno in ekonomsko živahnih podeželskih območij, ki prispevajo k ohranjanja kulturne in naravne dediščine; nadalje opozarja, da se te kmetije včasih srečujejo s težavami, ko želijo izkoristiti napredne pridelovalne tehnike in prakse za zagotovitev pravičnega dohodka kmetov in izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ter ustvarjanje kakovostnih delovnih mest; poudarja, da imajo inovacije potencial za povečanje produktivnosti dela in dohodka z zmanjševanjem proizvodnih stroškov in izboljšanjem učinkovitosti poslovanja; poudarja, da sta lastništvo in dostop do obdelovalnih zemljišč osrednjega pomena za kmete in družinske kmetije; se zavzema, da bi naredili kmetijsko dejavnost bolj privlačno za mlade ženske in moške, med drugim z izboljšanjem dostopa do financiranja, tehnologije in podpornih programov; poziva k razvoju novih poslovnih idej ter poziva Komisijo, naj kmete učinkoviteje obvešča o njihovih možnostih v zvezi s tem; priznava družbeno vlogo kmetijstva, njegov prispevek k socialni koheziji in učinek, ki ga ima na boj proti odseljevanju s podeželja, inovativne storitve, ki jih prinaša za lokalne skupnosti, in vlogo, ki jo ima pri ohranjanju tradicionalnega znanja; poudarja pomen dostopa do hitrih in zanesljivih storitev širokopasovnega interneta na podeželju ter inovativnih zamisli, prilagojenih vsem prikrajšanim regijam, kot so gorske in obrobne regije v Uniji, in poziva Komisijo, naj ju opredeli kot prednostno nalogo;

| 6. | poziva Komisijo, naj predlaga rešitve za spodbujanje uporabe sistemov upravljanja na podlagi informacijske in komunikacijske tehnologije, spremljanja v realnem času in senzorike ter uporabe sistemov za zaznavanje za optimizacijo sistemov proizvodnje ali precizno kmetijstvo, kar bi med drugim lahko pomenilo prilagajanje spremembam proizvodnih in tržnih pogojev, ki vi vodilo v učinkovitejšo in optimalno uporabo naravnih virov, boljše spremljanje številnih faz pridelave, agronomsko učinkovitost, zmanjšanje okoljskega odtisa, porabe energije in emisij toplogrednih plinov, boljše razumevanje vedenja živali ter njihovo boljše zdravje in dobrobit; poudarja tudi, da je bolj intenzivna uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije ključna, da bi naredili kmetijstvo bolj okoljsko trajnostno, sektor pa bolj konkurenčen; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj izboljša usklajevanje različnih ustreznih politik za bolj učinkovito spodbujanje IKT sistemov upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj predlaga rešitve za spodbujanje uporabe sistemov upravljanja na podlagi informacijske in komunikacijske tehnologije, spremljanja v realnem času in senzorike ter uporabe sistemov za zaznavanje za optimizacijo sistemov proizvodnje ali precizno kmetijstvo, kar bi med drugim lahko pomenilo prilagajanje spremembam proizvodnih in tržnih pogojev, ki vi vodilo v učinkovitejšo in optimalno uporabo naravnih virov, boljše spremljanje številnih faz pridelave, agronomsko učinkovitost, zmanjšanje okoljskega odtisa, porabe energije in emisij toplogrednih plinov, boljše razumevanje vedenja živali ter njihovo boljše zdravje in dobrobit; poudarja tudi, da je bolj intenzivna uporaba informacijske in komunikacijske tehnologije ključna, da bi naredili kmetijstvo bolj okoljsko trajnostno, sektor pa bolj konkurenčen; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj izboljša usklajevanje različnih ustreznih politik za bolj učinkovito spodbujanje IKT sistemov upravljanja;

| 7. | opominja, da bi s poenostavljenimi ukrepi in boljšim svetovanjem pri izvajanju ukrepov skupne kmetijske politike kmete spodbudili k sprejetju bolj trajnostnih načinov kmetovanja; |
| --- | --- |

7.

opominja, da bi s poenostavljenimi ukrepi in boljšim svetovanjem pri izvajanju ukrepov skupne kmetijske politike kmete spodbudili k sprejetju bolj trajnostnih načinov kmetovanja;

| 8. | je prepričan, da bodo informacije, zbrane z robotiko, senzoriko, avtomatskim nadzorom in drugimi tehnološkimi inovacijami v okviru tehnologije na področju interneta stvari in velikih podatkov, omogočile spremljanje v realnem času, boljše odločanje in poslovodenje v celotni prehranski verigi; pozdravlja ustanovitev zavezništva za inovacije na področju interneta stvari, delovne skupine 06 o pametnem kmetovanju in varnosti hrane, in v zvezi s tem poudarja pomen evropskega enotnega digitalnega trga za kmetijstvo v smislu rešitve problemov medobratovalnosti, standardov za boljšo konvergenco in vprašanj lastništva in uporabe osebnih in neosebnih podatkov ter dostopa do njih; |
| --- | --- |

8.

je prepričan, da bodo informacije, zbrane z robotiko, senzoriko, avtomatskim nadzorom in drugimi tehnološkimi inovacijami v okviru tehnologije na področju interneta stvari in velikih podatkov, omogočile spremljanje v realnem času, boljše odločanje in poslovodenje v celotni prehranski verigi; pozdravlja ustanovitev zavezništva za inovacije na področju interneta stvari, delovne skupine 06 o pametnem kmetovanju in varnosti hrane, in v zvezi s tem poudarja pomen evropskega enotnega digitalnega trga za kmetijstvo v smislu rešitve problemov medobratovalnosti, standardov za boljšo konvergenco in vprašanj lastništva in uporabe osebnih in neosebnih podatkov ter dostopa do njih;

| 9. | je zaskrbljen zaradi slabe ozaveščenosti o potencialu velikih podatkov in interneta stvari ter zaradi razdrobljenosti s tem povezanih tehnoloških sistemov, kar ovira sprejemanje in upočasnjuje uvedbo, ter je razočaran zaradi počasnega uvajanja tehnologij GPS; poudarja, da morajo biti te tehnologije koristne za kmete; ugotavlja, da se v EU trenutno uporablja le 10 % sistemov za vodenje, manj kot 1 % kinematike v realnem času in manj kot 1 % tehnik variabilne uporabe (variable rate application); poziva Komisijo, naj količinsko ovrednoti okoljske in proizvodne koristi teh tehnologij in zagotovi ozaveščenost in znanje o njih ter njihov prenos; je zaskrbljen, ker bi lahko nekatere države članice zaradi pomanjkljivih zemljiških knjig leta 2018 izgubile delež zneska neposrednih plačil, in predlaga, da Komisija omogoči dostop do pametnih orodij za hitro kartografiranje kmetijskih zemljišč; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen zaradi slabe ozaveščenosti o potencialu velikih podatkov in interneta stvari ter zaradi razdrobljenosti s tem povezanih tehnoloških sistemov, kar ovira sprejemanje in upočasnjuje uvedbo, ter je razočaran zaradi počasnega uvajanja tehnologij GPS; poudarja, da morajo biti te tehnologije koristne za kmete; ugotavlja, da se v EU trenutno uporablja le 10 % sistemov za vodenje, manj kot 1 % kinematike v realnem času in manj kot 1 % tehnik variabilne uporabe (variable rate application); poziva Komisijo, naj količinsko ovrednoti okoljske in proizvodne koristi teh tehnologij in zagotovi ozaveščenost in znanje o njih ter njihov prenos; je zaskrbljen, ker bi lahko nekatere države članice zaradi pomanjkljivih zemljiških knjig leta 2018 izgubile delež zneska neposrednih plačil, in predlaga, da Komisija omogoči dostop do pametnih orodij za hitro kartografiranje kmetijskih zemljišč;

| 10. | poziva k prehodu na precizno kmetijstvo, ki zagotavlja nove pristope k upravljanju celotnega kmetijskega gospodarstva, kot so stroji, ki uporabljajo tehnologijo GPS/GNSS, v kombinaciji s sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS ali droni), kar omogoča do centimetra natančno obdelovanje ornega zemljišča; se strinja, da bi lahko s temi tehnikami precej zmanjšali uporabo fitofarmacevtskih sredstev in gnojil ter porabo vode, s čimer bi preprečili erozijo tal; poziva Komisijo, naj odpravi ovire za sprejem preciznega kmetovanja, zlasti tiste, ki so povezane z zapletenimi in razdrobljenimi sistemi informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter vprašanjem ravni naložb; ugotavlja, da je precizno kmetovanje pomembno tudi v živinoreji kot način za spremljanje zdravja živali, prehrane in donosa; poziva države članice, naj te načine podprejo, zlasti naj izkoristijo možnosti v okviru novih pravil na področju razvoju podeželja v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013; poziva Komisijo, naj pri prihodnjih revizijah skupne kmetijske politike upošteva, da kmetje za povečanje ekološkosti uporabljajo precizno kmetijstvo; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele najbolj oddaljene in najbolj oddaljene regije ter kmetije, vključno z najmanjšimi, in vsi drugi akterji na kmetijskih podeželskih območjih dostop do teh večnamenskih tehnologij, saj je treba ohraniti in zvišati stopnje zaposlenosti na teh najranljivejših območjih; |
| --- | --- |

10.

poziva k prehodu na precizno kmetijstvo, ki zagotavlja nove pristope k upravljanju celotnega kmetijskega gospodarstva, kot so stroji, ki uporabljajo tehnologijo GPS/GNSS, v kombinaciji s sistemi daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS ali droni), kar omogoča do centimetra natančno obdelovanje ornega zemljišča; se strinja, da bi lahko s temi tehnikami precej zmanjšali uporabo fitofarmacevtskih sredstev in gnojil ter porabo vode, s čimer bi preprečili erozijo tal; poziva Komisijo, naj odpravi ovire za sprejem preciznega kmetovanja, zlasti tiste, ki so povezane z zapletenimi in razdrobljenimi sistemi informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter vprašanjem ravni naložb; ugotavlja, da je precizno kmetovanje pomembno tudi v živinoreji kot način za spremljanje zdravja živali, prehrane in donosa; poziva države članice, naj te načine podprejo, zlasti naj izkoristijo možnosti v okviru novih pravil na področju razvoju podeželja v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013; poziva Komisijo, naj pri prihodnjih revizijah skupne kmetijske politike upošteva, da kmetje za povečanje ekološkosti uporabljajo precizno kmetijstvo; poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imele najbolj oddaljene in najbolj oddaljene regije ter kmetije, vključno z najmanjšimi, in vsi drugi akterji na kmetijskih podeželskih območjih dostop do teh večnamenskih tehnologij, saj je treba ohraniti in zvišati stopnje zaposlenosti na teh najranljivejših območjih;

| 11. | pozdravlja, da se pri kmetovanju vse bolj uporabljajo sistemi RPAS, saj lahko to privede do manjše uporabe fitofarmacevtskih sredstev in vode; je seznanjen s tem, da se v okviru revizije temeljne zakonodaje Evropske agencije za varnost v letalstvu pripravlja zakonodajni predlog, s katerim bodo vsi droni v področju pristojnosti EU; poziva Komisijo, naj zagotovi jasne in nepristranske standarde in pravila za civilno uporabo RPAS, ki bodo veljali v vsej EU, in poskrbi, da se bodo v prihodnji zakonodaji upoštevali posebni pogoji, pod katerimi se droni uporabljajo v kmetijstvu; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja, da se pri kmetovanju vse bolj uporabljajo sistemi RPAS, saj lahko to privede do manjše uporabe fitofarmacevtskih sredstev in vode; je seznanjen s tem, da se v okviru revizije temeljne zakonodaje Evropske agencije za varnost v letalstvu pripravlja zakonodajni predlog, s katerim bodo vsi droni v področju pristojnosti EU; poziva Komisijo, naj zagotovi jasne in nepristranske standarde in pravila za civilno uporabo RPAS, ki bodo veljali v vsej EU, in poskrbi, da se bodo v prihodnji zakonodaji upoštevali posebni pogoji, pod katerimi se droni uporabljajo v kmetijstvu;

| 12. | poudarja pomembnost novih inovativnih in cenovno sprejemljivih rešitev v kmetijskem sektorju za večjo uporabo okolju prijaznejših metod, dobrin in virov, med katerimi so tudi nove pridelovalne metode in upravljanje polj, ter tudi načini za povečanje uporabe obnovljive energije in postopno odpravo potrebe po fosilnih gorivih; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomembnost novih inovativnih in cenovno sprejemljivih rešitev v kmetijskem sektorju za večjo uporabo okolju prijaznejših metod, dobrin in virov, med katerimi so tudi nove pridelovalne metode in upravljanje polj, ter tudi načini za povečanje uporabe obnovljive energije in postopno odpravo potrebe po fosilnih gorivih;

| 13. | spodbuja inovativne rešitve v sistemih živinoreje, ki bodo prispevale k višji ravni zdravja in dobrobiti živali in zmanjšale potreba po zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, vključno s protimikrobnimi zdravili; opozarja na možnosti za optimizacijo uporabe živalskih iztrebkov v proizvodnji energije iz obnovljivih virov in boljših gnojil; ugotavlja, da lahko v okviru naravnih procesov najdemo inovativne rešitve za zajemanje emisij, razpršitev onesnaževanja in povečanje energetske učinkovitosti sistemov za uhlevitev živali, obenem pa za spopadanje z vplivi na neto ceno; opozarja, da je metan mogoče zajemati pri proizvodnji energije, kar bi lahko pripomoglo k blažitvi podnebnih sprememb; poudarja, da je treba protimikrobna zdravila uporabljati preudarno in odgovorno in da bi lahko izboljšali celotno proizvodno verigo, če bi uporabljali učinkovitejša in hitrejša diagnostična orodja, spremljanje v realnem času, ciljno usmerjene previdnostne ukrepe in nove načine izdaje za preprečitev protimikrobne odpornosti, državam članicam, ki so naprednejše v tem pogledu, pa pustili dovolj manevrskega prostora, in poudarja, da so potrebne raziskave zdravil za nastajajoče bolezni; |
| --- | --- |

13.

spodbuja inovativne rešitve v sistemih živinoreje, ki bodo prispevale k višji ravni zdravja in dobrobiti živali in zmanjšale potreba po zdravilih za uporabo v veterinarski medicini, vključno s protimikrobnimi zdravili; opozarja na možnosti za optimizacijo uporabe živalskih iztrebkov v proizvodnji energije iz obnovljivih virov in boljših gnojil; ugotavlja, da lahko v okviru naravnih procesov najdemo inovativne rešitve za zajemanje emisij, razpršitev onesnaževanja in povečanje energetske učinkovitosti sistemov za uhlevitev živali, obenem pa za spopadanje z vplivi na neto ceno; opozarja, da je metan mogoče zajemati pri proizvodnji energije, kar bi lahko pripomoglo k blažitvi podnebnih sprememb; poudarja, da je treba protimikrobna zdravila uporabljati preudarno in odgovorno in da bi lahko izboljšali celotno proizvodno verigo, če bi uporabljali učinkovitejša in hitrejša diagnostična orodja, spremljanje v realnem času, ciljno usmerjene previdnostne ukrepe in nove načine izdaje za preprečitev protimikrobne odpornosti, državam članicam, ki so naprednejše v tem pogledu, pa pustili dovolj manevrskega prostora, in poudarja, da so potrebne raziskave zdravil za nastajajoče bolezni;

| 14. | podpira metode ekstenzivne živinoreje in poziva k razvoju novih tehnologij za natančno ovrednotenje okoljskih koristi travnikov in pašnikov, ki se vzdržujejo na ta način, in priznava, da koristno dopolnjujejo rastlinsko pridelavo; |
| --- | --- |

14.

podpira metode ekstenzivne živinoreje in poziva k razvoju novih tehnologij za natančno ovrednotenje okoljskih koristi travnikov in pašnikov, ki se vzdržujejo na ta način, in priznava, da koristno dopolnjujejo rastlinsko pridelavo;

| 15. | poudarja pomen izkoristka živalskih beljakovin v proizvodnem ciklu; poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za ovrednotenje odpadkov v kmetijstvu s spodbujanjem predelave beljakovin za krmo; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomen izkoristka živalskih beljakovin v proizvodnem ciklu; poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za ovrednotenje odpadkov v kmetijstvu s spodbujanjem predelave beljakovin za krmo;

| 16. | spodbuja Komisijo, naj spodbuja politiko dostopa do zemlje za male in srednje kmetije, pašno in krmno živinorejo, proizvodnjo rastlinskih beljakovin ter raziskave in inovacije v zvezi s trajnostno proizvodnjo rastlinskih beljakovin; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Komisijo, naj spodbuja politiko dostopa do zemlje za male in srednje kmetije, pašno in krmno živinorejo, proizvodnjo rastlinskih beljakovin ter raziskave in inovacije v zvezi s trajnostno proizvodnjo rastlinskih beljakovin;

| 17. | poudarja neizkoriščeni potencial, ki ga imajo tehnologija in inovacije za razvoj novega blaga in proizvodov (na področju živil in krme, mehanizacije, biokemije, bioloških sredstev za zatiranje škodljivcev itd.), ki imajo morda potencial za ustvarjanje delovnih mest v vsej agroživilski vrednostni verigi; kljub temu opozarja, da inovacije in razvoj tehnologije vodijo do izgube delovnih mest v tradicionalnih kmetijskih poklicih, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usposabljanje in prekvalifikacijo delavcev v teh kmetijskih sektorjih; poudarja, da je ustvarjanje novih delovnih mest v kmetijskem sektorju odločilnega pomena za razvoj podeželja, ponovno naseljevanje podeželja in gospodarsko rast ter meni, da bo postalo kmetijstvo z razvojem sodobne kmetijske prakse privlačnejše za mlade kmete in podjetnike; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za spodbujanje kmetov, da bi javnost ozaveščali o delovanju agroživilske verige in novih pridelovalnih metodah; |
| --- | --- |

17.

poudarja neizkoriščeni potencial, ki ga imajo tehnologija in inovacije za razvoj novega blaga in proizvodov (na področju živil in krme, mehanizacije, biokemije, bioloških sredstev za zatiranje škodljivcev itd.), ki imajo morda potencial za ustvarjanje delovnih mest v vsej agroživilski vrednostni verigi; kljub temu opozarja, da inovacije in razvoj tehnologije vodijo do izgube delovnih mest v tradicionalnih kmetijskih poklicih, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo usposabljanje in prekvalifikacijo delavcev v teh kmetijskih sektorjih; poudarja, da je ustvarjanje novih delovnih mest v kmetijskem sektorju odločilnega pomena za razvoj podeželja, ponovno naseljevanje podeželja in gospodarsko rast ter meni, da bo postalo kmetijstvo z razvojem sodobne kmetijske prakse privlačnejše za mlade kmete in podjetnike; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za spodbujanje kmetov, da bi javnost ozaveščali o delovanju agroživilske verige in novih pridelovalnih metodah;

| 18. | meni, da nove informacijske tehnologije zagotavljajo precej možnosti za izoblikovanje novih vrednostnih verig, ki bi lahko vključevale bolj neposreden stik med proizvajalci in potrošniki ter bi bile bolj osredotočene na inovativne proizvode, nove storitve in večjo diverzifikacijo proizvodov in bi kmetom omogočale nove pritoke dohodkov, poleg tega bi pripomogle k preglednejšemu trgu, ki bo koristil kmetom in bo povečal število potencialnih potrošnikov njihovih proizvodov; poudarja, da bi lahko inovacije v verigi preskrbe s hrano zagotovile enakomernejšo razporeditev tveganj; |
| --- | --- |

18.

meni, da nove informacijske tehnologije zagotavljajo precej možnosti za izoblikovanje novih vrednostnih verig, ki bi lahko vključevale bolj neposreden stik med proizvajalci in potrošniki ter bi bile bolj osredotočene na inovativne proizvode, nove storitve in večjo diverzifikacijo proizvodov in bi kmetom omogočale nove pritoke dohodkov, poleg tega bi pripomogle k preglednejšemu trgu, ki bo koristil kmetom in bo povečal število potencialnih potrošnikov njihovih proizvodov; poudarja, da bi lahko inovacije v verigi preskrbe s hrano zagotovile enakomernejšo razporeditev tveganj;

| 19. | poudarja, da se je treba lotiti reševanja vprašanja živilskih odpadkov, zlasti sistemskih, saj se v Evropi vsako leto zavrže ali odvrže 100 milijonov ton živil, kar znaša približno 30 %–50 % hrane, pridelane v EU; meni, da je potrebno boljše sodelovanje v prehranski verigi za zmanjšanje sedanjih ravni odpadkov; poudarja, da zastareli regulativni okviri ne bi smeli predstavljati ovire za inovativne načine obdelave živilskih odpadkov in da bi bilo treba za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov in izgub, tudi v okviru programa Obzorje 2020, spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse in prednostno razvrstitev inovativnih projektov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se je treba lotiti reševanja vprašanja živilskih odpadkov, zlasti sistemskih, saj se v Evropi vsako leto zavrže ali odvrže 100 milijonov ton živil, kar znaša približno 30 %–50 % hrane, pridelane v EU; meni, da je potrebno boljše sodelovanje v prehranski verigi za zmanjšanje sedanjih ravni odpadkov; poudarja, da zastareli regulativni okviri ne bi smeli predstavljati ovire za inovativne načine obdelave živilskih odpadkov in da bi bilo treba za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov in izgub, tudi v okviru programa Obzorje 2020, spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse in prednostno razvrstitev inovativnih projektov;

| 20. | poudarja, da bi lahko na vsako tono živilskih odpadkov, ki bi se jim izognili, ustvarili 4,2 tone prihranka CO2, kar bi močno vplivalo na okolje; poleg tega poudarja, kako pomembno je, da je pravni okvir skladen z načelom krožnega gospodarstva, pri čemer se določijo jasna pravila o stranskih proizvodih, uporaba surovin se optimizira, količina preostalih odpadkov pa se čim bolj zmanjša; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi lahko na vsako tono živilskih odpadkov, ki bi se jim izognili, ustvarili 4,2 tone prihranka CO2, kar bi močno vplivalo na okolje; poleg tega poudarja, kako pomembno je, da je pravni okvir skladen z načelom krožnega gospodarstva, pri čemer se določijo jasna pravila o stranskih proizvodih, uporaba surovin se optimizira, količina preostalih odpadkov pa se čim bolj zmanjša;

| 21. | poudarja, da se precejšnji delež bioloških odpadkov denimo že uporablja za živalsko krmo ali kot osnovni material za biogoriva; vseeno meni, da bi morali biti izkoristki teh materialov še večji, zato bi si bilo treba prizadevati za njihovo čim višjo dodano vrednost, poleg tega bi bilo treba uporabljati nove tehnologije, kot so biorafiniranje, gojenje insektov, ponovna uporaba živalskih lipidov, encimov in beljakovin iz ostankov v živilski industriji, fermentacija na trdnem gojišču, pridobivanje bioplina, pridobivanje mineralov iz gnoja in uporaba odvečnega gnoja kot obnovljivega vira energije; ugotavlja pomanjkanje jasnih pravil in nezadostno uporabo drugih virov iz biomase, kot so kmetijski stranski proizvodi in odpadki, in poziva Komisijo, naj podpira njihovo ponovno uporabo na področjih, kot je energija, in torej na ravni EU omogoči sisteme priznavanja in posebne ukrepe iz programov na področju razvoja podeželja, ki lahko vključujejo kmete in druge deležnike, na primer lokalni organi v primeru manjših projektov; ugotavlja, da ti sistemi priznavanja in posebni razvojni programi lahko tudi olajšajo čezmejni pretok in izboljšajo sinergijo in skladnost z drugimi politikami EU; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se precejšnji delež bioloških odpadkov denimo že uporablja za živalsko krmo ali kot osnovni material za biogoriva; vseeno meni, da bi morali biti izkoristki teh materialov še večji, zato bi si bilo treba prizadevati za njihovo čim višjo dodano vrednost, poleg tega bi bilo treba uporabljati nove tehnologije, kot so biorafiniranje, gojenje insektov, ponovna uporaba živalskih lipidov, encimov in beljakovin iz ostankov v živilski industriji, fermentacija na trdnem gojišču, pridobivanje bioplina, pridobivanje mineralov iz gnoja in uporaba odvečnega gnoja kot obnovljivega vira energije; ugotavlja pomanjkanje jasnih pravil in nezadostno uporabo drugih virov iz biomase, kot so kmetijski stranski proizvodi in odpadki, in poziva Komisijo, naj podpira njihovo ponovno uporabo na področjih, kot je energija, in torej na ravni EU omogoči sisteme priznavanja in posebne ukrepe iz programov na področju razvoja podeželja, ki lahko vključujejo kmete in druge deležnike, na primer lokalni organi v primeru manjših projektov; ugotavlja, da ti sistemi priznavanja in posebni razvojni programi lahko tudi olajšajo čezmejni pretok in izboljšajo sinergijo in skladnost z drugimi politikami EU;

| 22. | meni, da poslabšanje kakovosti tal pomeni grožnjo za prihodnjo pridelavo ter je dober razlog za spremembo proizvodnih praks in sistemov kmetovanja, saj je postopno ukinjanje dejavnosti živinoreje na številnih kmetijah prispevalo k poslabšanju rodovitnosti tal zaradi nezadostne ravni organskih snovi in organskih gnojil v njej; je zaskrbljen, ker je EU močno odvisna od uvoza mineralov za proizvodnjo mineralnih gnojil, kot so fosfati, in ker sta ogljikov in ekološki odtis proizvodnje teh gnojil precejšnja; poudarja možnost predelave živalskega gnoja v mineralni koncentrat, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo zelenih gnojil, s katerimi bi bilo mogoče zmanjšati potrebo po mineralih gnojilih in ta navsezadnje nadomestiti, saj so skoraj enako učinkovita; pozdravlja dejstvo, da proizvodnja in uporaba mineralnih koncentratov z zaprtjem mineralnega kroga na kmetijah znatno prispevata h krožnemu gospodarstvu in bosta znatno zmanjšala stroške kmetij za gnojila; poziva Komisijo, naj pregleda uredbo EU o gnojilih in odpravi zakonodajne ovire iz direktive o nitratih, da bi omogočili in spodbudili razvoj mineralnih koncentratov iz živalskega gnoja; |
| --- | --- |

22.

meni, da poslabšanje kakovosti tal pomeni grožnjo za prihodnjo pridelavo ter je dober razlog za spremembo proizvodnih praks in sistemov kmetovanja, saj je postopno ukinjanje dejavnosti živinoreje na številnih kmetijah prispevalo k poslabšanju rodovitnosti tal zaradi nezadostne ravni organskih snovi in organskih gnojil v njej; je zaskrbljen, ker je EU močno odvisna od uvoza mineralov za proizvodnjo mineralnih gnojil, kot so fosfati, in ker sta ogljikov in ekološki odtis proizvodnje teh gnojil precejšnja; poudarja možnost predelave živalskega gnoja v mineralni koncentrat, ki ga je mogoče uporabiti za proizvodnjo zelenih gnojil, s katerimi bi bilo mogoče zmanjšati potrebo po mineralih gnojilih in ta navsezadnje nadomestiti, saj so skoraj enako učinkovita; pozdravlja dejstvo, da proizvodnja in uporaba mineralnih koncentratov z zaprtjem mineralnega kroga na kmetijah znatno prispevata h krožnemu gospodarstvu in bosta znatno zmanjšala stroške kmetij za gnojila; poziva Komisijo, naj pregleda uredbo EU o gnojilih in odpravi zakonodajne ovire iz direktive o nitratih, da bi omogočili in spodbudili razvoj mineralnih koncentratov iz živalskega gnoja;

| 23. | je tudi zaskrbljen, ker je Evropska unija še vedno odvisna od uvoza beljakovinskih živil, kot je soja, in poziva k ambiciozni politiki za razvoj pridelave beljakovinskih rastlin v EU; |
| --- | --- |

23.

je tudi zaskrbljen, ker je Evropska unija še vedno odvisna od uvoza beljakovinskih živil, kot je soja, in poziva k ambiciozni politiki za razvoj pridelave beljakovinskih rastlin v EU;

| 24. | priporoča uporabo sistemov upravljanja, prilagojenih posamezni kmetiji, pri katerih se meri in ocenjuje bilanca hranil na ravni kmetij, povezanih z različnimi verigami v proizvodnem ciklu, kar omogoča merjenje vpliva posameznih kmetij na okolje in izračun bilanc hranil za posamezno kmetijo; ugotavlja, da je pri učinkoviti uporabi mineralov pridelek večji, uporabiti pa je treba tudi manj gnojila, ter da to prispeva k učinkoviti praksi krmljenja, pri čemer lahko kmetje izboljšajo svojo dejavnost, tako da znižajo stroške in opustijo generične ukrepe; poziva Komisijo, naj pilotne projekte na tem področju, ki so že načrtovani, podpre s sofinanciranjem iz različnih evropskih skladov, vključno s programom Obzorje 2020 in EFSI, ter o tem pripravi študijo; |
| --- | --- |

24.

priporoča uporabo sistemov upravljanja, prilagojenih posamezni kmetiji, pri katerih se meri in ocenjuje bilanca hranil na ravni kmetij, povezanih z različnimi verigami v proizvodnem ciklu, kar omogoča merjenje vpliva posameznih kmetij na okolje in izračun bilanc hranil za posamezno kmetijo; ugotavlja, da je pri učinkoviti uporabi mineralov pridelek večji, uporabiti pa je treba tudi manj gnojila, ter da to prispeva k učinkoviti praksi krmljenja, pri čemer lahko kmetje izboljšajo svojo dejavnost, tako da znižajo stroške in opustijo generične ukrepe; poziva Komisijo, naj pilotne projekte na tem področju, ki so že načrtovani, podpre s sofinanciranjem iz različnih evropskih skladov, vključno s programom Obzorje 2020 in EFSI, ter o tem pripravi študijo;

| 25. | spodbuja uveljavljanje visoko preciznih tehnik z nizkimi emisijami za shranjevanje, prevoz in trosenje gnoja po zemljišču, s čimer se bo pri rastlinah občutno izboljšalo sprejemanje hranil iz gnoja in tako zmanjšala potreba po uporabi mineralnih gnojil ter zmanjšalo tveganje za onesnaženje voda; |
| --- | --- |

25.

spodbuja uveljavljanje visoko preciznih tehnik z nizkimi emisijami za shranjevanje, prevoz in trosenje gnoja po zemljišču, s čimer se bo pri rastlinah občutno izboljšalo sprejemanje hranil iz gnoja in tako zmanjšala potreba po uporabi mineralnih gnojil ter zmanjšalo tveganje za onesnaženje voda;

| 26. | poudarja, da je eden od ključnih dejavnikov za zmanjšanje skupnih emisij amonijaka in zakisljevanja boljša uporaba tehnik vnosa gnojil in da bi morala zato vsaka država zagotoviti, da se pri nizkoemisijskih tehnikah za vnos gnojevke ta razdeljuje v pasovih (uporaba trosilnega čevlja ali trosilne cevi) ali injicira; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je eden od ključnih dejavnikov za zmanjšanje skupnih emisij amonijaka in zakisljevanja boljša uporaba tehnik vnosa gnojil in da bi morala zato vsaka država zagotoviti, da se pri nizkoemisijskih tehnikah za vnos gnojevke ta razdeljuje v pasovih (uporaba trosilnega čevlja ali trosilne cevi) ali injicira;

| 27. | poudarja, da bi lahko s kmetijsko prakso, pri kateri se upoštevajo podnebne spremembe, trojno pridobili, saj bi se povečala trajnostna proizvodnja, zagotovilo na podnebne spremembe odporno kmetovanje, ki se bolje spopada s spreminjajočimi se in uničujočimi vremenskimi vzorci, poleg tega pa bi se s spodbujanjem produktivnih, z viri gospodarnih in krožnih sistemov zmanjšale emisije iz kmetijskega sektorja; poudarja, da sta kmetijski in gozdarski sektor edinstvena glede dejavnega zajemanja CO2 z rastlinami in pogozdovanjem, uporabo pokrovnih posevkov in stročnic, gozdnih pasov, ki so koristni tudi za zaščito posevkov in so sposobni zadrževati vodo, ter z absorpcijo toplogrednih plinov v prsti (ponor ogljika); v zvezi s tem opozarja na program „4 na 1000“, predstavljen v okviru konference COP21, ter možnosti za finančne spodbude; spodbuja kmete, naj nadaljujejo in okrepijo uvajanje teh novih in inovativnih praks; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da bi lahko s kmetijsko prakso, pri kateri se upoštevajo podnebne spremembe, trojno pridobili, saj bi se povečala trajnostna proizvodnja, zagotovilo na podnebne spremembe odporno kmetovanje, ki se bolje spopada s spreminjajočimi se in uničujočimi vremenskimi vzorci, poleg tega pa bi se s spodbujanjem produktivnih, z viri gospodarnih in krožnih sistemov zmanjšale emisije iz kmetijskega sektorja; poudarja, da sta kmetijski in gozdarski sektor edinstvena glede dejavnega zajemanja CO2 z rastlinami in pogozdovanjem, uporabo pokrovnih posevkov in stročnic, gozdnih pasov, ki so koristni tudi za zaščito posevkov in so sposobni zadrževati vodo, ter z absorpcijo toplogrednih plinov v prsti (ponor ogljika); v zvezi s tem opozarja na program „4 na 1000“, predstavljen v okviru konference COP21, ter možnosti za finančne spodbude; spodbuja kmete, naj nadaljujejo in okrepijo uvajanje teh novih in inovativnih praks;

| 28. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo agrogozdarski in kmetijski sistemi, zlasti za zmanjševanje poplav in erozije tal ter izboljšanje zdravja tal; poziva k nadaljnjemu vključevanju inovativnih pristopov, osredotočenih na drevesa, v kmetijske dejavnosti in k odstranitvi upravnih bremen za optimizacijo načrtovanja vodnih zbiralnikov in gospodarjenja z vodo; poudarja koristi, povezane z uporabo dreves, za povečano trajnost in produktivnost kmetijstva, ohranjanje biotske raznovrstnosti ter lokalni in regionalni gospodarski razvoj; priznava, da bi bilo treba zaščititi in nagraditi tradicionalne drevesno-pašne sisteme z večnamensko in trajnostno uporabo zemljišč, hkrati pa upoštevati tudi novejše metode vključevanja dreves v nižinske kmetijske sisteme, kot so drevoredi; |
| --- | --- |

28.

poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo agrogozdarski in kmetijski sistemi, zlasti za zmanjševanje poplav in erozije tal ter izboljšanje zdravja tal; poziva k nadaljnjemu vključevanju inovativnih pristopov, osredotočenih na drevesa, v kmetijske dejavnosti in k odstranitvi upravnih bremen za optimizacijo načrtovanja vodnih zbiralnikov in gospodarjenja z vodo; poudarja koristi, povezane z uporabo dreves, za povečano trajnost in produktivnost kmetijstva, ohranjanje biotske raznovrstnosti ter lokalni in regionalni gospodarski razvoj; priznava, da bi bilo treba zaščititi in nagraditi tradicionalne drevesno-pašne sisteme z večnamensko in trajnostno uporabo zemljišč, hkrati pa upoštevati tudi novejše metode vključevanja dreves v nižinske kmetijske sisteme, kot so drevoredi;

| 29. | meni, da je kakovost tal gospodarsko in ekološko pomembna, saj bo v primeru, da se ekološko stanje poslabša, prst manj rodovitna, poleg tega bo na voljo manj hranil, rastline bodo bolj dovzetne za škodljivce in bolezni, zmogljivost zadrževanja vode bo slabša, biotska raznovrstnost pa manjša; poziva Komisijo, naj podpre inovativne prakse in izmenjavo zgledov najboljše prakse, kot so sistemi kolobarjenja, stalna talna odeja, omejeno obdelovanje tal ali pognojevanje z zelenimi stročnicami in bakterijami, ki nase vežejo dušik, da se prepreči nadaljnja degradacija tal; poudarja, da je za boj proti dezertifikaciji in evtrofikaciji treba kmete spodbujati k razvijanju namakalnih sistemov, vključno z izboljšanjem učinkovitosti rabe vode in uporabo tehnik varčnega namakanja; meni, da je treba bolje razumeti vpliv med mobilizacijo organske snovi in proizvodnimi potrebami; pozdravlja raziskovanje inovativnih praks, kot so uporaba mikrobnih posegov (bakterijska gnojila) in študije interakcije med rastlino in prstjo z mikorizo, rizobakterijami za pospeševanje rasti rastlin (PGPR) in regulatorji rasti rastlin (PGR), s katerimi bi lahko zmanjšali vpliv na okolje ter uporabo kemičnih gnojil in pesticidov, ki škodujejo zdravju ljudi in živali in okolju; priznava pomen trajnostne rabe tal, pri kateri se upoštevajo potrebe posameznega terena; |
| --- | --- |

29.

meni, da je kakovost tal gospodarsko in ekološko pomembna, saj bo v primeru, da se ekološko stanje poslabša, prst manj rodovitna, poleg tega bo na voljo manj hranil, rastline bodo bolj dovzetne za škodljivce in bolezni, zmogljivost zadrževanja vode bo slabša, biotska raznovrstnost pa manjša; poziva Komisijo, naj podpre inovativne prakse in izmenjavo zgledov najboljše prakse, kot so sistemi kolobarjenja, stalna talna odeja, omejeno obdelovanje tal ali pognojevanje z zelenimi stročnicami in bakterijami, ki nase vežejo dušik, da se prepreči nadaljnja degradacija tal; poudarja, da je za boj proti dezertifikaciji in evtrofikaciji treba kmete spodbujati k razvijanju namakalnih sistemov, vključno z izboljšanjem učinkovitosti rabe vode in uporabo tehnik varčnega namakanja; meni, da je treba bolje razumeti vpliv med mobilizacijo organske snovi in proizvodnimi potrebami; pozdravlja raziskovanje inovativnih praks, kot so uporaba mikrobnih posegov (bakterijska gnojila) in študije interakcije med rastlino in prstjo z mikorizo, rizobakterijami za pospeševanje rasti rastlin (PGPR) in regulatorji rasti rastlin (PGR), s katerimi bi lahko zmanjšali vpliv na okolje ter uporabo kemičnih gnojil in pesticidov, ki škodujejo zdravju ljudi in živali in okolju; priznava pomen trajnostne rabe tal, pri kateri se upoštevajo potrebe posameznega terena;

| 30. | priznava, da kmetijski sistemi niso produktivni, če so večino leta izpostavljeni poplavam ali suši; poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo inovacije na področju upravljanja in varovanja voda z vključevanjem storitev svetovanja na kmetijah in storitev širitve gospodarstev, pri čemer naj uporabijo inovativne tehnike in tehnologije, ki na primer zmanjšujejo potratnost namakalnih sistemov ali blažijo posledice poplav; poziva k uporabi novih tehnik, skupaj z obstoječimi in novimi značilnosti krajin kot so ribniki, in s shemami, ki so namenjene povečevanju zadrževanja vode v tleh in v habitatih, povezanih s kmetijstvom, kot so močvirni travniki, zavarovati območja pronicanja podtalnice, povečati zmožnost pronicanja vode v tla in zadrževanje vode; pozdravlja sinergije pri načrtovanju pokrajine in upravljanju povodja; poziva k spodbujanju uporabe tehnik „obnavljanja kmetijstva“ za povečanje globine vrhnje plasti prsti, spodbujanje ustvarjanja humusa, inokulacijo mrtve ali nezdrave prsti s kompostom, da se povrne njihova optimalna funkcionalnost itd.,; |
| --- | --- |

30.

priznava, da kmetijski sistemi niso produktivni, če so večino leta izpostavljeni poplavam ali suši; poziva Komisijo in države članice, da spodbujajo inovacije na področju upravljanja in varovanja voda z vključevanjem storitev svetovanja na kmetijah in storitev širitve gospodarstev, pri čemer naj uporabijo inovativne tehnike in tehnologije, ki na primer zmanjšujejo potratnost namakalnih sistemov ali blažijo posledice poplav; poziva k uporabi novih tehnik, skupaj z obstoječimi in novimi značilnosti krajin kot so ribniki, in s shemami, ki so namenjene povečevanju zadrževanja vode v tleh in v habitatih, povezanih s kmetijstvom, kot so močvirni travniki, zavarovati območja pronicanja podtalnice, povečati zmožnost pronicanja vode v tla in zadrževanje vode; pozdravlja sinergije pri načrtovanju pokrajine in upravljanju povodja; poziva k spodbujanju uporabe tehnik „obnavljanja kmetijstva“ za povečanje globine vrhnje plasti prsti, spodbujanje ustvarjanja humusa, inokulacijo mrtve ali nezdrave prsti s kompostom, da se povrne njihova optimalna funkcionalnost itd.,;

| 31. | poziva h krepitvi prizadevanj za razvoj in popolno uporabo sistema celostnega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev, torej je treba podpreti znanstvene raziskave nekemičnih nadomestkov in ukrepov z nizkim tveganjem, kot so opredeljeni z ustrezno zakonodajo, ter pesticidov, ki so okolju prijaznejši; svari pred profilaktično rabo fitofarmacevtskega materiala in v zvezi s tem poudarja, da bi bilo celostno upravljanje zatiranja škodljivcev pametnejši način uporabe medsebojnega vpliva bioloških in kemičnih ukrepov; poudarja, da bi bilo mogoče inovacije na področju alternativnih snovi z nizkim tveganjem, kot so opredeljene v ustrezni zakonodaji, in fizične posege dodatno spodbujati na evropski ravni, skupaj z ekološkimi spodbudami in biotičnim zatiranjem; je zaskrbljen, da sedanji pristop k registraciji fitofarmacevtskih sredstev ni optimalen in da zakonodaja za spodbujanje razvoja integriranega varstva rastlin pred škodljivci ni v koraku s časom; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za bolj trajnostni sistem zatiranja škodljivcev, kar vključuje svetovalne storitve; ugotavlja, da bi se lahko z mehanizmi biološkega nadzora, kar zadeva škodljivce in bolezni, zmanjšala uporaba pesticidov, odpornost rastlin pa bi se izboljšala; |
| --- | --- |

31.

poziva h krepitvi prizadevanj za razvoj in popolno uporabo sistema celostnega upravljanja fitofarmacevtskih sredstev, torej je treba podpreti znanstvene raziskave nekemičnih nadomestkov in ukrepov z nizkim tveganjem, kot so opredeljeni z ustrezno zakonodajo, ter pesticidov, ki so okolju prijaznejši; svari pred profilaktično rabo fitofarmacevtskega materiala in v zvezi s tem poudarja, da bi bilo celostno upravljanje zatiranja škodljivcev pametnejši način uporabe medsebojnega vpliva bioloških in kemičnih ukrepov; poudarja, da bi bilo mogoče inovacije na področju alternativnih snovi z nizkim tveganjem, kot so opredeljene v ustrezni zakonodaji, in fizične posege dodatno spodbujati na evropski ravni, skupaj z ekološkimi spodbudami in biotičnim zatiranjem; je zaskrbljen, da sedanji pristop k registraciji fitofarmacevtskih sredstev ni optimalen in da zakonodaja za spodbujanje razvoja integriranega varstva rastlin pred škodljivci ni v koraku s časom; poziva Komisijo, naj pripravi načrt za bolj trajnostni sistem zatiranja škodljivcev, kar vključuje svetovalne storitve; ugotavlja, da bi se lahko z mehanizmi biološkega nadzora, kar zadeva škodljivce in bolezni, zmanjšala uporaba pesticidov, odpornost rastlin pa bi se izboljšala;

| 32. | poziva k nadaljnjemu razvoju inovativnih metod gojenja, obenem pa, da je treba ohraniti evropske banke semen, ker so bistvene za zagotavljanje novih in raznovrstnih sort z višjimi donosi, večjo hranilno vrednost, boljšo odpornost na bolezni in neugodne vremenske razmere, ter spodbujajo večjo biotsko raznovrstnost; poudarja, da bi lahko nove tehnike gojenja ponudile možnosti za zmanjšanje vpliva konvencionalnega kmetijstva na okolje; svari pred kakršno koli vezanostjo novih sort na odvisnost od kemičnih snovi; se ne strinja s sedanjimi upravnimi in regulativnimi obremenitvami za podjetja in spodbuja lokalne kmetijske programe gojenja; poudarja, da je potrebna skrbnost pri odobritvi novih sort; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo novih tehnik, ki imajo ustrezno oceno tveganja, če je potrebna, in so v celoti skladne s previdnostnim načelom, in da malim in srednjim podjetjem zagotovi dostop do bioloških materialov v sektorju gojenja ter pričakuje, da bo v zvezi s tem odločno podprla inovacije; zato nasprotuje sedanjemu sklepu razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada v zadevah G2/12 in G2/13 z dne 25. marca 2015; |
| --- | --- |

32.

poziva k nadaljnjemu razvoju inovativnih metod gojenja, obenem pa, da je treba ohraniti evropske banke semen, ker so bistvene za zagotavljanje novih in raznovrstnih sort z višjimi donosi, večjo hranilno vrednost, boljšo odpornost na bolezni in neugodne vremenske razmere, ter spodbujajo večjo biotsko raznovrstnost; poudarja, da bi lahko nove tehnike gojenja ponudile možnosti za zmanjšanje vpliva konvencionalnega kmetijstva na okolje; svari pred kakršno koli vezanostjo novih sort na odvisnost od kemičnih snovi; se ne strinja s sedanjimi upravnimi in regulativnimi obremenitvami za podjetja in spodbuja lokalne kmetijske programe gojenja; poudarja, da je potrebna skrbnost pri odobritvi novih sort; poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo novih tehnik, ki imajo ustrezno oceno tveganja, če je potrebna, in so v celoti skladne s previdnostnim načelom, in da malim in srednjim podjetjem zagotovi dostop do bioloških materialov v sektorju gojenja ter pričakuje, da bo v zvezi s tem odločno podprla inovacije; zato nasprotuje sedanjemu sklepu razširjenega odbora za pritožbe Evropskega patentnega urada v zadevah G2/12 in G2/13 z dne 25. marca 2015;

| 33. | v zvezi z inovativnimi tehnikami gojenja rastlinskih sort in živalskih pasem opozarja na pravno varstvo biotehnoloških izumov (4), v skladu s katerim splošnih rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin in živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati; poziva Komisijo, naj preuči pojasnilo razlage in področja uporabe navedene izjeme, saj morata biti prost dostop do uporabe zarodnega materiala in njegova prosta uporaba v interesu prehranske varnosti še naprej zagotovljena; |
| --- | --- |

33.

v zvezi z inovativnimi tehnikami gojenja rastlinskih sort in živalskih pasem opozarja na pravno varstvo biotehnoloških izumov (4), v skladu s katerim splošnih rastlinskih sort in živalskih pasem ter postopkov za pridobivanje rastlin in živali, ki so v bistvu biološki, ni mogoče patentirati; poziva Komisijo, naj preuči pojasnilo razlage in področja uporabe navedene izjeme, saj morata biti prost dostop do uporabe zarodnega materiala in njegova prosta uporaba v interesu prehranske varnosti še naprej zagotovljena;

| 34. | poudarja, da je mogoče uporabiti finančne instrumente in prispevati k izboljšanju prihodkov evropskih kmetij; ugotavlja, da je le pet držav članic sprejelo dodatne možnosti v okviru novega programa za razvoj podeželja, da bi finančne instrumente, skladne s trgom, uporabile za odpravljanje tržnih vrzeli; poziva Komisijo, naj olajša dostop do posojil, saj pomanjkanje tega dostopa ovira inovacije; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je mogoče uporabiti finančne instrumente in prispevati k izboljšanju prihodkov evropskih kmetij; ugotavlja, da je le pet držav članic sprejelo dodatne možnosti v okviru novega programa za razvoj podeželja, da bi finančne instrumente, skladne s trgom, uporabile za odpravljanje tržnih vrzeli; poziva Komisijo, naj olajša dostop do posojil, saj pomanjkanje tega dostopa ovira inovacije;

| 35. | pozdravlja memorandum o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko in njeno pripravljenost za podporo kmetijskim projektom in mladim kmetov z ustvarjanjem nove možnosti financiranja za države članice, ki uvajajo oblike finančne podpore, kot so jamstveni skladi, obnovljivi skladi ali naložbeni kapital, da bi se olajšal dostop do posojil kmetom in skupinam kmetov, kot so zadruge, organizacije proizvajalcev in skupine ter njihovi partnerji, da bi so pomagalo pri naložbah v posodabljanje kmetij, obenem pa nudilo finančne možnosti za premagovanje ovir za pridobitev posojil, kar proporcionalno bolj vpliva na ženske, in da bi se mladim kmetom ponudilo finančne možnosti, da razširijo svojo dejavnost, pa tudi da bi zagotovili naložbe v raziskave v javnem sektorju v povezavi z javno-zasebnimi partnerstvi, v okviru katerih se preskušajo in uvajajo inovativni proizvodi; ponovno izjavlja, da Parlament želi doseči, da ta finančna podpora steče, in odpraviti ovire pri dostopu do financiranja; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja memorandum o soglasju med Evropsko komisijo in Evropsko investicijsko banko in njeno pripravljenost za podporo kmetijskim projektom in mladim kmetov z ustvarjanjem nove možnosti financiranja za države članice, ki uvajajo oblike finančne podpore, kot so jamstveni skladi, obnovljivi skladi ali naložbeni kapital, da bi se olajšal dostop do posojil kmetom in skupinam kmetov, kot so zadruge, organizacije proizvajalcev in skupine ter njihovi partnerji, da bi so pomagalo pri naložbah v posodabljanje kmetij, obenem pa nudilo finančne možnosti za premagovanje ovir za pridobitev posojil, kar proporcionalno bolj vpliva na ženske, in da bi se mladim kmetom ponudilo finančne možnosti, da razširijo svojo dejavnost, pa tudi da bi zagotovili naložbe v raziskave v javnem sektorju v povezavi z javno-zasebnimi partnerstvi, v okviru katerih se preskušajo in uvajajo inovativni proizvodi; ponovno izjavlja, da Parlament želi doseči, da ta finančna podpora steče, in odpraviti ovire pri dostopu do financiranja;

| 36. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči nova znanja, ki so potrebna za prihodnje upravljanje evropskih kmetij in spodbujanje njihove razširitve s pomočjo vseh razpoložljivih instrumentov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj podrobno preuči nova znanja, ki so potrebna za prihodnje upravljanje evropskih kmetij in spodbujanje njihove razširitve s pomočjo vseh razpoložljivih instrumentov;

| 37. | priznava, da je mogoče tveganje veliko bolje obvladovati, in meni, da so razpoložljiva orodja za obvladovanje tveganj in upravljanje trgov premalo razvita, kar utegne kratkoročno privesti do manjše produktivnosti, dolgoročno pa do izgub na področju inovacij; poziva Komisijo, naj preuči možnost spodbujanja zasebnih sistemov zavarovanja, ki krijejo izgubo v primeru slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali okoljske nesreče, kot je navedeno v členu 37 Uredbe (EU) št. 1305/2013, in naj o tem poroča; |
| --- | --- |

37.

priznava, da je mogoče tveganje veliko bolje obvladovati, in meni, da so razpoložljiva orodja za obvladovanje tveganj in upravljanje trgov premalo razvita, kar utegne kratkoročno privesti do manjše produktivnosti, dolgoročno pa do izgub na področju inovacij; poziva Komisijo, naj preuči možnost spodbujanja zasebnih sistemov zavarovanja, ki krijejo izgubo v primeru slabih vremenskih razmer, bolezni živali ali rastlin, napada škodljivcev ali okoljske nesreče, kot je navedeno v členu 37 Uredbe (EU) št. 1305/2013, in naj o tem poroča;

| 38. | pozdravlja možnosti v okviru Evropskega partnerstva za inovacije na področju uporabnih raziskav v kmetijskem sektorju in participativnih inovacij v skupnostih podeželskih izvajalcev; je zaskrbljen zaradi razdrobljenega načina, na katerega se to partnerstvo izvaja na nacionalni ravni, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi kar najbolj enostavne postopke za sodelovanje; poziva Komisijo, naj oceni mehanizme sofinanciranja na področju partnerstva in drugih evropskih javnih politik za spodbujanje učinkovitejših raziskav, ki se bolj osredotočajo na potrebe trga, in potrebo po oblikovanju trajnostnih kmetijsko in agroekoloških praks, in ga poganjajo podjetniške in socialno-ekonomske potrebe, ki oblikujejo čezmejne tematske raziskovalne skupine in boljše možnosti za udeležbo podjetij; poziva Komisijo, naj dejavneje sodeluje pri pripravi jasne agende na področju inovacij in raziskav, povezane s programi Obzorje 2020; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja možnosti v okviru Evropskega partnerstva za inovacije na področju uporabnih raziskav v kmetijskem sektorju in participativnih inovacij v skupnostih podeželskih izvajalcev; je zaskrbljen zaradi razdrobljenega načina, na katerega se to partnerstvo izvaja na nacionalni ravni, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi kar najbolj enostavne postopke za sodelovanje; poziva Komisijo, naj oceni mehanizme sofinanciranja na področju partnerstva in drugih evropskih javnih politik za spodbujanje učinkovitejših raziskav, ki se bolj osredotočajo na potrebe trga, in potrebo po oblikovanju trajnostnih kmetijsko in agroekoloških praks, in ga poganjajo podjetniške in socialno-ekonomske potrebe, ki oblikujejo čezmejne tematske raziskovalne skupine in boljše možnosti za udeležbo podjetij; poziva Komisijo, naj dejavneje sodeluje pri pripravi jasne agende na področju inovacij in raziskav, povezane s programi Obzorje 2020;

| 39. | želi poudariti pomen, ki ga imata ozaveščanje in obveščanje potrošnikov; poudarja, da lahko večja preglednost v dobavni verigi in pridelavi potrošnikom pomaga sprejeti bolj ozaveščene odločitve pri nakupu proizvodov; meni, da lahko to kmetom omogoči, da od svoje pridelave zaslužijo več; |
| --- | --- |

39.

želi poudariti pomen, ki ga imata ozaveščanje in obveščanje potrošnikov; poudarja, da lahko večja preglednost v dobavni verigi in pridelavi potrošnikom pomaga sprejeti bolj ozaveščene odločitve pri nakupu proizvodov; meni, da lahko to kmetom omogoči, da od svoje pridelave zaslužijo več;

| 40. | meni, da se gospodarski razvoj in okoljska trajnost lahko dopolnjujeta, če se omogoči dovolj prostora za inovacije in podjetništvo ter če se z ukrepi prepreči neupravičene razlike pri izvajanju na nacionalni ravni in take razlike odpravi naknadno, ter se tako dejansko zagotovijo enaki konkurenčni pogoji v Uniji, med drugim z raziskovanjem novih in ustreznih tehnik, kot je priprava satelitskih posnetkov; poziva komisijo, naj dejansko zagotovi enake konkurenčne pogoje za kmetijski sektor in hkrati zagotovi, da se veljavno okoljsko zakonodajo, kot sta direktivi o pticah in o habitatih, v različnih državah članicah v celoti upošteva ter se konča njeno neenotno, nasprotujoče in neustrezno izvajanje; |
| --- | --- |

40.

meni, da se gospodarski razvoj in okoljska trajnost lahko dopolnjujeta, če se omogoči dovolj prostora za inovacije in podjetništvo ter če se z ukrepi prepreči neupravičene razlike pri izvajanju na nacionalni ravni in take razlike odpravi naknadno, ter se tako dejansko zagotovijo enaki konkurenčni pogoji v Uniji, med drugim z raziskovanjem novih in ustreznih tehnik, kot je priprava satelitskih posnetkov; poziva komisijo, naj dejansko zagotovi enake konkurenčne pogoje za kmetijski sektor in hkrati zagotovi, da se veljavno okoljsko zakonodajo, kot sta direktivi o pticah in o habitatih, v različnih državah članicah v celoti upošteva ter se konča njeno neenotno, nasprotujoče in neustrezno izvajanje;

| 41. | je zaskrbljen, ker je vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 pokazal, da ni znatnega skupnega napredka glede prispevka kmetijstva k ohranjanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen, ker je vmesni pregled strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 pokazal, da ni znatnega skupnega napredka glede prispevka kmetijstva k ohranjanju in izboljšanju biotske raznovrstnosti;

| 42. | poudarja, da bi moral biti poudarek skupne kmetijske politike na potrebah kmetov in lokalnih pogojih, kar pa ne bi smelo ogroziti ciljev politike; poudarja, da je potreben bolj enostaven in prožen zakonodajni okvir, ki bo bolj prilagojen nacionalnim in lokalnim razmeram in bolj primeren za zagotavljanje sinergij z drugimi sektorji s spodbujanjem povezovanja znanja in vključevanjem uporabe virov ter bo bolj usklajen s cilji krožnega gospodarstva, da bi izboljšali prepoznavnost obstoječih posebnih promocijskih sistemov označevanja in spodbudili nove inovacije za promocijo raznolikosti evropskih kmetijskih proizvodov; poudarja tudi, da konkurenčna in trajnostna skupna kmetijska politika zagotavlja večjo uporabo inovativnih praks in dolgoročno sposobnost preživetja evropskega kmetijskega sektorja, in sicer z racionalizacijo državnih intervencij in spodbujanjem inovacij v javnem in zasebnem sektorju, ki prispevajo h gospodarskemu razvoju Evrope, zlasti podeželskih območij; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da bi moral biti poudarek skupne kmetijske politike na potrebah kmetov in lokalnih pogojih, kar pa ne bi smelo ogroziti ciljev politike; poudarja, da je potreben bolj enostaven in prožen zakonodajni okvir, ki bo bolj prilagojen nacionalnim in lokalnim razmeram in bolj primeren za zagotavljanje sinergij z drugimi sektorji s spodbujanjem povezovanja znanja in vključevanjem uporabe virov ter bo bolj usklajen s cilji krožnega gospodarstva, da bi izboljšali prepoznavnost obstoječih posebnih promocijskih sistemov označevanja in spodbudili nove inovacije za promocijo raznolikosti evropskih kmetijskih proizvodov; poudarja tudi, da konkurenčna in trajnostna skupna kmetijska politika zagotavlja večjo uporabo inovativnih praks in dolgoročno sposobnost preživetja evropskega kmetijskega sektorja, in sicer z racionalizacijo državnih intervencij in spodbujanjem inovacij v javnem in zasebnem sektorju, ki prispevajo h gospodarskemu razvoju Evrope, zlasti podeželskih območij;

| 43. | poziva Komisijo, naj vsaki dve leti poroča o vplivu financiranja EU in drugih ukrepov EU s področja kmetijskih inovacij na razvoj neto in prodajnih cen kmetijskih proizvodov in na s tem povezane finančne in gospodarske obete družinskih kmetij v EU; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj vsaki dve leti poroča o vplivu financiranja EU in drugih ukrepov EU s področja kmetijskih inovacij na razvoj neto in prodajnih cen kmetijskih proizvodov in na s tem povezane finančne in gospodarske obete družinskih kmetij v EU;

| 44. | meni, da so inovacije bistveno orodje in ključna horizontalna prednostna naloga za razvoj, izvajanje in uresničevanje ciljev reforme skupne kmetijske politike v obdobju 2014–2020; zato poziva Komisijo, naj oblikuje ambicioznejšo krovno strategijo z merljivimi rezultati, da bodo raziskave in inovacije bolj prilagojene in osredotočene na prednostne naloge; poudarja, da bi bilo treba v skupni kmetijski politiki zagotoviti več prožnosti za uporabo novorazvitih tehnik in praks brez povečanja upravnih bremen; meni, da bi morala biti horizontalna prednostna naloga, da se v evropskem zakonodajnem okviru zagotovi dovolj manevrskega prostora za pilotne programe in preskušanje inovativnih tehnik v skladu s previdnostnim načelom; |
| --- | --- |

44.

meni, da so inovacije bistveno orodje in ključna horizontalna prednostna naloga za razvoj, izvajanje in uresničevanje ciljev reforme skupne kmetijske politike v obdobju 2014–2020; zato poziva Komisijo, naj oblikuje ambicioznejšo krovno strategijo z merljivimi rezultati, da bodo raziskave in inovacije bolj prilagojene in osredotočene na prednostne naloge; poudarja, da bi bilo treba v skupni kmetijski politiki zagotoviti več prožnosti za uporabo novorazvitih tehnik in praks brez povečanja upravnih bremen; meni, da bi morala biti horizontalna prednostna naloga, da se v evropskem zakonodajnem okviru zagotovi dovolj manevrskega prostora za pilotne programe in preskušanje inovativnih tehnik v skladu s previdnostnim načelom;

| 45. | poziva Komisijo, naj tudi zagotovi, da bo spodbujanje pravične konkurence tudi na drugih področjih cilj predpisov in politik za bolj funkcionalen in integriran notranji trg; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj tudi zagotovi, da bo spodbujanje pravične konkurence tudi na drugih področjih cilj predpisov in politik za bolj funkcionalen in integriran notranji trg;

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 58.

(2)  UL C 193, 30.6.2012, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0473.

(4)  Direktiva 98/44/ES o pravnem varstvu biotehnoloških izumov.

---

Sreda, 8. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/72

---

P8_TA(2016)0263

Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo ter Filipini (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE) – 2015/2234(INI))

(2018/C 086/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05431/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05431/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (15616/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (15616/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v zvezi s členom 218(6)(a) Pogodbe (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v zvezi s členom 218(6)(a) Pogodbe (C8-0061/2015),

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. junija 2016 o predlogu sklepa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 8. junija 2016 o predlogu sklepa (1),

| — | ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (takratno Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju diplomatskih odnosov med Filipini in EU (takratno Evropsko gospodarsko skupnostjo (EGS)), ki so bili vzpostavljeni 12. maja 1964 z imenovanjem filipinskega veleposlanika pri EGS,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma za razvojno sodelovanje med ES in Filipini, ki je začel veljati 1. junija 1985, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma za razvojno sodelovanje med ES in Filipini, ki je začel veljati 1. junija 1985,

| — | ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Evropske unije za Filipine za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večletnega okvirnega programa Evropske unije za Filipine za obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1440/80 z dne 30. maja 1980 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 1440/80 z dne 30. maja 1980 o sklenitvi Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Indonezijo, Malezijo, Filipini, Singapurjem in Tajsko – državami članicami Združenja držav jugovzhodne Azije (2),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisjie in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisjie in Visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 18. maja 2015 z naslovom „EU in ASEAN: strateško usmerjeno partnerstvo“,

| — | ob upoštevanju 10. vrha ASEM, ki je potekal v Milanu 16. in 17. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 10. vrha ASEM, ki je potekal v Milanu 16. in 17. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju medparlamentarnega srečanja med Evropskim in filipinskim parlamentom februarja 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medparlamentarnega srečanja med Evropskim in filipinskim parlamentom februarja 2013,

| — | ob upoštevanju 23. srečanja skupnega odbora za sodelovanje ASEAN-EU, ki je potekalo v Džakarti 4. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 23. srečanja skupnega odbora za sodelovanje ASEAN-EU, ki je potekalo v Džakarti 4. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Filipinih, zlasti z dne 14. junija 2012 o primerih nekaznovanja na Filipinih (3), z dne 21. januarja 2010 o Filipinih (po pokolu v Maguindanau 23. novembra 2009) (4) in z dne 12. marca 2009 o Filipinih (o sovražnostih med vladnimi silami in Morsko nacionalno osvobodilno fronto (MNLF)) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih nedavnih resolucij o Filipinih, zlasti z dne 14. junija 2012 o primerih nekaznovanja na Filipinih (3), z dne 21. januarja 2010 o Filipinih (po pokolu v Maguindanau 23. novembra 2009) (4) in z dne 12. marca 2009 o Filipinih (o sovražnostih med vladnimi silami in Morsko nacionalno osvobodilno fronto (MNLF)) (5),

| — | ob upoštevanju, da so Filipini s podpisom bangkoške deklaracije 8. avgusta 1967 pridobili status ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da so Filipini s podpisom bangkoške deklaracije 8. avgusta 1967 pridobili status ustanovne članice Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | ob upoštevanju 27. vrha združenja ASEAN, ki je potekalo v Kuala Lumpurju (Malezija) od 18. do 22. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 27. vrha združenja ASEAN, ki je potekalo v Kuala Lumpurju (Malezija) od 18. do 22. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju 14. azijskega vrha o varnosti (dialog IISS Shangri-La), ki je potekal v Singapurju od 29. do 31. maja 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 14. azijskega vrha o varnosti (dialog IISS Shangri-La), ki je potekal v Singapurju od 29. do 31. maja 2015,

| — | ob upoštevanju poročil posebne poročevalke ZN o pravici do hrane Hilal Elver (z dne 29. decembra 2015 – A/HRC/31/51/Add.1), posebne poročevalke ZN o trgovini z ljudmi Joy Ngosi Ezeilo (z dne 19. aprila 2013 – A/HRC/23/48/Add.3) ter posebnega poročevalca ZN za usmrtitve, izvršene po izvensodnih, skrajšanih ali samovoljnih postopkih, Philipa Alstona (z dne 29. aprila 2009 – A/HRC/11/2/Add.8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebne poročevalke ZN o pravici do hrane Hilal Elver (z dne 29. decembra 2015 – A/HRC/31/51/Add.1), posebne poročevalke ZN o trgovini z ljudmi Joy Ngosi Ezeilo (z dne 19. aprila 2013 – A/HRC/23/48/Add.3) ter posebnega poročevalca ZN za usmrtitve, izvršene po izvensodnih, skrajšanih ali samovoljnih postopkih, Philipa Alstona (z dne 29. aprila 2009 – A/HRC/11/2/Add.8),

| — | ob upoštevanju drugega splošnega rednega pregleda Sveta ZN za človekove pravice iz maja 2012, na podlagi katerega so Filipini sprejeli 66 od 88 priporočil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega splošnega rednega pregleda Sveta ZN za človekove pravice iz maja 2012, na podlagi katerega so Filipini sprejeli 66 od 88 priporočil,

| — | ob upoštevanju filipinskega akcijskega načrta za prehrano v obdobju 2011–2016, programa za pospešeno zmanjšanje lakote, načrta celovite kmetijske reforme iz leta 1988 ter ribiškega kodeksa iz leta 1998, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju filipinskega akcijskega načrta za prehrano v obdobju 2011–2016, programa za pospešeno zmanjšanje lakote, načrta celovite kmetijske reforme iz leta 1988 ter ribiškega kodeksa iz leta 1998,

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0143/2016),

| A. | ker so Filipini na področju mednarodne in nacionalne zakonodaje o človekovih pravicah zgled za druge države v regiji, saj so ratificirali osem od devetih najpomembnejših konvencij o človekovih pravicah (razen Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem), leta 2011 pa so ratificirali tudi Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

A.

ker so Filipini na področju mednarodne in nacionalne zakonodaje o človekovih pravicah zgled za druge države v regiji, saj so ratificirali osem od devetih najpomembnejših konvencij o človekovih pravicah (razen Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem), leta 2011 pa so ratificirali tudi Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča;

| B. | ker je filipinska vlada marca 2014 z Morsko islamsko osvobodilno fronto (MILF) sklenila mirovni sporazum za otok Mindanao, ki predvideva ustanovitev avtonomne regije (Bangsamoro) na muslimanskem jugu otoka, sporazum pa ne vključuje sodelovanja drugih vojaških skupin, ki mirovnemu procesu nasprotujejo; ker filipinski kongres februarja 2016 kljub temu ni sprejel ustave Bangsamora in zato mirovna pogajanja niso bila uspešna; |
| --- | --- |

B.

ker je filipinska vlada marca 2014 z Morsko islamsko osvobodilno fronto (MILF) sklenila mirovni sporazum za otok Mindanao, ki predvideva ustanovitev avtonomne regije (Bangsamoro) na muslimanskem jugu otoka, sporazum pa ne vključuje sodelovanja drugih vojaških skupin, ki mirovnemu procesu nasprotujejo; ker filipinski kongres februarja 2016 kljub temu ni sprejel ustave Bangsamora in zato mirovna pogajanja niso bila uspešna;

| C. | ker je ameriška vojska na Filipinih izvedla usposabljanje za boj proti uporniškim skupinam in terorizmu ter za obveščevalne dejavnosti, da bi državi pomagala v boju proti vojaškim skupinam, ki bi utegnile biti povezane z regionalnimi terorističnimi skupinami (iz jugovzhodne Azije) in mednarodnimi terorističnimi skupinami, kot sta Al Kaida in ISIS; |
| --- | --- |

C.

ker je ameriška vojska na Filipinih izvedla usposabljanje za boj proti uporniškim skupinam in terorizmu ter za obveščevalne dejavnosti, da bi državi pomagala v boju proti vojaškim skupinam, ki bi utegnile biti povezane z regionalnimi terorističnimi skupinami (iz jugovzhodne Azije) in mednarodnimi terorističnimi skupinami, kot sta Al Kaida in ISIS;

| D. | ker so Filipini in ZDA aprila 2015 podpisali razširjeni sporazum o obrambnem sodelovanju (EDCA); |
| --- | --- |

D.

ker so Filipini in ZDA aprila 2015 podpisali razširjeni sporazum o obrambnem sodelovanju (EDCA);

| E. | ker sta Japonska in Filipini januarja 2015 podpisali memorandum o obrambnem sodelovanju in izmenjavah; |
| --- | --- |

E.

ker sta Japonska in Filipini januarja 2015 podpisali memorandum o obrambnem sodelovanju in izmenjavah;

| F. | ker se kitajsko-filipinski odnosi zaradi domnevne korupcije v zvezi s kitajsko pomočjo, še bolj pa zaradi vse odločnejših kitajskih ozemeljskih teženj v Južnokitajskem morju postopoma slabšajo od leta 2008; |
| --- | --- |

F.

ker se kitajsko-filipinski odnosi zaradi domnevne korupcije v zvezi s kitajsko pomočjo, še bolj pa zaradi vse odločnejših kitajskih ozemeljskih teženj v Južnokitajskem morju postopoma slabšajo od leta 2008;

| G. | ker so Filipini januarja 2013 sprožili arbitražo pri Mednarodnem arbitražnem sodišču Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) in zahtevali pojasnitev svojih pomorskih pravic v skladu s konvencijo UNCLOS in veljavnost zahteve Kitajske glede „linije devetih črtic“, ki obsega večji del Južnokitajskega morja; |
| --- | --- |

G.

ker so Filipini januarja 2013 sprožili arbitražo pri Mednarodnem arbitražnem sodišču Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) in zahtevali pojasnitev svojih pomorskih pravic v skladu s konvencijo UNCLOS in veljavnost zahteve Kitajske glede „linije devetih črtic“, ki obsega večji del Južnokitajskega morja;

| H. | ker so Filipini napovedali, da bodo odprli novo mornariško in letalsko oporišče z dobrim dostopom do Južnokitajskega morja ter ga dali na voljo ameriškim, japonskim in vietnamskim plovilom; |
| --- | --- |

H.

ker so Filipini napovedali, da bodo odprli novo mornariško in letalsko oporišče z dobrim dostopom do Južnokitajskega morja ter ga dali na voljo ameriškim, japonskim in vietnamskim plovilom;

| I. | ker je EU Filipinom decembra 2014 odobrila status GSP+ in so tako postali prva država združenja ASEAN, ki uživa takšne trgovinske preferenciale; ker bi to Filipinom omogočilo brezcarinski izvoz 66 % vseh izdelkov v EU, vključno s predelanim sadjem, kokosovim oljem, obutvijo, ribami in tekstilom; |
| --- | --- |

I.

ker je EU Filipinom decembra 2014 odobrila status GSP+ in so tako postali prva država združenja ASEAN, ki uživa takšne trgovinske preferenciale; ker bi to Filipinom omogočilo brezcarinski izvoz 66 % vseh izdelkov v EU, vključno s predelanim sadjem, kokosovim oljem, obutvijo, ribami in tekstilom;

| J. | ker Filipine sestavlja na tisoče otokov, kar pomeni velik izziv za notranje povezave, infrastrukturo in trgovino; |
| --- | --- |

J.

ker Filipine sestavlja na tisoče otokov, kar pomeni velik izziv za notranje povezave, infrastrukturo in trgovino;

| K. | ker je EU najpomembnejša tuja vlagateljica in trgovinska partnerica Filipinov; |
| --- | --- |

K.

ker je EU najpomembnejša tuja vlagateljica in trgovinska partnerica Filipinov;

| L. | ker je EU četrta največja trgovinska partnerica Filipinov in četrti največji izvozni trg, ki obsega 11,56 % vsega filipinskega izvoza; |
| --- | --- |

L.

ker je EU četrta največja trgovinska partnerica Filipinov in četrti največji izvozni trg, ki obsega 11,56 % vsega filipinskega izvoza;

| M. | ker so Filipini nedavno izrazili interes za pridružitev čezatlantskemu partnerstvu in se trenutno posvetujejo z ZDA glede pristopa k sporazumu; |
| --- | --- |

M.

ker so Filipini nedavno izrazili interes za pridružitev čezatlantskemu partnerstvu in se trenutno posvetujejo z ZDA glede pristopa k sporazumu;

| N. | ker je EU za obdobje 2014–2020 več kot podvojila finančni prispevek za razvojno sodelovanje s Filipini ter ponudila tudi precejšnjo humanitarno in nujno pomoč žrtvam tropskih viharjev; |
| --- | --- |

N.

ker je EU za obdobje 2014–2020 več kot podvojila finančni prispevek za razvojno sodelovanje s Filipini ter ponudila tudi precejšnjo humanitarno in nujno pomoč žrtvam tropskih viharjev;

| O. | ker so Filipini tretja najbolj ranljiva država v razvoju glede na podnebne spremembe, ki bodo negativno vplivale na kmetijstvo in morske vire države; |
| --- | --- |

O.

ker so Filipini tretja najbolj ranljiva država v razvoju glede na podnebne spremembe, ki bodo negativno vplivale na kmetijstvo in morske vire države;

| P. | ker so zaradi uničujočega tajfuna Haijan, v katerem je leta 2013 umrlo približno 6 000 ljudi, še vedno prisotne negativne posledice za gospodarstvo, pri čemer se je zlasti poslabšala neustrezna prehranska varnost, po ocenah ZN pa naj bi bil v revščino pahnjen še dodaten milijon ljudi; |
| --- | --- |

P.

ker so zaradi uničujočega tajfuna Haijan, v katerem je leta 2013 umrlo približno 6 000 ljudi, še vedno prisotne negativne posledice za gospodarstvo, pri čemer se je zlasti poslabšala neustrezna prehranska varnost, po ocenah ZN pa naj bi bil v revščino pahnjen še dodaten milijon ljudi;

| 1. | pozdravlja sklenitev okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Filipini; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sklenitev okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju s Filipini;

| 2. | meni, da bi morala EU Filipinom še naprej zagotavljati finančno podporo in pomoč pri gradnji zmogljivosti z namenom zmanjševanja revščine, spodbujanja socialne vključenosti, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, spodbujanja miru, sprave, varnosti in pravosodnih reform, državi pa pomagati tudi pri pripravah na katastrofe, nudenju pomoči in obnovi ter pri izvajanju učinkovitih politika za spopadanje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala EU Filipinom še naprej zagotavljati finančno podporo in pomoč pri gradnji zmogljivosti z namenom zmanjševanja revščine, spodbujanja socialne vključenosti, spoštovanja človekovih pravic in pravne države, spodbujanja miru, sprave, varnosti in pravosodnih reform, državi pa pomagati tudi pri pripravah na katastrofe, nudenju pomoči in obnovi ter pri izvajanju učinkovitih politika za spopadanje s podnebnimi spremembami;

| 3. | spodbuja vlado Filipinov, naj še naprej podpira nadaljnji napredek pri odpravljanju korupcije in spodbujanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

spodbuja vlado Filipinov, naj še naprej podpira nadaljnji napredek pri odpravljanju korupcije in spodbujanju človekovih pravic;

| 4. | izraža pohvalo Filipinom, da že od leta 2001 sodelujejo v mednarodni koaliciji proti terorizmu; vendar je zaskrbljen glede nenehnega poročanja o tem, da filipinska vojska in zlasti paravojaške enote še vedno resno kršijo človekove pravice pri izvajanju ukrepov boja proti upornikom; |
| --- | --- |

4.

izraža pohvalo Filipinom, da že od leta 2001 sodelujejo v mednarodni koaliciji proti terorizmu; vendar je zaskrbljen glede nenehnega poročanja o tem, da filipinska vojska in zlasti paravojaške enote še vedno resno kršijo človekove pravice pri izvajanju ukrepov boja proti upornikom;

| 5. | opozarja, da je skupina Abu Sayyaf obtožena za najhujša teroristična dejanja, izvedena na Filipinih, vključno s krvavimi bombnimi napadi, kot je napad na trajekt v Manili leta 2004, v katerem je bilo ubitih več kot 100 ljudi; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je skupina Abu Sayyaf obtožena za najhujša teroristična dejanja, izvedena na Filipinih, vključno s krvavimi bombnimi napadi, kot je napad na trajekt v Manili leta 2004, v katerem je bilo ubitih več kot 100 ljudi;

| 6. | poudarja, da obstaja vse večja bojazen, da bo ISIS poskušal na svojo stran pridobiti pridružene skupine v jugovzhodni Aziji, saj širi propagando v lokalnih jezikih, nekateri skrajneži v tej regiji pa so mu že zaprisegli zvestobo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da obstaja vse večja bojazen, da bo ISIS poskušal na svojo stran pridobiti pridružene skupine v jugovzhodni Aziji, saj širi propagando v lokalnih jezikih, nekateri skrajneži v tej regiji pa so mu že zaprisegli zvestobo;

| 7. | pozdravlja zaveze filipinske vlade, in poudarja, da je pomembno doseči čim bolj vključujoč mirovni proces za Mindanao; želi spomniti, da je k mindanajskemu sporazumu prispevala mednarodna kontaktna skupina; globoko obžaluje, da mindanajski mirovni sporazum ni bil sprejet v filipinskemu kongresu; poziva k nadaljevanju mirovnih pogajanj in k temu, da bo ustava Bangsamora sprejeta v kongresu; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja zaveze filipinske vlade, in poudarja, da je pomembno doseči čim bolj vključujoč mirovni proces za Mindanao; želi spomniti, da je k mindanajskemu sporazumu prispevala mednarodna kontaktna skupina; globoko obžaluje, da mindanajski mirovni sporazum ni bil sprejet v filipinskemu kongresu; poziva k nadaljevanju mirovnih pogajanj in k temu, da bo ustava Bangsamora sprejeta v kongresu;

| 8. | obsoja pokol krščanskih kmetov, ki so ga 24. decembra 2015 na otoku Mindanao izvedli uporniški separatisti; pozdravlja pobudo filipinske nevladne organizacije PeaceTech, da bi prek programa Skype povezali krščanske in muslimanske učence ter tako spodbudili komunikacijo med tema skupnostma; |
| --- | --- |

8.

obsoja pokol krščanskih kmetov, ki so ga 24. decembra 2015 na otoku Mindanao izvedli uporniški separatisti; pozdravlja pobudo filipinske nevladne organizacije PeaceTech, da bi prek programa Skype povezali krščanske in muslimanske učence ter tako spodbudili komunikacijo med tema skupnostma;

| 9. | poziva filipinsko vlado, naj gradi zmogljivosti na področju sistematičnega zbiranja podatkov o trgovini z ljudmi, ter poziva EU in države članice, naj podprejo vlado in predvsem Medagencijski svet za boj proti trgovini z ljudmi (IACAT) v prizadevanjih za izboljšanje pomoči in podpore žrtvam, sprejmejo učinkovite ukrepe kazenskega pregona, izboljšajo zakonite načine delovne migracije in zagotovijo dostojno obravnavo filipinskih migrantov v tretjih državah; |
| --- | --- |

9.

poziva filipinsko vlado, naj gradi zmogljivosti na področju sistematičnega zbiranja podatkov o trgovini z ljudmi, ter poziva EU in države članice, naj podprejo vlado in predvsem Medagencijski svet za boj proti trgovini z ljudmi (IACAT) v prizadevanjih za izboljšanje pomoči in podpore žrtvam, sprejmejo učinkovite ukrepe kazenskega pregona, izboljšajo zakonite načine delovne migracije in zagotovijo dostojno obravnavo filipinskih migrantov v tretjih državah;

| 10. | poziva EU in njene države članice, naj s Filipini izmenjujejo obveščevalne podatke, sodelujejo s filipinsko vlado in ji pomagajo pri gradnji zmogljivosti v mednarodnem boju proti terorizmu in ekstremizmu glede temeljnih pravic in načela pravne države; |
| --- | --- |

10.

poziva EU in njene države članice, naj s Filipini izmenjujejo obveščevalne podatke, sodelujejo s filipinsko vlado in ji pomagajo pri gradnji zmogljivosti v mednarodnem boju proti terorizmu in ekstremizmu glede temeljnih pravic in načela pravne države;

| 11. | ugotavlja, da imajo Filipini strateško lokacijo v bližini najpomembnejših mednarodnih plovnih in zračnih poti v Južnokitajskem morju; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da imajo Filipini strateško lokacijo v bližini najpomembnejših mednarodnih plovnih in zračnih poti v Južnokitajskem morju;

| 12. | znova izraža resno zaskrbljenost zaradi napetosti v Južnokitajskem morju; obžaluje, da si – v nasprotju z izjavo o kodeksu ravnanja iz leta 2002 – več strani ponovno prisvaja ozemlja v spornih vodah; še zlasti je zaskrbljen zaradi zelo intenzivnih dejavnosti Kitajske na tem območju, ki vključujejo gradnjo vojaških objektov, pristanišč in vsaj ene vzletno-pristajalne steze; poziva vse strani na spornem območju, naj se vzdržijo enostranskih in izzivalnih dejanj ter spore rešujejo mirno na osnovi mednarodnega prava, zlasti konvencije UNCLOS, pa tudi z nepristransko mednarodno mediacijo in arbitražo; poziva vse strani, naj priznajo pristojnost konvencije UNCLOS in arbitražnega sodišča, ter poziva k spoštovanju morebitne odločitve konvencije UNCLOS; podpira vse ukrepe, katerih cilj je zagotoviti, da bo Južnokitajsko morje postalo „morje miru in sodelovanja“; podpira vsa prizadevanja, da bi se strani dogovorile o kodeksu ravnanja za miroljubno izkoriščanje teh pomorskih območij, vključno z vzpostavitvijo varnih trgovskih poti, in se zavzema za ukrepe za krepitev zaupanja; meni, da bi EU morala uporabiti dvo- in večstransko sodelovanje za to, da bi učinkovito prispevala k varnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

12.

znova izraža resno zaskrbljenost zaradi napetosti v Južnokitajskem morju; obžaluje, da si – v nasprotju z izjavo o kodeksu ravnanja iz leta 2002 – več strani ponovno prisvaja ozemlja v spornih vodah; še zlasti je zaskrbljen zaradi zelo intenzivnih dejavnosti Kitajske na tem območju, ki vključujejo gradnjo vojaških objektov, pristanišč in vsaj ene vzletno-pristajalne steze; poziva vse strani na spornem območju, naj se vzdržijo enostranskih in izzivalnih dejanj ter spore rešujejo mirno na osnovi mednarodnega prava, zlasti konvencije UNCLOS, pa tudi z nepristransko mednarodno mediacijo in arbitražo; poziva vse strani, naj priznajo pristojnost konvencije UNCLOS in arbitražnega sodišča, ter poziva k spoštovanju morebitne odločitve konvencije UNCLOS; podpira vse ukrepe, katerih cilj je zagotoviti, da bo Južnokitajsko morje postalo „morje miru in sodelovanja“; podpira vsa prizadevanja, da bi se strani dogovorile o kodeksu ravnanja za miroljubno izkoriščanje teh pomorskih območij, vključno z vzpostavitvijo varnih trgovskih poti, in se zavzema za ukrepe za krepitev zaupanja; meni, da bi EU morala uporabiti dvo- in večstransko sodelovanje za to, da bi učinkovito prispevala k varnosti v tej regiji;

| 13. | pozdravlja sporazum med Filipini in Indonezijo, ki je bil dosežen maja 2014 in je razjasnil prekrivajoče se morske meje v Mindanajskem in Celebeškem morju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja sporazum med Filipini in Indonezijo, ki je bil dosežen maja 2014 in je razjasnil prekrivajoče se morske meje v Mindanajskem in Celebeškem morju;

| 14. | poziva Filipine kot eno od držav, ki jim je EU odobrila status GSP+, naj zagotovijo učinkovito izvajanje vseh bistvenih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okolju in dobrem upravljanju, naštetih v prilogi VIII k Uredbi (EU) št. 978/2012; priznava, da so Filipini okrepili svojo zakonodajo o človekovih pravicah; poziva Filipine, naj še naprej spodbujajo nadaljnji napredek pri spodbujanju človekovih pravic, vključno z objavo nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice ter pri odpravljanju korupcije; je zelo zaskrbljen glede represije, s katero se soočajo aktivisti, ki z miroljubnimi kampanjami ščitijo ozemlje svojih prednikov pred vplivom rudarjenja in krčenja gozdov; opozarja, da bodo morali upravičenci do GSP+ dokazati, da izvajajo svoje obveznosti v zvezi s standardi na področju človekovih pravic, standardi dela, okoljskimi standardi in standardi upravljanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Filipine kot eno od držav, ki jim je EU odobrila status GSP+, naj zagotovijo učinkovito izvajanje vseh bistvenih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, okolju in dobrem upravljanju, naštetih v prilogi VIII k Uredbi (EU) št. 978/2012; priznava, da so Filipini okrepili svojo zakonodajo o človekovih pravicah; poziva Filipine, naj še naprej spodbujajo nadaljnji napredek pri spodbujanju človekovih pravic, vključno z objavo nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice ter pri odpravljanju korupcije; je zelo zaskrbljen glede represije, s katero se soočajo aktivisti, ki z miroljubnimi kampanjami ščitijo ozemlje svojih prednikov pred vplivom rudarjenja in krčenja gozdov; opozarja, da bodo morali upravičenci do GSP+ dokazati, da izvajajo svoje obveznosti v zvezi s standardi na področju človekovih pravic, standardi dela, okoljskimi standardi in standardi upravljanja;

| 15. | je seznanjen z oceno države GSP+ glede Filipinov, zlasti v zvezi z ratifikacijo vseh sedmih konvencij ZN o človekovih pravicah, ki zadevajo GSP+ Evropske unije; poudarja delo, ki ga je treba še opraviti za izvajanje; priznava ukrepe vlade in dosedanji dosežen napredek; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen z oceno države GSP+ glede Filipinov, zlasti v zvezi z ratifikacijo vseh sedmih konvencij ZN o človekovih pravicah, ki zadevajo GSP+ Evropske unije; poudarja delo, ki ga je treba še opraviti za izvajanje; priznava ukrepe vlade in dosedanji dosežen napredek;

| 16. | spodbuja Filipine, naj še naprej izboljšujejo naložbeno okolje, vključno z okoljem za neposredne tuje naložbe, z večjo preglednostjo in dobrim upravljanjem, tako da izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter razvijajo infrastrukturo, po potrebi z javno-zasebnimi partnerstvi; izraža zaskrbljenost zaradi vplivov, ki jih bodo imele podnebne spremembe na Filipine, |
| --- | --- |

16.

spodbuja Filipine, naj še naprej izboljšujejo naložbeno okolje, vključno z okoljem za neposredne tuje naložbe, z večjo preglednostjo in dobrim upravljanjem, tako da izvajajo vodilna načela ZN o podjetništvu in človekovih pravicah, ter razvijajo infrastrukturo, po potrebi z javno-zasebnimi partnerstvi; izraža zaskrbljenost zaradi vplivov, ki jih bodo imele podnebne spremembe na Filipine,

| 17. | spodbuja vlado, naj vlaga v nove tehnologije in internet, da bi se omogočili kulturna izmenjava in trgovina med filipinskimi otoki; |
| --- | --- |

17.

spodbuja vlado, naj vlaga v nove tehnologije in internet, da bi se omogočili kulturna izmenjava in trgovina med filipinskimi otoki;

| 18. | pozdravlja sporazum z dne 22. decembra 2015 o začetku pogajanj za sklenitev prostotrgovinskega sporazuma s Filipini; meni, da bi bilo primerno, da Komisija in filipinski organi zagotovijo visoke standarde na področju človekovih pravic, dela in okolja; poudarja, da bi moral biti tovrsten prostotrgovinski sporazum sestavni del medregijskega sporazuma EU–ASEAN o trgovini in naložbah, ki se lahko ponovno začne izvajati vzporedno; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja sporazum z dne 22. decembra 2015 o začetku pogajanj za sklenitev prostotrgovinskega sporazuma s Filipini; meni, da bi bilo primerno, da Komisija in filipinski organi zagotovijo visoke standarde na področju človekovih pravic, dela in okolja; poudarja, da bi moral biti tovrsten prostotrgovinski sporazum sestavni del medregijskega sporazuma EU–ASEAN o trgovini in naložbah, ki se lahko ponovno začne izvajati vzporedno;

| 19. | je seznanjen, da v EU živi 800 000 Filipincev in da filipinski mornarji, ki delajo na ladjah, registriranih v EU, domov vsako leto pošljejo 3 milijarde EUR; meni, da bi morala EU še naprej izboljševati možnosti za izmenjave študentov, akademikov in znanstvenih raziskovalcev, pa tudi kulturne izmenjave; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen, da v EU živi 800 000 Filipincev in da filipinski mornarji, ki delajo na ladjah, registriranih v EU, domov vsako leto pošljejo 3 milijarde EUR; meni, da bi morala EU še naprej izboljševati možnosti za izmenjave študentov, akademikov in znanstvenih raziskovalcev, pa tudi kulturne izmenjave;

| 20. | ker je na velikem številu plovil, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in se ustavljajo v evropskih pristaniščih, večina posadke filipinska ter glede na težke in nečloveške pogoje dela, v katerih živijo mnogi izmed teh pomorščakov, poziva države članice, naj v evropskih pristaniščih ne dovolijo sprejemanja ladij, na katerih so pogoji dela v nasprotju s pravicami delavcev in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva tudi plovila, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, naj posadkam zagotovijo pogoje dela, ki bodo skladni z mednarodno zakonodajo ter standardi Mednarodne organizacije dela in Mednarodne pomorske organizacije; |
| --- | --- |

20.

ker je na velikem številu plovil, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in se ustavljajo v evropskih pristaniščih, večina posadke filipinska ter glede na težke in nečloveške pogoje dela, v katerih živijo mnogi izmed teh pomorščakov, poziva države članice, naj v evropskih pristaniščih ne dovolijo sprejemanja ladij, na katerih so pogoji dela v nasprotju s pravicami delavcev in načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poziva tudi plovila, ki plujejo pod zastavami tretjih držav, naj posadkam zagotovijo pogoje dela, ki bodo skladni z mednarodno zakonodajo ter standardi Mednarodne organizacije dela in Mednarodne pomorske organizacije;

| 21. | poziva k redni izmenjavi med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Parlamentom, da bo slednji lahko spremljal izvajanje okvirnega sporazuma in doseganje njegovih ciljev; |
| --- | --- |

21.

poziva k redni izmenjavi med Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Parlamentom, da bo slednji lahko spremljal izvajanje okvirnega sporazuma in doseganje njegovih ciljev;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Filipini. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Republike Filipini.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0262.

(2)  UL L 144, 10.6.1980, str. 1.

(3)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 99.

(4)  UL C 305 E, 11.11.2010, str. 11.

(5)  UL C 87 E, 1.4.2010, str. 181.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/77

---

P8_TA(2016)0266

Odziv na resolucijo Parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o odzivu na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (2016/2573(RSP))

(2018/C 086/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 6, 7 in 21 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 6, 7 in 21 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 18 in 19 Listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 18 in 19 Listine,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju ustreznih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in njenih ustreznih protokolov ter Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in njenih ustreznih protokolov ter Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 2178 (2014) z dne 24. septembra 2014 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti zaradi terorističnih dejanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN 2178 (2014) z dne 24. septembra 2014 o grožnjah mednarodnemu miru in varnosti zaradi terorističnih dejanj,

| — | ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, v katerem se osredotoča na preiskovalne komisije, ustanovljene v odziv na vzorce ali prakse mučenja ali drugih oblik grdega ravnanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, v katerem se osredotoča na preiskovalne komisije, ustanovljene v odziv na vzorce ali prakse mučenja ali drugih oblik grdega ravnanja,

| — | ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Nasr in Ghali proti Italiji (Abu Omar) iz februarja 2016, Al Naširi proti Poljski in Husajn (Abu Zubajda) proti Poljski iz julija 2014 ter El Masri proti Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji iz decembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Nasr in Ghali proti Italiji (Abu Omar) iz februarja 2016, Al Naširi proti Poljski in Husajn (Abu Zubajda) proti Poljski iz julija 2014 ter El Masri proti Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji iz decembra 2012,

| — | ob upoštevanju tudi nerešenih in odprtih zadev pred Evropskim sodiščem za človekove pravice (Abu Zubajda proti Litvi in Al Naširi proti Romuniji), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tudi nerešenih in odprtih zadev pred Evropskim sodiščem za človekove pravice (Abu Zubajda proti Litvi in Al Naširi proti Romuniji),

| — | ob upoštevanju sodbe italijanskega sodišča, s katero je bilo na zaporne kazni v odsotnosti obsojenih 22 agentov agencije CIA, pilot zračnih sil ZDA in italijanska agenta zaradi njihove vloge pri ugrabitvi milanskega imama Abu Omarja leta 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe italijanskega sodišča, s katero je bilo na zaporne kazni v odsotnosti obsojenih 22 agentov agencije CIA, pilot zračnih sil ZDA in italijanska agenta zaradi njihove vloge pri ugrabitvi milanskega imama Abu Omarja leta 2003,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Evropske unije in njenih držav članic ter ZDA z dne 15. junija 2009 o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu na podlagi skupnih vrednot, mednarodnega prava ter spoštovanja pravne države in človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Evropske unije in njenih držav članic ter ZDA z dne 15. junija 2009 o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu na podlagi skupnih vrednot, mednarodnega prava ter spoštovanja pravne države in človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2011 o Guantanamu: skorajšnja odločitev o smrtni kazni (1), svojih drugih resolucij o Guantanamu, pri čemer je najnovejša z dne 23. maja 2013 o gladovni stavki zapornikov (2), svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (3) in Smernic EU o smrtni kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2011 o Guantanamu: skorajšnja odločitev o smrtni kazni (1), svojih drugih resolucij o Guantanamu, pri čemer je najnovejša z dne 23. maja 2013 o gladovni stavki zapornikov (2), svoje resolucije z dne 8. oktobra 2015 o smrtni kazni (3) in Smernic EU o smrtni kazni,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 6. julija 2006 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA ob delnem zaključku dela začasnega odbora (4), svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije Cia (5), svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (6) ter svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 6. julija 2006 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA ob delnem zaključku dela začasnega odbora (4), svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije Cia (5), svoje resolucije z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (6) ter svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o temeljnih pravicah in načelu pravne države ter poročila Komisije za leto 2013 o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. junija 2014 o temeljnih pravicah in načelu pravne države ter poročila Komisije za leto 2013 o uporabi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (8) in svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. februarja 2014 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2012 (8) in svoje resolucije z dne 8. septembra 2015 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2013–2014) (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom Novi okvir EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (10),

| — | ob upoštevanju bruseljske deklaracije „Izvajanje Evropske konvencije o človekovih pravicah“, sprejete marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljske deklaracije „Izvajanje Evropske konvencije o človekovih pravicah“, sprejete marca 2015,

| — | ob upoštevanju zaključene preiskave v skladu s členom 52 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), ki je obravnavala nezakonito pridržanje in prevoz ujetnikov, osumljenih terorističnih dejanj, s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, ter poziva generalnega sekretarja Sveta Evrope vsem državam pogodbenim strankam EKČP, naj mu do 30. septembra 2015 posredujejo informacije o minulih in tekočih preiskavah, ustreznih zadevah pred domačimi sodišči ali drugih ukrepih, sprejetih v zvezi s tem (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključene preiskave v skladu s členom 52 Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP), ki je obravnavala nezakonito pridržanje in prevoz ujetnikov, osumljenih terorističnih dejanj, s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, ter poziva generalnega sekretarja Sveta Evrope vsem državam pogodbenim strankam EKČP, naj mu do 30. septembra 2015 posredujejo informacije o minulih in tekočih preiskavah, ustreznih zadevah pred domačimi sodišči ali drugih ukrepih, sprejetih v zvezi s tem (11),

| — | ob upoštevanju parlamentarne misije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve za ugotavljanje dejstev dne 24. in 25. septembra 2015 v Bukarešti v Romuniji ter poročila o tej misiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju parlamentarne misije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve za ugotavljanje dejstev dne 24. in 25. septembra 2015 v Bukarešti v Romuniji ter poročila o tej misiji,

| — | ob upoštevanju javne predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o preiskavi domnevne uporabe evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, ki je potekala 13. oktobra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o preiskavi domnevne uporabe evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, ki je potekala 13. oktobra 2015,

| — | ob upoštevanju objave študije iz leta 2015, opravljene za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, z naslovom A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme (V iskanju odgovornosti? Preiskave EU in držav članic o programih izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave študije iz leta 2015, opravljene za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, z naslovom A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme (V iskanju odgovornosti? Preiskave EU in držav članic o programih izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA),

| — | ob upoštevanju odprtega pisma strokovnjakov Združenih narodov in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za človekove pravice z dne 11. januarja 2016, naslovljenega na vlado Združenih držav Amerike ob 14. obletnici odprtja zapora v zalivu Guantanamo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma strokovnjakov Združenih narodov in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za človekove pravice z dne 11. januarja 2016, naslovljenega na vlado Združenih držav Amerike ob 14. obletnici odprtja zapora v zalivu Guantanamo,

| — | ob upoštevanju nedavnih resolucij, ki jih je sprejela Medameriška komisija za človekove pravice, in poročil, ki jih je ta komisija objavila, v zvezi s človekovimi pravicami ujetnikov v Guantanamu, vključno z njihovim dostopom do zdravstvene oskrbe, poročila Urad za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE-ODIHR) za leto 2015 ter sklepov delovne skupine OZN o samovoljnih pridržanjih; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nedavnih resolucij, ki jih je sprejela Medameriška komisija za človekove pravice, in poročil, ki jih je ta komisija objavila, v zvezi s človekovimi pravicami ujetnikov v Guantanamu, vključno z njihovim dostopom do zdravstvene oskrbe, poročila Urad za demokratične institucije in človekove pravice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE-ODIHR) za leto 2015 ter sklepov delovne skupine OZN o samovoljnih pridržanjih;

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o odzivu na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (O-000038/2016 – B8-0367/2016 in O-000039/2016 – B8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o odzivu na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA (O-000038/2016 – B8-0367/2016 in O-000039/2016 – B8-0368/2016),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker EU temelji na načelih demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva in mednarodnega prava, ne le v njenih notranjih politikah, ampak tudi njeni zunanji razsežnosti; ker se mora zavezanost EU spoštovanju človekovih pravic, ki sta jo še okrepila začetek veljavnosti Listine EU o temeljnih pravicah in postopek pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, odražati na vseh področjih politike, da bo politika EU o človekovih pravicah učinkovita; |
| --- | --- |

A.

ker EU temelji na načelih demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanja človekovega dostojanstva in mednarodnega prava, ne le v njenih notranjih politikah, ampak tudi njeni zunanji razsežnosti; ker se mora zavezanost EU spoštovanju človekovih pravic, ki sta jo še okrepila začetek veljavnosti Listine EU o temeljnih pravicah in postopek pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, odražati na vseh področjih politike, da bo politika EU o človekovih pravicah učinkovita;

| B. | ker se je s poudarkom na „vojni proti terorizmu“ ravnovesje med različnimi silami v državi nevarno premaknilo v prid širitve pristojnosti vlad, in sicer v škodo parlamentov in pravosodja, povzročilo pa je tudi sklicevanje na državne skrivnosti brez primere, kar preprečuje javne preiskave domnevnih zlorab človekovih pravic; |
| --- | --- |

B.

ker se je s poudarkom na „vojni proti terorizmu“ ravnovesje med različnimi silami v državi nevarno premaknilo v prid širitve pristojnosti vlad, in sicer v škodo parlamentov in pravosodja, povzročilo pa je tudi sklicevanje na državne skrivnosti brez primere, kar preprečuje javne preiskave domnevnih zlorab človekovih pravic;

| C. | ker je Parlament večkrat pozval, da je treba v boju proti terorizmu na podlagi pogodb EU, Evropske konvencije o človekovih pravicah, nacionalnih ustav in zakonodaje na področju temeljnih pravic spoštovati pravno državo, človekovo dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi pri mednarodnem sodelovanju na tem področju; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament večkrat pozval, da je treba v boju proti terorizmu na podlagi pogodb EU, Evropske konvencije o človekovih pravicah, nacionalnih ustav in zakonodaje na področju temeljnih pravic spoštovati pravno državo, človekovo dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi pri mednarodnem sodelovanju na tem področju;

| D. | ker je Parlament na podlagi ugotovitev svojega začasnega odbora za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije (CIA) odločno obsodil program izročitev in skrivnih pridržanj, ki ga je pod vodstvom ZDA izvajala CIA in je vključeval številne kršitve človekovih pravic, med njimi tudi nezakonito in samovoljno pridržanje, ugrabitev, mučenje in druge oblike nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, kršitev načela nevračanja in prisilna izginotja z uporabo evropskega zračnega prostora in ozemlja s strani agencije CIA; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament na podlagi ugotovitev svojega začasnega odbora za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije (CIA) odločno obsodil program izročitev in skrivnih pridržanj, ki ga je pod vodstvom ZDA izvajala CIA in je vključeval številne kršitve človekovih pravic, med njimi tudi nezakonito in samovoljno pridržanje, ugrabitev, mučenje in druge oblike nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, kršitev načela nevračanja in prisilna izginotja z uporabo evropskega zračnega prostora in ozemlja s strani agencije CIA;

| E. | ker je prevzemanje odgovornosti za ta dejanja nujno, da bi učinkovito varovali in spodbujali človekove pravice v notranjih in zunanjih politikah EU ter zagotovili legitimne in učinkovite varnostne politike, ki temeljijo na načelu pravne države; |
| --- | --- |

E.

ker je prevzemanje odgovornosti za ta dejanja nujno, da bi učinkovito varovali in spodbujali človekove pravice v notranjih in zunanjih politikah EU ter zagotovili legitimne in učinkovite varnostne politike, ki temeljijo na načelu pravne države;

| F. | ker je Parlament večkrat pozval k polni preiskavi udeležbe držav članic EU v programu skrivnih pridržanj in izrednih izročitev agencije CIA; |
| --- | --- |

F.

ker je Parlament večkrat pozval k polni preiskavi udeležbe držav članic EU v programu skrivnih pridržanj in izrednih izročitev agencije CIA;

| G. | ker je bila 9. decembra 2015 prva obletnica objave študije odbora senata ZDA za obveščevalne dejavnosti (SSCI) o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje in njeni uporabi različnih oblik mučenja pri pripornikih med 2001 in 2006; ker je študija razkrila nova dejstva, ki so okrepila domneve, da so številne države članice EU, njihovi organi in uradniki ter agenti njihovih varnostnih in obveščevalnih služb sodelovali pri programu skrivnih pridržanj in izrednih izročitev agencije CIA, včasih tudi na koruptiven način, saj jim je agencija CIA v zameno za njihovo sodelovanje plačevala znatne vsote denarja; ker zaradi študije v ZDA za programe izročitev in skrivnih pridržanj agencije CIA nihče ni prevzel odgovornosti; ker ZDA žal niso sodelovale v evropskih preiskavah evropske vpletenosti v programe agencije CIA in ker do sedaj nobeden od kršiteljev ni odgovarjal za svoja dejanja; |
| --- | --- |

G.

ker je bila 9. decembra 2015 prva obletnica objave študije odbora senata ZDA za obveščevalne dejavnosti (SSCI) o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje in njeni uporabi različnih oblik mučenja pri pripornikih med 2001 in 2006; ker je študija razkrila nova dejstva, ki so okrepila domneve, da so številne države članice EU, njihovi organi in uradniki ter agenti njihovih varnostnih in obveščevalnih služb sodelovali pri programu skrivnih pridržanj in izrednih izročitev agencije CIA, včasih tudi na koruptiven način, saj jim je agencija CIA v zameno za njihovo sodelovanje plačevala znatne vsote denarja; ker zaradi študije v ZDA za programe izročitev in skrivnih pridržanj agencije CIA nihče ni prevzel odgovornosti; ker ZDA žal niso sodelovale v evropskih preiskavah evropske vpletenosti v programe agencije CIA in ker do sedaj nobeden od kršiteljev ni odgovarjal za svoja dejanja;

| H. | ker je glavni tožilec vojaških odborov v zalivu Guantanamo Mark Martins izjavil, da je v resnici prišlo do dogodkov, opisanih v povzetku študije SSCI o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje; |
| --- | --- |

H.

ker je glavni tožilec vojaških odborov v zalivu Guantanamo Mark Martins izjavil, da je v resnici prišlo do dogodkov, opisanih v povzetku študije SSCI o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje;

| I. | ker so bile opravljene obsežne nove analize z uporabo podatkov iz povzetka SSCI, ki so potrdile prejšnje preiskave v zvezi z udeležbo številnih držav – tudi držav članic EU – in predstavile nove smeri za preiskave; |
| --- | --- |

I.

ker so bile opravljene obsežne nove analize z uporabo podatkov iz povzetka SSCI, ki so potrdile prejšnje preiskave v zvezi z udeležbo številnih držav – tudi držav članic EU – in predstavile nove smeri za preiskave;

| J. | ker je prejšnji sklic Evropskega parlamenta v svoji resoluciji z dne 10. oktobra 2013 pozval zdajšnji sklic Parlamenta, naj še naprej izpolnjuje in izvaja mandat, ki ga je dal začasni odbor za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA, ter posledično zagotovi, da bodo njegova priporočila upoštevana, pregleda nove elemente, ki so se morebiti pojavili, ter v celoti uporabi in razvije svojo preiskovalno pravico; |
| --- | --- |

J.

ker je prejšnji sklic Evropskega parlamenta v svoji resoluciji z dne 10. oktobra 2013 pozval zdajšnji sklic Parlamenta, naj še naprej izpolnjuje in izvaja mandat, ki ga je dal začasni odbor za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani obveščevalne agencije CIA, ter posledično zagotovi, da bodo njegova priporočila upoštevana, pregleda nove elemente, ki so se morebiti pojavili, ter v celoti uporabi in razvije svojo preiskovalno pravico;

| K. | ker so v nedavnih resolucijah, ki jih je sprejela Medameriška komisija za človekove pravice, in poročilih, ki jih je ta komisija objavila, v zvezi s človekovimi pravicami ujetnikov v Guantanamu izraženi pomisleki, da nekateri ujetniki niso deležni ustrezne zdravstvene nege ali rehabilitacije; ker so v poročilu OVSE-ODIHR iz leta 2015 izraženi podobni pomisleki v zvezi z varstvom človekovih pravic v Guantanamu, tudi glede nespoštovanja pravice do poštenega sojenja, in ker je v sklepih delovne skupine OZN o samovoljnih pridržanjih navedeno, da so številni ujetniki v Guantanamu pridržani samovoljno; |
| --- | --- |

K.

ker so v nedavnih resolucijah, ki jih je sprejela Medameriška komisija za človekove pravice, in poročilih, ki jih je ta komisija objavila, v zvezi s človekovimi pravicami ujetnikov v Guantanamu izraženi pomisleki, da nekateri ujetniki niso deležni ustrezne zdravstvene nege ali rehabilitacije; ker so v poročilu OVSE-ODIHR iz leta 2015 izraženi podobni pomisleki v zvezi z varstvom človekovih pravic v Guantanamu, tudi glede nespoštovanja pravice do poštenega sojenja, in ker je v sklepih delovne skupine OZN o samovoljnih pridržanjih navedeno, da so številni ujetniki v Guantanamu pridržani samovoljno;

| L. | ker se je predsednik ZDA Barack Obama zavezal k zaprtju zapora v zalivu Guantanamo do januarja 2010; ker so EU in države članice ter ZDA 15. junija 2009 podpisale skupno izjavo o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu na podlagi skupnih vrednot, mednarodnega prava ter spoštovanja načela pravne države in človekovih pravic; ker je ameriški predsednik Barack Obama 23. februarja 2016 kongresu poslal načrt o dokončnem zaprtju vojaškega zapora v zalivu Guantanamo; ker je pomoč držav članic EU pri preselitvi nekaterih zapornikov omejena; |
| --- | --- |

L.

ker se je predsednik ZDA Barack Obama zavezal k zaprtju zapora v zalivu Guantanamo do januarja 2010; ker so EU in države članice ter ZDA 15. junija 2009 podpisale skupno izjavo o zaprtju zapora v zalivu Guantanamo in prihodnjem sodelovanju v boju proti terorizmu na podlagi skupnih vrednot, mednarodnega prava ter spoštovanja načela pravne države in človekovih pravic; ker je ameriški predsednik Barack Obama 23. februarja 2016 kongresu poslal načrt o dokončnem zaprtju vojaškega zapora v zalivu Guantanamo; ker je pomoč držav članic EU pri preselitvi nekaterih zapornikov omejena;

| M. | ker nobena od vpletenih držav članic ni opravila polne in učinkovite preiskave, da bi sodila storilcem zločinov v okviru mednarodnega in domačega prava ali zagotovila prevzem odgovornosti po objavi študije senata ZDA; |
| --- | --- |

M.

ker nobena od vpletenih držav članic ni opravila polne in učinkovite preiskave, da bi sodila storilcem zločinov v okviru mednarodnega in domačega prava ali zagotovila prevzem odgovornosti po objavi študije senata ZDA;

| N. | ker je obžalovanja vredno, da člani misije za ugotavljanje dejstev v Bukarešti v okviru Odbora Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve niso mogli obiskati stavbe urada nacionalnega registra za zaupne informacije (ORNISS), ki naj bi bila uporabljena kot skrivni zapor agencije CIA; |
| --- | --- |

N.

ker je obžalovanja vredno, da člani misije za ugotavljanje dejstev v Bukarešti v okviru Odbora Parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve niso mogli obiskati stavbe urada nacionalnega registra za zaupne informacije (ORNISS), ki naj bi bila uporabljena kot skrivni zapor agencije CIA;

| O. | ker je Parlament s svojo resolucijo z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA, naročil Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v povezavi o Odborom za zunanje zadeve in še zlasti njegovim Pododborom za človekove pravice nadaljuje s svojo preiskavo o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA in naj najkasneje po enem letu poroča na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

O.

ker je Parlament s svojo resolucijo z dne 11. februarja 2015 o poročilu senata ZDA o mučenju, ki ga je izvajala CIA, naročil Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v povezavi o Odborom za zunanje zadeve in še zlasti njegovim Pododborom za človekove pravice nadaljuje s svojo preiskavo o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA in naj najkasneje po enem letu poroča na plenarnem zasedanju;

| 1. | poudarja izjemen in strateški pomen čezatlantskega odnosa v obdobju vse večje nestabilnosti; meni, da je treba ta odnos, ki temelji na skupnih interesih in vrednotah, še okrepiti na podlagi spoštovanja multilateralizma, načela pravne države in reševanja sporov s pogajanji; |
| --- | --- |

1.

poudarja izjemen in strateški pomen čezatlantskega odnosa v obdobju vse večje nestabilnosti; meni, da je treba ta odnos, ki temelji na skupnih interesih in vrednotah, še okrepiti na podlagi spoštovanja multilateralizma, načela pravne države in reševanja sporov s pogajanji;

| 2. | znova odločno obsoja poostrene zasliševalne metode, ki jih mednarodno pravo prepoveduje in ki med drugim kršijo pravico do svobode, varnosti in humanega obravnavanja, prepoved mučenja, domnevo nedolžnosti ter pravico do poštenega sojenja, pravnega zastopstva in enakovredne zaščite po zakonu; |
| --- | --- |

2.

znova odločno obsoja poostrene zasliševalne metode, ki jih mednarodno pravo prepoveduje in ki med drugim kršijo pravico do svobode, varnosti in humanega obravnavanja, prepoved mučenja, domnevo nedolžnosti ter pravico do poštenega sojenja, pravnega zastopstva in enakovredne zaščite po zakonu;

| 3. | je eno leto po objavi študije senata ZDA resno zaskrbljen zaradi apatije institucij držav članic in EU, saj ne priznajo, da je na evropskem ozemlju med letoma 2001 in 2006 prihajalo do kršenja temeljnih pravic in mučenja, teh dejanj ne raziščejo, sostorilcev in odgovornih pa ne privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

je eno leto po objavi študije senata ZDA resno zaskrbljen zaradi apatije institucij držav članic in EU, saj ne priznajo, da je na evropskem ozemlju med letoma 2001 in 2006 prihajalo do kršenja temeljnih pravic in mučenja, teh dejanj ne raziščejo, sostorilcev in odgovornih pa ne privedejo pred sodišče;

| 4. | pozdravlja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 23. februarja 2016 v zadevi Nasr in Ghali proti Italiji (44883/09), v kateri je ugotovilo, da so bile italijanske oblasti seznanjene z mučenjem egiptovskega imama Abuja Omarja in so očitno izrabile načelo državne skrivnosti, da so se lahko odgovorni izognili kazni; poziva italijansko izvršno oblast, naj se v primeru nekdanjega direktorja, njegovega namestnika in treh nekdanjih uslužbencev obveščevalne in vojaške varnostne službe (SISMi) odreče načelu državne skrivnosti, da bodo lahko sodni postopki potekali brez ovir; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 23. februarja 2016 v zadevi Nasr in Ghali proti Italiji (44883/09), v kateri je ugotovilo, da so bile italijanske oblasti seznanjene z mučenjem egiptovskega imama Abuja Omarja in so očitno izrabile načelo državne skrivnosti, da so se lahko odgovorni izognili kazni; poziva italijansko izvršno oblast, naj se v primeru nekdanjega direktorja, njegovega namestnika in treh nekdanjih uslužbencev obveščevalne in vojaške varnostne službe (SISMi) odreče načelu državne skrivnosti, da bodo lahko sodni postopki potekali brez ovir;

| 5. | obžaluje, da je bila napotena samo ena medstrankarska misija za ugotavljanje dejstev, in sicer v Romunijo septembra 2015; poziva, da Evropski parlament v države članice, ki so v skladu s študijo senata ZDA sodelovale v programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje, na primer Litvo, Poljsko, Italijo in Združeno kraljestvo, pošlje še več takšnih misij; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da je bila napotena samo ena medstrankarska misija za ugotavljanje dejstev, in sicer v Romunijo septembra 2015; poziva, da Evropski parlament v države članice, ki so v skladu s študijo senata ZDA sodelovale v programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje, na primer Litvo, Poljsko, Italijo in Združeno kraljestvo, pošlje še več takšnih misij;

| 6. | poudarja, da čezatlantsko sodelovanje temelji na skupnih vrednotah, kot so spodbujanje svobode in varnosti, demokracije in temeljnih človekovih pravic, in mora biti poglavitna prednostna naloga v zunanjih odnosih EU; ponavlja jasno stališče ZDA in EU iz skupne izjave iz leta 2009, da morajo biti skupna prizadevanja v boju proti terorizmu skladna z obveznostmi po mednarodnem pravu, zlasti mednarodnem pravu človekovih pravic in humanitarnem pravu, kar bo naše države okrepilo in naredilo varnejše; poziva ZDA, naj si glede na to čim bolj prizadevajo spoštovati pravice državljanov EU, tako kot spoštujejo pravice svojih državljanov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da čezatlantsko sodelovanje temelji na skupnih vrednotah, kot so spodbujanje svobode in varnosti, demokracije in temeljnih človekovih pravic, in mora biti poglavitna prednostna naloga v zunanjih odnosih EU; ponavlja jasno stališče ZDA in EU iz skupne izjave iz leta 2009, da morajo biti skupna prizadevanja v boju proti terorizmu skladna z obveznostmi po mednarodnem pravu, zlasti mednarodnem pravu človekovih pravic in humanitarnem pravu, kar bo naše države okrepilo in naredilo varnejše; poziva ZDA, naj si glede na to čim bolj prizadevajo spoštovati pravice državljanov EU, tako kot spoštujejo pravice svojih državljanov;

| 7. | meni, da je treba pri čezatlantskem sodelovanju v boju proti terorizmu spoštovati temeljne pravice in svoboščine ter zasebnost, kot jih zagotavlja zakonodaja EU, saj je to v korist državljanov na obeh straneh Atlantika; poziva, naj čezatlantske partnerice nadaljujejo dialog o zadevah s področja varnosti in boja proti terorizmu, vključno z varstvom državljanskih in človekovih pravic, da se bodo učinkovito borile proti terorizmu; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba pri čezatlantskem sodelovanju v boju proti terorizmu spoštovati temeljne pravice in svoboščine ter zasebnost, kot jih zagotavlja zakonodaja EU, saj je to v korist državljanov na obeh straneh Atlantika; poziva, naj čezatlantske partnerice nadaljujejo dialog o zadevah s področja varnosti in boja proti terorizmu, vključno z varstvom državljanskih in človekovih pravic, da se bodo učinkovito borile proti terorizmu;

| 8. | obžaluje, da več kot leto dni po objavi študije senata ZDA in sprejetju resolucije Parlamenta, v kateri je ZDA pozval, naj opravijo preiskavo in kazensko preganjajo množične kršitve človekovih pravic, ki so bile posledica programov izročitve in skrivnega pridržanja agencije CIA, ter izpolnijo vse zahteve držav članic EU v zvezi s tem programom, storilci še niso odgovarjali za svoja dejanja, vlada ZDA pa ne sodeluje z državami članicami EU; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da več kot leto dni po objavi študije senata ZDA in sprejetju resolucije Parlamenta, v kateri je ZDA pozval, naj opravijo preiskavo in kazensko preganjajo množične kršitve človekovih pravic, ki so bile posledica programov izročitve in skrivnega pridržanja agencije CIA, ter izpolnijo vse zahteve držav članic EU v zvezi s tem programom, storilci še niso odgovarjali za svoja dejanja, vlada ZDA pa ne sodeluje z državami članicami EU;

| 9. | znova poziva ZDA, naj še naprej preiskujejo in kazensko preganjajo množične kršitve človekovih pravic, ki so bile posledica programov izročitve in skrivnega pridržanja agencije CIA, ki jih je vodila prejšnja administracija ZDA, ter izpolnijo vse zahteve držav članic EU za informacije, izročitev ali učinkovita pravna sredstva za žrtve v zvezi s programom agencije CIA; spodbuja odbor senata ZDA za obveščevalne dejavnosti (SSCI), naj svojo študijo o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje objavi v celoti; opozarja na izjemno pomembno ugotovitev senata ZDA, da nasilne in nezakonite metode agencije CIA niso privedle do podatkov, ki bi preprečili nadaljnje teroristične napade; znova odločno obsoja mučenje in prisilna izginotja; poleg tega poziva ZDA, naj upoštevajo mednarodno pravo, ki velja za preiskavo sedanjih obtožb glede mučenja in slabega ravnanja v Guantánamu, kar vključuje številne pozive iz držav članic EU za predložitev informacij o zapornikih, ki so bili zaprti v skrivnih zaporih agencije CIA, pa tudi pozive posebnega poročevalca OZN o mučenju glede njegovega mandata, da pregleda Guantánamo in opravi razgovor z žrtvami mučenja s strani agencije CIA; |
| --- | --- |

9.

znova poziva ZDA, naj še naprej preiskujejo in kazensko preganjajo množične kršitve človekovih pravic, ki so bile posledica programov izročitve in skrivnega pridržanja agencije CIA, ki jih je vodila prejšnja administracija ZDA, ter izpolnijo vse zahteve držav članic EU za informacije, izročitev ali učinkovita pravna sredstva za žrtve v zvezi s programom agencije CIA; spodbuja odbor senata ZDA za obveščevalne dejavnosti (SSCI), naj svojo študijo o programu agencije CIA za pridržanje in zasliševanje objavi v celoti; opozarja na izjemno pomembno ugotovitev senata ZDA, da nasilne in nezakonite metode agencije CIA niso privedle do podatkov, ki bi preprečili nadaljnje teroristične napade; znova odločno obsoja mučenje in prisilna izginotja; poleg tega poziva ZDA, naj upoštevajo mednarodno pravo, ki velja za preiskavo sedanjih obtožb glede mučenja in slabega ravnanja v Guantánamu, kar vključuje številne pozive iz držav članic EU za predložitev informacij o zapornikih, ki so bili zaprti v skrivnih zaporih agencije CIA, pa tudi pozive posebnega poročevalca OZN o mučenju glede njegovega mandata, da pregleda Guantánamo in opravi razgovor z žrtvami mučenja s strani agencije CIA;

| 10. | obžaluje, da je bila zaključena preiskava, ki jo je generalni sekretar Sveta Evrope vodil v skladu z 52. členom Evropske konvencije o človekovih pravicah, saj bi jo bilo treba izvesti še v več državah članicah, v zvezi z njo pa bi bili potrebni tudi naknadni ukrepi; zato znova poziva države članice, naj na povsem pregleden način raziščejo domneve, da so bili na njihovem ozemlju skrivni zapori, v katerih so bili pridržani ljudje v okviru programa agencije CIA, in kazensko preganjajo vpletene v te operacije, tudi javne osebnosti, upoštevajoč vse nove dokaze, ki so se pojavili (vključno z opravljenimi plačili, kot je omenjeno v povzetku odbora SSCI); obžaluje počasnost preiskave, omejeno odgovornost in pretirano sklicevanje na državne skrivnosti; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da je bila zaključena preiskava, ki jo je generalni sekretar Sveta Evrope vodil v skladu z 52. členom Evropske konvencije o človekovih pravicah, saj bi jo bilo treba izvesti še v več državah članicah, v zvezi z njo pa bi bili potrebni tudi naknadni ukrepi; zato znova poziva države članice, naj na povsem pregleden način raziščejo domneve, da so bili na njihovem ozemlju skrivni zapori, v katerih so bili pridržani ljudje v okviru programa agencije CIA, in kazensko preganjajo vpletene v te operacije, tudi javne osebnosti, upoštevajoč vse nove dokaze, ki so se pojavili (vključno z opravljenimi plačili, kot je omenjeno v povzetku odbora SSCI); obžaluje počasnost preiskave, omejeno odgovornost in pretirano sklicevanje na državne skrivnosti;

| 11. | poziva Litvo, Romunijo in Poljsko, naj nujno izvedejo pregledno, temeljito in učinkovito kazensko preiskavo o skrivnih zaporih agencije CIA na svojih ozemljih in pri tem v celoti upoštevajo vse predložene dokaze, kršitelje človekovih pravic kazensko preganjajo, preiskovalcem omogočijo obsežno preiskavo mreže poletov, s katerimi so bile opravljene izročitve, in kontaktnih oseb, za katere je javno znano, da so te polete organizirale oziroma sodelovale pri njih, opravijo forenzično preiskavo zaporov in prostorov za zdravstveno oskrbo pridržanih, analizirajo sezname telefonskih klicev in denarna nakazila, obravnavajo prošnje morebitnih žrtev za status/sodelovanje v preiskavi in poskrbijo, da bodo obravnavana vsa relevantna kazniva dejanja, tudi v zvezi s premeščanjem pridržanih, ali objavijo ugotovitve vseh do sedaj opravljenih preiskav; |
| --- | --- |

11.

poziva Litvo, Romunijo in Poljsko, naj nujno izvedejo pregledno, temeljito in učinkovito kazensko preiskavo o skrivnih zaporih agencije CIA na svojih ozemljih in pri tem v celoti upoštevajo vse predložene dokaze, kršitelje človekovih pravic kazensko preganjajo, preiskovalcem omogočijo obsežno preiskavo mreže poletov, s katerimi so bile opravljene izročitve, in kontaktnih oseb, za katere je javno znano, da so te polete organizirale oziroma sodelovale pri njih, opravijo forenzično preiskavo zaporov in prostorov za zdravstveno oskrbo pridržanih, analizirajo sezname telefonskih klicev in denarna nakazila, obravnavajo prošnje morebitnih žrtev za status/sodelovanje v preiskavi in poskrbijo, da bodo obravnavana vsa relevantna kazniva dejanja, tudi v zvezi s premeščanjem pridržanih, ali objavijo ugotovitve vseh do sedaj opravljenih preiskav;

| 12. | vztraja, da je treba v celoti in takoj izvršiti sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice zoper Poljsko in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, vključno z upoštevanjem nujnih individualnih in splošnih ukrepov; ponavlja poziv odbora ministrov Sveta Evrope, naj Poljska od ZDA zahteva diplomatsko zagotovilo o neizvajanju smrtne kazni in zagotovilo o poštenem sojenju, opravi hitro, temeljito in učinkovito kazensko preiskavo, tako da bodo obravnavana vsa relevantna kazniva dejanja v zvezi z vsemi žrtvami, ter kršitelje človekovih pravic kazensko preganja; v zvezi s tem pozdravlja namero nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, da ustanovi priložnosten neodvisen preiskovalni organ, in poziva k njegovi čimprejšnji vzpostavitvi z mednarodno podporo in udeležbo; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da je treba v celoti in takoj izvršiti sodbi Evropskega sodišča za človekove pravice zoper Poljsko in nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, vključno z upoštevanjem nujnih individualnih in splošnih ukrepov; ponavlja poziv odbora ministrov Sveta Evrope, naj Poljska od ZDA zahteva diplomatsko zagotovilo o neizvajanju smrtne kazni in zagotovilo o poštenem sojenju, opravi hitro, temeljito in učinkovito kazensko preiskavo, tako da bodo obravnavana vsa relevantna kazniva dejanja v zvezi z vsemi žrtvami, ter kršitelje človekovih pravic kazensko preganja; v zvezi s tem pozdravlja namero nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, da ustanovi priložnosten neodvisen preiskovalni organ, in poziva k njegovi čimprejšnji vzpostavitvi z mednarodno podporo in udeležbo;

| 13. | spominja, da je nekdanji direktor romunske tajne službe Ioan Talpes delegaciji Evropskega parlamenta uradno priznal, da je bil obveščen o navzočnosti agencije CIA na romunskem ozemlju in da je tej agenciji dal dovoljenje, da „najame“ vladno poslopje; |
| --- | --- |

13.

spominja, da je nekdanji direktor romunske tajne službe Ioan Talpes delegaciji Evropskega parlamenta uradno priznal, da je bil obveščen o navzočnosti agencije CIA na romunskem ozemlju in da je tej agenciji dal dovoljenje, da „najame“ vladno poslopje;

| 14. | je zaskrbljen zaradi ovir, na katere so naletele nacionalne parlamentarne in pravosodne preiskave vpletenosti nekaterih držav članic v program agencije CIA, in zaradi nepotrebnega označevanja dokumentov za tajne, kar je pripeljalo do tega, da kršitelji človekovih pravic niso bili kaznovani; |
| --- | --- |

14.

je zaskrbljen zaradi ovir, na katere so naletele nacionalne parlamentarne in pravosodne preiskave vpletenosti nekaterih držav članic v program agencije CIA, in zaradi nepotrebnega označevanja dokumentov za tajne, kar je pripeljalo do tega, da kršitelji človekovih pravic niso bili kaznovani;

| 15. | spominja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 24. julija 2014 izrecno potrdilo, da so javni viri in kumulativni dokazi, ki pojasnjujejo udeležbo držav članic v programu agencije CIA za izročitev, dopustni dokazi v sodnih postopkih, zlasti če uradni državni dokumenti niso dostopni javnosti ali sodiščem iz razlogov „državne varnosti“; |
| --- | --- |

15.

spominja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice v sodbi z dne 24. julija 2014 izrecno potrdilo, da so javni viri in kumulativni dokazi, ki pojasnjujejo udeležbo držav članic v programu agencije CIA za izročitev, dopustni dokazi v sodnih postopkih, zlasti če uradni državni dokumenti niso dostopni javnosti ali sodiščem iz razlogov „državne varnosti“;

| 16. | pozdravlja dosedanja prizadevanja Romunije in poziva romunski senat, naj omogoči vpogled v preostale dele poročila iz leta 2007, ki so še vedno označeni kot zaupni, namreč priloge, na katerih so temeljile njegove ugotovitve iz preiskave; znova poziva Romunijo, naj preišče obtožbe, da je bil na njenem ozemlju skriven zapor, kazensko preganja sodelujoče v teh operacijah in pri tem upošteva vse nove dokaze ter čim prej izvede preiskavo; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dosedanja prizadevanja Romunije in poziva romunski senat, naj omogoči vpogled v preostale dele poročila iz leta 2007, ki so še vedno označeni kot zaupni, namreč priloge, na katerih so temeljile njegove ugotovitve iz preiskave; znova poziva Romunijo, naj preišče obtožbe, da je bil na njenem ozemlju skriven zapor, kazensko preganja sodelujoče v teh operacijah in pri tem upošteva vse nove dokaze ter čim prej izvede preiskavo;

| 17. | ugotavlja, da dokazi, ki jih je v preiskavi o vpletenosti Litve v tajni program agencije CIA za pridržanje zbral odbor za državno varnosti in obrambo litvanskega parlamenta, niso bili objavljeni, in poziva, da se ti podatki razkrijejo; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da dokazi, ki jih je v preiskavi o vpletenosti Litve v tajni program agencije CIA za pridržanje zbral odbor za državno varnosti in obrambo litvanskega parlamenta, niso bili objavljeni, in poziva, da se ti podatki razkrijejo;

| 18. | je razočaran, ker člani misije za ugotavljanje dejstev kljub več zahtevam (pismo predsednika Odbora EP za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve romunskemu ministru za zunanje zadeve, prošnja državnemu sekretarju v času misije) niso mogli obiskati stavbe „Svetla luč“, ki naj bi se po več poročilih, tudi uradnih, uporabljala za pridržanje; |
| --- | --- |

18.

je razočaran, ker člani misije za ugotavljanje dejstev kljub več zahtevam (pismo predsednika Odbora EP za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve romunskemu ministru za zunanje zadeve, prošnja državnemu sekretarju v času misije) niso mogli obiskati stavbe „Svetla luč“, ki naj bi se po več poročilih, tudi uradnih, uporabljala za pridržanje;

| 19. | poziva vse poslance Evropskega parlamenta, naj brezpogojno in dejavno podprejo preiskavo o udeležbi držav članic EU v programu skrivnega pridržanja in izrednih izročitev agencije CIA, zlasti tiste, ki so imeli vladne položaje v teh državah v času dogodkov, ki se preiskujejo; |
| --- | --- |

19.

poziva vse poslance Evropskega parlamenta, naj brezpogojno in dejavno podprejo preiskavo o udeležbi držav članic EU v programu skrivnega pridržanja in izrednih izročitev agencije CIA, zlasti tiste, ki so imeli vladne položaje v teh državah v času dogodkov, ki se preiskujejo;

| 20. | poziva Komisijo in Svet, naj do konca junija 2016 na plenarnem zasedanju poročata o ukrepih, sprejetih na priporočila in zahteve Evropskega parlamenta v sklopu njegove preiskave o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA in iz resolucij, ki jih je sprejel naknadno, ter o ugotovitvah preiskav in kazenskem pregonu v državah članicah; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo in Svet, naj do konca junija 2016 na plenarnem zasedanju poročata o ukrepih, sprejetih na priporočila in zahteve Evropskega parlamenta v sklopu njegove preiskave o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA in iz resolucij, ki jih je sprejel naknadno, ter o ugotovitvah preiskav in kazenskem pregonu v državah članicah;

| 21. | poziva, naj se izkoristijo vse možnosti za sodelovanje in dialog, ki so na voljo v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, ter naj se okrepi reden, strukturiran medparlamentarni dialog EU-ZDA, zlasti med Odborom Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter ustreznimi sogovorniki iz kongresa in senata ZDA; v zvezi s tem odobrava 78. srečanje Evropskega parlamenta in kongresa ZDA v okviru čezatlantskega dialoga sozakonodajalcev, ki bo potekalo od 26. do 28. junija 2016 v Haagu in bo priložnost za krepitev tega sodelovanja, saj bo sestavni del razprav sodelovanje v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se izkoristijo vse možnosti za sodelovanje in dialog, ki so na voljo v okviru čezatlantskega dialoga zakonodajalcev, ter naj se okrepi reden, strukturiran medparlamentarni dialog EU-ZDA, zlasti med Odborom Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter ustreznimi sogovorniki iz kongresa in senata ZDA; v zvezi s tem odobrava 78. srečanje Evropskega parlamenta in kongresa ZDA v okviru čezatlantskega dialoga sozakonodajalcev, ki bo potekalo od 26. do 28. junija 2016 v Haagu in bo priložnost za krepitev tega sodelovanja, saj bo sestavni del razprav sodelovanje v boju proti terorizmu;

| 22. | spominja, da je preglednost temeljni kamen vsake demokratične družbe in nujen pogoj za odgovornost vlade državljanom; je zato močno zaskrbljen zaradi vse pogostejšega neupravičenega sklicevanja vlad na državno varnost, katerega glavni in edini namen je preprečiti javni nadzor državljanom (ki jim je vlada odgovorna) ali sodstvu (ki je varuh državne zakonodaje); opozarja na veliko nevarnost, če se onemogočijo mehanizmi demokratične odgovornosti, saj je vlada tako dejansko odrešena odgovornosti za svoja dejanja; |
| --- | --- |

22.

spominja, da je preglednost temeljni kamen vsake demokratične družbe in nujen pogoj za odgovornost vlade državljanom; je zato močno zaskrbljen zaradi vse pogostejšega neupravičenega sklicevanja vlad na državno varnost, katerega glavni in edini namen je preprečiti javni nadzor državljanom (ki jim je vlada odgovorna) ali sodstvu (ki je varuh državne zakonodaje); opozarja na veliko nevarnost, če se onemogočijo mehanizmi demokratične odgovornosti, saj je vlada tako dejansko odrešena odgovornosti za svoja dejanja;

| 23. | obžaluje, da obljuba predsednika ZDA, da bo zapor v Guantanamu zaprt do januarja 2010, še ni bila uresničena; znova poziva oblasti ZDA, naj še enkrat preučijo sistem vojaških komisij, da se zagotovi pošteno sojenje, zaprejo zapor v Guantanamu ter prepovejo mučenje, trpinčenje in pridržanje za nedoločen čas brez sojenja ne glede na okoliščine; |
| --- | --- |

23.

obžaluje, da obljuba predsednika ZDA, da bo zapor v Guantanamu zaprt do januarja 2010, še ni bila uresničena; znova poziva oblasti ZDA, naj še enkrat preučijo sistem vojaških komisij, da se zagotovi pošteno sojenje, zaprejo zapor v Guantanamu ter prepovejo mučenje, trpinčenje in pridržanje za nedoločen čas brez sojenja ne glede na okoliščine;

| 24. | obžaluje, da vlada ZDA še ni uresničila enega od svojih osrednjih ciljev, namreč zaprla zapora v vojaškem oporišču ZDA v zalivu Guantanamo; spodbuja nadaljnja prizadevanja za zaprtje tega zapora in izpustitev zapornikov, ki niso bili obtoženi; poziva ZDA, naj se odzovejo na pomisleke mednarodnih organov za človekove pravice v zvezi s človekovimi pravicami pridržanih v Guantanamu, med drugim glede ustrezne zdravstvene oskrbe in rehabilitacije za žrtve mučenja; poudarja, da je predsednik Obama 20. januarja 2015 v govoru o stanju v državi znova izrazil odločenost, da bo izpolnil predvolilno obljubo iz leta 2008 o zaprtju zapora v Guantanamu, pozdravlja pa tudi načrt, ki ga je 23. februarja 2016 poslal kongresu; poziva države članice, naj ponudijo azil tistim zapornikom, katerih izpustitev je bila uradno potrjena; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da vlada ZDA še ni uresničila enega od svojih osrednjih ciljev, namreč zaprla zapora v vojaškem oporišču ZDA v zalivu Guantanamo; spodbuja nadaljnja prizadevanja za zaprtje tega zapora in izpustitev zapornikov, ki niso bili obtoženi; poziva ZDA, naj se odzovejo na pomisleke mednarodnih organov za človekove pravice v zvezi s človekovimi pravicami pridržanih v Guantanamu, med drugim glede ustrezne zdravstvene oskrbe in rehabilitacije za žrtve mučenja; poudarja, da je predsednik Obama 20. januarja 2015 v govoru o stanju v državi znova izrazil odločenost, da bo izpolnil predvolilno obljubo iz leta 2008 o zaprtju zapora v Guantanamu, pozdravlja pa tudi načrt, ki ga je 23. februarja 2016 poslal kongresu; poziva države članice, naj ponudijo azil tistim zapornikom, katerih izpustitev je bila uradno potrjena;

| 25. | znova poudarja, da so redne kazenske obravnave na civilnih kazenskih sodiščih najboljši način za reševanje statusa pripornikov v Guantanamu; vztraja, da je treba vse pridržane, ki so jih priprle ZDA, nemudoma obtožiti in jim soditi v skladu z mednarodnimi standardi pravne države ali pa jih izpustiti; v zvezi s tem poudarja, da bi morali za vse veljati enaki standardi za pošteno sojenje, brez diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

znova poudarja, da so redne kazenske obravnave na civilnih kazenskih sodiščih najboljši način za reševanje statusa pripornikov v Guantanamu; vztraja, da je treba vse pridržane, ki so jih priprle ZDA, nemudoma obtožiti in jim soditi v skladu z mednarodnimi standardi pravne države ali pa jih izpustiti; v zvezi s tem poudarja, da bi morali za vse veljati enaki standardi za pošteno sojenje, brez diskriminacije;

| 26. | poziva oblasti ZDA, naj pridržanim v Guantanamu ne izrekajo smrtne kazni; |
| --- | --- |

26.

poziva oblasti ZDA, naj pridržanim v Guantanamu ne izrekajo smrtne kazni;

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, organu ZDA za sklic vojaških komisij, zunanjemu ministru ZDA, predsedniku ZDA, kongresu in senatu ZDA, generalnemu sekretarju OZN, posebnemu poročevalcu OZN o mučenju, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Medameriški komisiji za človekove pravice. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, organu ZDA za sklic vojaških komisij, zunanjemu ministru ZDA, predsedniku ZDA, kongresu in senatu ZDA, generalnemu sekretarju OZN, posebnemu poročevalcu OZN o mučenju, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Medameriški komisiji za človekove pravice.

---

(1)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 132.

(2)  UL C 55, 12.2.2016, str. 123.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0348.

(4)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 833.

(5)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

(6)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0418.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0173.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0286..

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0031.

(11)  http://website-pace.net/documents/19838/2008330/AS-JUR-INF-2016-06-EN.pdf/f9280767-bf73-44a1-8541-03204e2dfae3

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/84

---

P8_TA(2016)0267

Vesoljske zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o vesoljskih zmogljivostih za evropsko varnost in obrambo (2015/2276(INI))

(2018/C 086/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju naslovov XVII in XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslovov XVII in XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju prošnje Francije z dne 17. novembra 2015 za pomoč in podporo na podlagi člena 42(7) PEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Francije z dne 17. novembra 2015 za pomoč in podporo na podlagi člena 42(7) PEU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2015 o okrepitvi odziva kazenskega pravosodja na radikalizacijo, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. novembra 2015 o okrepitvi odziva kazenskega pravosodja na radikalizacijo, ki vodi v terorizem in nasilni ekstremizem,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2013 ter 25. in 26. junija 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 18. decembra 2013 ter 25. in 26. junija 2015,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. novembra 2013 in 18. novembra 2014 o skupni varnostni in obrambni politiki,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. in 21. februarja 2014 o vesoljski politiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. in 21. februarja 2014 o vesoljski politiki,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki sta ga pripravila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in vodja Evropske obrambne agencije, o izvajanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. julija 2014, ki sta ga pripravila podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in vodja Evropske obrambne agencije, o izvajanju sklepov Evropskega sveta iz decembra 2013,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. maja 2015 o izvajanju njenega sporočila o obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. maja 2015 o izvajanju njenega sporočila o obrambi,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije z dne 11. decembra 2013 z naslovom „Celosten pristop zunanje politike EU k reševanju konfliktov in kriz“ (JOIN(2013)0030) ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije z dne 11. decembra 2013 z naslovom „Celosten pristop zunanje politike EU k reševanju konfliktov in kriz“ (JOIN(2013)0030) ter s tem povezanih sklepov Sveta z dne 12. maja 2014,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Organizacije Severnoatlantske pogodbe (Nato) Jensa Stoltenberga ob obisku Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2015 o tesnejšem sodelovanju med EU in Natom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Organizacije Severnoatlantske pogodbe (Nato) Jensa Stoltenberga ob obisku Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2015 o tesnejšem sodelovanju med EU in Natom,

| — | ob upoštevanju izjav namestnika ministra za obrambo ZDA Boba Worka z dne 28. januarja 2015 in 10. septembra 2015 o tretji strategiji ZDA za izravnavo in njenih posledicah za partnerje in zaveznike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav namestnika ministra za obrambo ZDA Boba Worka z dne 28. januarja 2015 in 10. septembra 2015 o tretji strategiji ZDA za izravnavo in njenih posledicah za partnerje in zaveznike,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije z dne 18. novembra 2015 z naslovom Pregled evropske sosedske politike (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila podpredsednice/visoke predstavnice in Komisije z dne 18. novembra 2015 z naslovom Pregled evropske sosedske politike (JOIN(2015)0050),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 541/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (3),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0151/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0151/2016),

| A. | ker varnostne razmere v Uniji in zunaj nje postajajo vse bolj nevarne in zahtevne, označujejo pa jih teroristični napadi in množični poboji, ki vplivajo na vse države članice in na katere se morajo države članice odzvati s sprejetjem skupne strategije in usklajenega odziva; ker ti varnostni izzivi zahtevajo krepitev varnosti EU z nadaljnjim razvojem in podporo Skupni varnostni in obrambni politiki EU, da bo postala učinkovitejši politični instrument ter resnično jamstvo za varnost državljanov EU in spodbujanje evropskih standardov, interesov in vrednot iz člena 21 PEU; |
| --- | --- |

A.

ker varnostne razmere v Uniji in zunaj nje postajajo vse bolj nevarne in zahtevne, označujejo pa jih teroristični napadi in množični poboji, ki vplivajo na vse države članice in na katere se morajo države članice odzvati s sprejetjem skupne strategije in usklajenega odziva; ker ti varnostni izzivi zahtevajo krepitev varnosti EU z nadaljnjim razvojem in podporo Skupni varnostni in obrambni politiki EU, da bo postala učinkovitejši politični instrument ter resnično jamstvo za varnost državljanov EU in spodbujanje evropskih standardov, interesov in vrednot iz člena 21 PEU;

| B. | ker mora EU okrepiti svojo vlogo akterke, ki zagotavlja varnost doma in v tujini ter s tem stabilnost v svojem sosedstvu in po svetu; ker mora Unija prispevati k boju proti varnostnim izzivom, zlasti tistim, ki izhajajo iz terorizma doma in po svetu, tudi s podpiranjem tretjih držav v njihovem boju proti terorizmu in njegovim temeljnim vzrokom; ker si morajo države članice in Unija skupaj prizadevati za oblikovanje učinkovitega in usklajenega sistema za upravljanje meja, da bi zavarovale zunanje meje; |
| --- | --- |

B.

ker mora EU okrepiti svojo vlogo akterke, ki zagotavlja varnost doma in v tujini ter s tem stabilnost v svojem sosedstvu in po svetu; ker mora Unija prispevati k boju proti varnostnim izzivom, zlasti tistim, ki izhajajo iz terorizma doma in po svetu, tudi s podpiranjem tretjih držav v njihovem boju proti terorizmu in njegovim temeljnim vzrokom; ker si morajo države članice in Unija skupaj prizadevati za oblikovanje učinkovitega in usklajenega sistema za upravljanje meja, da bi zavarovale zunanje meje;

| C. | ker mora Unija okrepiti svoje sodelovanje in usklajevanje z Organizacijo Severnoatlantske pogodbe in Združenimi državami, ki ostajajo garantke varnosti in stabilnosti Evrope, Organizacijo združenih narodov, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, Afriško unijo ter drugimi sosedami in regionalnimi partnericami; |
| --- | --- |

C.

ker mora Unija okrepiti svoje sodelovanje in usklajevanje z Organizacijo Severnoatlantske pogodbe in Združenimi državami, ki ostajajo garantke varnosti in stabilnosti Evrope, Organizacijo združenih narodov, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi, Afriško unijo ter drugimi sosedami in regionalnimi partnericami;

| D. | ker mora Unija začeti obravnavati temeljne vzroke za naše varnostne izzive, za nemir in oborožene spopade v našem sosedstvu, za migracije, za slabšanje življenjskih razmer ljudi, za katerega so odgovorni državni in nedržavni akterji, ter za erozijo državnih in regionalnih ureditev, tudi kot posledico podnebnih sprememb in revščine, in sicer s celovitim, na pravilih in vrednotah temelječim pristopom k reševanju kriznih situacij tako v Uniji kot zunaj nje; |
| --- | --- |

D.

ker mora Unija začeti obravnavati temeljne vzroke za naše varnostne izzive, za nemir in oborožene spopade v našem sosedstvu, za migracije, za slabšanje življenjskih razmer ljudi, za katerega so odgovorni državni in nedržavni akterji, ter za erozijo državnih in regionalnih ureditev, tudi kot posledico podnebnih sprememb in revščine, in sicer s celovitim, na pravilih in vrednotah temelječim pristopom k reševanju kriznih situacij tako v Uniji kot zunaj nje;

| E. | ker bi se lahko satelitske zmogljivosti uporabljale za boljše ocenjevanje in odkrivanje pretoka nezakonitih priseljencev, njihovih poti in – pri tistih, ki prihajajo iz severne Afrike, – odkrivanje območij vkrcavanja na ladje, da bi jih hitreje zajeli in rešili več življenj; |
| --- | --- |

E.

ker bi se lahko satelitske zmogljivosti uporabljale za boljše ocenjevanje in odkrivanje pretoka nezakonitih priseljencev, njihovih poti in – pri tistih, ki prihajajo iz severne Afrike, – odkrivanje območij vkrcavanja na ladje, da bi jih hitreje zajeli in rešili več življenj;

| F. | ker je Evropski svet iz junija 2015, ki se je osredotočal na obrambo, pozval k spodbujanju tesnejšega in bolj sistematičnega evropskega sodelovanja na področju obrambe, da bi vzpostavili ključne zmogljivosti, tudi z usklajeno in učinkovito uporabo sredstev EU in njenih obstoječih zmogljivosti; |
| --- | --- |

F.

ker je Evropski svet iz junija 2015, ki se je osredotočal na obrambo, pozval k spodbujanju tesnejšega in bolj sistematičnega evropskega sodelovanja na področju obrambe, da bi vzpostavili ključne zmogljivosti, tudi z usklajeno in učinkovito uporabo sredstev EU in njenih obstoječih zmogljivosti;

| G. | ker je vesoljska politika bistven element strateške neodvisnosti, ki ga mora EU razviti, da bi zaščitila občutljive tehnološke in industrijske zmogljivosti ter neodvisne zmogljivosti za izvajanje ocen; |
| --- | --- |

G.

ker je vesoljska politika bistven element strateške neodvisnosti, ki ga mora EU razviti, da bi zaščitila občutljive tehnološke in industrijske zmogljivosti ter neodvisne zmogljivosti za izvajanje ocen;

| H. | ker so vesoljske zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo pomembne in v nekaterih primerih celo bistvene za vrsto scenarijev, od vsakodnevne uporabe v obdobju miru prek kriznega upravljanja vse do večjih varnostnih izzivov, vključno s totalno vojno; ker je razvoj takšnih zmogljivosti dolgoročen podvig; ker je treba razvoj prihodnjih zmogljivosti načrtovati medtem ko se trenutne zmogljivosti vzpostavljajo; |
| --- | --- |

H.

ker so vesoljske zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo pomembne in v nekaterih primerih celo bistvene za vrsto scenarijev, od vsakodnevne uporabe v obdobju miru prek kriznega upravljanja vse do večjih varnostnih izzivov, vključno s totalno vojno; ker je razvoj takšnih zmogljivosti dolgoročen podvig; ker je treba razvoj prihodnjih zmogljivosti načrtovati medtem ko se trenutne zmogljivosti vzpostavljajo;

| I. | ker širjenje vesoljskih tehnologij in vedno večja odvisnost družb od satelitov krepita konkurenco na področju vesoljskih sredstev (poti, frekvence itd.), sateliti pa postajajo ključna infrastruktura; ker več akterjev razvija protisatelitske tehnologije (ASAT), vključno z zmogljivostmi orbitalnega orožja, kar kaže na oboroževanje vesolja; |
| --- | --- |

I.

ker širjenje vesoljskih tehnologij in vedno večja odvisnost družb od satelitov krepita konkurenco na področju vesoljskih sredstev (poti, frekvence itd.), sateliti pa postajajo ključna infrastruktura; ker več akterjev razvija protisatelitske tehnologije (ASAT), vključno z zmogljivostmi orbitalnega orožja, kar kaže na oboroževanje vesolja;

| J. | ker bi lahko Unija na področju obrambe in varnosti ukrepala tudi prek institucij, kot sta Evropska obrambna agencija (EDA) in Satelitski center EU; |
| --- | --- |

J.

ker bi lahko Unija na področju obrambe in varnosti ukrepala tudi prek institucij, kot sta Evropska obrambna agencija (EDA) in Satelitski center EU;

| K. | ker so bila v zadnjih petih desetletjih razvita evropska vesoljska sredstva zahvaljujoč usklajenim prizadevanjem nacionalnih vesoljskih agencij in pozneje Evropske vesoljske agencije (ESA); ker je oktobra 1967 začela veljati pogodba o vesolju, tj. osnovni pravni okvir mednarodnega vesoljskega prava; |
| --- | --- |

K.

ker so bila v zadnjih petih desetletjih razvita evropska vesoljska sredstva zahvaljujoč usklajenim prizadevanjem nacionalnih vesoljskih agencij in pozneje Evropske vesoljske agencije (ESA); ker je oktobra 1967 začela veljati pogodba o vesolju, tj. osnovni pravni okvir mednarodnega vesoljskega prava;

| L. | ker sta za razvoj in vzdrževanje vesoljskih zmogljivosti za varnost in obrambo v Evropi nujna uspešno sodelovanje in vzajemno delovanje med državami članicami ter z evropskimi in mednarodnimi institucijami; |
| --- | --- |

L.

ker sta za razvoj in vzdrževanje vesoljskih zmogljivosti za varnost in obrambo v Evropi nujna uspešno sodelovanje in vzajemno delovanje med državami članicami ter z evropskimi in mednarodnimi institucijami;

| M. | ker bi morale biti vesoljske zmogljivosti EU združljive z zmogljivostmi Nata in ZDA, tako da bi jih bilo mogoče v primeru krize v celoti uporabljati kot omrežje; |
| --- | --- |

M.

ker bi morale biti vesoljske zmogljivosti EU združljive z zmogljivostmi Nata in ZDA, tako da bi jih bilo mogoče v primeru krize v celoti uporabljati kot omrežje;

| N. | ker so raziskave in razvoj na področju vesoljske tehnologije sektor z visoko donosnostjo naložb, ki poleg tega ustvarja visokokakovostne stranske proizvode programske in strojne opreme z različnimi komercialnimi uporabami; |
| --- | --- |

N.

ker so raziskave in razvoj na področju vesoljske tehnologije sektor z visoko donosnostjo naložb, ki poleg tega ustvarja visokokakovostne stranske proizvode programske in strojne opreme z različnimi komercialnimi uporabami;

| 1. | meni, da imajo vesoljske zmogljivosti in storitve pomembno vlogo, med drugim v okviru področja evropske varnosti in obrambe; je prepričan, da bodo sedanje in prihodnje vesoljske zmogljivosti in storitve državam članicam in Uniji zagotovile boljšo operativno zmogljivost z dvojno rabo za izvajanje skupne varnostne in obrambne politike in drugih politik EU na področjih, kot so zunanje delovanje, upravljanje meja, pomorska varnost, kmetijstvo, okolje, podnebni ukrepi, energetska varnost, obvladovanje nesreč, humanitarna pomoč in promet; |
| --- | --- |

1.

meni, da imajo vesoljske zmogljivosti in storitve pomembno vlogo, med drugim v okviru področja evropske varnosti in obrambe; je prepričan, da bodo sedanje in prihodnje vesoljske zmogljivosti in storitve državam članicam in Uniji zagotovile boljšo operativno zmogljivost z dvojno rabo za izvajanje skupne varnostne in obrambne politike in drugih politik EU na področjih, kot so zunanje delovanje, upravljanje meja, pomorska varnost, kmetijstvo, okolje, podnebni ukrepi, energetska varnost, obvladovanje nesreč, humanitarna pomoč in promet;

| 2. | meni, da je potrebno nadaljnje izvajanje SVOP; znova potrjuje, da je treba povečati učinkovitost, prepoznavnost in učinek SVOP; znova potrjuje pomen in dodano vrednost vesoljske politike za SVOP; meni, da bi bilo treba vesoljsko politiko vključiti v prihodnje politike Unije (npr. na področjih notranje varnosti, prometa, vesolja, energije, raziskav), poleg tega pa bi bilo treba dodatno okrepiti in izkoristiti vzajemno delovanje z vesoljsko politiko; poudarja, da je v vojni proti terorizmu in terorističnim organizacijam bistvena uporaba vesoljskih zmogljivosti, s katerimi je mogoče odkrivati in spremljati tabore teh organizacij za urjenje; |
| --- | --- |

2.

meni, da je potrebno nadaljnje izvajanje SVOP; znova potrjuje, da je treba povečati učinkovitost, prepoznavnost in učinek SVOP; znova potrjuje pomen in dodano vrednost vesoljske politike za SVOP; meni, da bi bilo treba vesoljsko politiko vključiti v prihodnje politike Unije (npr. na področjih notranje varnosti, prometa, vesolja, energije, raziskav), poleg tega pa bi bilo treba dodatno okrepiti in izkoristiti vzajemno delovanje z vesoljsko politiko; poudarja, da je v vojni proti terorizmu in terorističnim organizacijam bistvena uporaba vesoljskih zmogljivosti, s katerimi je mogoče odkrivati in spremljati tabore teh organizacij za urjenje;

| 3. | meni, da bi morale nacionalne vlade in Unija izboljšati dostop do zmogljivosti za vesoljsko komunikacijo s sateliti, spremljanje razmer v vesolju, natančno navigacijo in opazovanje Zemlje ter zagotoviti evropsko neodvisnost, ko gre za kritične vesoljske tehnologije in dostop do vesolja; meni, da bo imelo v vojaških in civilnih zadevah še naprej ključno vlogo predvsem spremljanje razmer v vesolju; poudarja zavezanost nemilitarizaciji vesolja; priznava, da so za doseganje tega cilja potrebne zadostne finančne naložbe; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo neodvisnost EU glede vesoljskih struktur ter sredstva, potrebna za ta namen; meni, da je ta cilj ključnega pomena za civilne dejavnosti (po ocenah naj bi bilo v zahodnih državah od 6 do 7 % BDP odvisnih od tehnologije satelitskega ugotavljanja položaja in navigacije) ter za varnost in obrambo; meni, da bi bilo treba sodelovanje začeti na medvladni osnovi in prek agencije ESA; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morale nacionalne vlade in Unija izboljšati dostop do zmogljivosti za vesoljsko komunikacijo s sateliti, spremljanje razmer v vesolju, natančno navigacijo in opazovanje Zemlje ter zagotoviti evropsko neodvisnost, ko gre za kritične vesoljske tehnologije in dostop do vesolja; meni, da bo imelo v vojaških in civilnih zadevah še naprej ključno vlogo predvsem spremljanje razmer v vesolju; poudarja zavezanost nemilitarizaciji vesolja; priznava, da so za doseganje tega cilja potrebne zadostne finančne naložbe; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo neodvisnost EU glede vesoljskih struktur ter sredstva, potrebna za ta namen; meni, da je ta cilj ključnega pomena za civilne dejavnosti (po ocenah naj bi bilo v zahodnih državah od 6 do 7 % BDP odvisnih od tehnologije satelitskega ugotavljanja položaja in navigacije) ter za varnost in obrambo; meni, da bi bilo treba sodelovanje začeti na medvladni osnovi in prek agencije ESA;

| 4. | poudarja varnostni vidik programa Copernicus, zlasti njegove ukrepe, namenjene preprečevanju krize in odzivanju nanjo, humanitarno pomoč in sodelovanje, preprečevanje konfliktov, ki vključuje spremljanje skladnosti z mednarodnimi pogodbami, in pomorski nadzor; poziva visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj okrepijo cilj vesoljskih zmogljivosti v zvezi s preprečevanjem konfliktov; |
| --- | --- |

4.

poudarja varnostni vidik programa Copernicus, zlasti njegove ukrepe, namenjene preprečevanju krize in odzivanju nanjo, humanitarno pomoč in sodelovanje, preprečevanje konfliktov, ki vključuje spremljanje skladnosti z mednarodnimi pogodbami, in pomorski nadzor; poziva visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj okrepijo cilj vesoljskih zmogljivosti v zvezi s preprečevanjem konfliktov;

| 5. | poudarja, da vesoljska politika EU v skladu s členom 189 PDEU spodbuja znanstveni in tehnični napredek, konkurenčnost industrije ter izvajanje politik EU, kar vključuje varnostno in obrambno politiko; želi spomniti, da sta vodilna programa EU – Galileo in Copernicus – civilna programa pod civilnim nadzorom in da jima je evropska narava omogočila delovanje in zagotovila uspeh; poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo evropski vesoljski programi razvili civilne vesoljske zmogljivosti in storitve, pomembne za evropsko varnost in obrambo, zlasti z dodelitvijo zadostnih sredstev za raziskave; meni, da je možnost dvojne rabe vesoljskih zmogljivosti pomembna za čim učinkovitejšo uporabo sredstev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da vesoljska politika EU v skladu s členom 189 PDEU spodbuja znanstveni in tehnični napredek, konkurenčnost industrije ter izvajanje politik EU, kar vključuje varnostno in obrambno politiko; želi spomniti, da sta vodilna programa EU – Galileo in Copernicus – civilna programa pod civilnim nadzorom in da jima je evropska narava omogočila delovanje in zagotovila uspeh; poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj zagotovijo, da bodo evropski vesoljski programi razvili civilne vesoljske zmogljivosti in storitve, pomembne za evropsko varnost in obrambo, zlasti z dodelitvijo zadostnih sredstev za raziskave; meni, da je možnost dvojne rabe vesoljskih zmogljivosti pomembna za čim učinkovitejšo uporabo sredstev;

| 6. | poudarja, da imajo vesoljski programi varnostne in obrambne koristi, ki so tehnološko povezane s civilnimi prednostmi, in v zvezi s tem poudarja, da programa Galileo in Copernicus omogočata dvojno uporabo; meni, da bi bilo treba to zmogljivost v celoti razviti v naslednjih generacijah, vključno z izboljšanjem natančnosti, overjanja, šifriranja, kontinuitete in integritete (Galileo); poudarja, da so podatki o opazovanju zemlje z zelo visoko ločljivostjo in sistemi za ugotavljanje položaja koristni za uporabo v civilne in varnostne namene, na primer na področju obvladovanja nesreč, humanitarnih ukrepov, begunske pomoči, pomorskega nadzora, globalnega segrevanja, energetske varnosti in svetovne prehranske varnosti, pa tudi pri odkrivanju in odzivanju na svetovne naravne nesreče, predvsem suše, potrese, poplave in gozdne požare; ugotavlja, da je potrebno tesnejše usklajevanje med brezpilotnimi zrakoplovi in sateliti; poziva, naj se v vmesnem pregledu zagotovi dovolj sredstev za prihodnji razvoj vseh satelitskih sistemov; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da imajo vesoljski programi varnostne in obrambne koristi, ki so tehnološko povezane s civilnimi prednostmi, in v zvezi s tem poudarja, da programa Galileo in Copernicus omogočata dvojno uporabo; meni, da bi bilo treba to zmogljivost v celoti razviti v naslednjih generacijah, vključno z izboljšanjem natančnosti, overjanja, šifriranja, kontinuitete in integritete (Galileo); poudarja, da so podatki o opazovanju zemlje z zelo visoko ločljivostjo in sistemi za ugotavljanje položaja koristni za uporabo v civilne in varnostne namene, na primer na področju obvladovanja nesreč, humanitarnih ukrepov, begunske pomoči, pomorskega nadzora, globalnega segrevanja, energetske varnosti in svetovne prehranske varnosti, pa tudi pri odkrivanju in odzivanju na svetovne naravne nesreče, predvsem suše, potrese, poplave in gozdne požare; ugotavlja, da je potrebno tesnejše usklajevanje med brezpilotnimi zrakoplovi in sateliti; poziva, naj se v vmesnem pregledu zagotovi dovolj sredstev za prihodnji razvoj vseh satelitskih sistemov;

| 7. | meni, da je potreben celovit, integriran in dolgoročen pristop k vesoljskemu sektorju na ravni EU; meni, da bi moral biti vesoljski sektor omenjen v novi svetovni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko, ob upoštevanju trenutnega razvoja vesoljskih programov EU z dvojno rabo in dejstva, da je treba dodatno razviti civilne vesoljske programe EU, ki se lahko uporabljajo tako za namene civilne varnosti kot za obrambne namene; |
| --- | --- |

7.

meni, da je potreben celovit, integriran in dolgoročen pristop k vesoljskemu sektorju na ravni EU; meni, da bi moral biti vesoljski sektor omenjen v novi svetovni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko, ob upoštevanju trenutnega razvoja vesoljskih programov EU z dvojno rabo in dejstva, da je treba dodatno razviti civilne vesoljske programe EU, ki se lahko uporabljajo tako za namene civilne varnosti kot za obrambne namene;

| 8. | pozdravlja s strani EU financirano večstransko pobudo o mednarodnem kodeksu ravnanja za dejavnosti v vesolju kot načinu uvedbe standardov obnašanja v vesolju, saj naj bi zagotovila večjo varnost, zaščito in trajnost v vesolju, tako da poudarja, da je pri dejavnostih v vesolju potrebna visoka mera previdnosti ter primerna skrbnost in preglednost, da bi ustvarili zaupanje v vesoljskem sektorju; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja s strani EU financirano večstransko pobudo o mednarodnem kodeksu ravnanja za dejavnosti v vesolju kot načinu uvedbe standardov obnašanja v vesolju, saj naj bi zagotovila večjo varnost, zaščito in trajnost v vesolju, tako da poudarja, da je pri dejavnostih v vesolju potrebna visoka mera previdnosti ter primerna skrbnost in preglednost, da bi ustvarili zaupanje v vesoljskem sektorju;

| 9. | poziva Komisijo, naj hitro opredeli potrebe EU v zvezi z morebitnim prispevkom vesoljske politike k SVOP za vse glavne vidike: izstrelitev, ugotavljanje položaja, zajemanje slik, komunikacija, vreme v vesolju, vesoljski odpadki, kibernetska varnost, radijsko motenje, slepljenje in druge namerne grožnje, varnost na tleh; meni, da bi bilo treba prihodnje vesoljske elemente obstoječih evropskih sistemov določiti glede na zahteve SVOP ter da bi morali vključevati vse zgoraj navedene vidike; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj hitro opredeli potrebe EU v zvezi z morebitnim prispevkom vesoljske politike k SVOP za vse glavne vidike: izstrelitev, ugotavljanje položaja, zajemanje slik, komunikacija, vreme v vesolju, vesoljski odpadki, kibernetska varnost, radijsko motenje, slepljenje in druge namerne grožnje, varnost na tleh; meni, da bi bilo treba prihodnje vesoljske elemente obstoječih evropskih sistemov določiti glede na zahteve SVOP ter da bi morali vključevati vse zgoraj navedene vidike;

| 10. | poziva, naj se potrebne zahteve za prihodnje sisteme, zasebne ali javne, ki prispevajo k aplikacijam varovanja človeškega življenja (npr. ugotavljanje položaja, upravljanje zračnega prometa), opredelijo glede na varovanje pred morebitnimi napadi na varnost (radijsko motenje, slepljenje, kibernetski napadi, vreme v vesolju in odpadki); meni, da bi moral take varnostne zahteve certificirati in nadzorovati evropski subjekt (na primer EASA); |
| --- | --- |

10.

poziva, naj se potrebne zahteve za prihodnje sisteme, zasebne ali javne, ki prispevajo k aplikacijam varovanja človeškega življenja (npr. ugotavljanje položaja, upravljanje zračnega prometa), opredelijo glede na varovanje pred morebitnimi napadi na varnost (radijsko motenje, slepljenje, kibernetski napadi, vreme v vesolju in odpadki); meni, da bi moral take varnostne zahteve certificirati in nadzorovati evropski subjekt (na primer EASA);

| 11. | v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba pri razvoju evropskih vesoljskih zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo upoštevati ključna strateška cilja: varnost planeta z vesoljskimi sistemi v orbiti, namenjenimi spremljanju zemeljske površine ali posredovanju informacij ali satelitskih komunikacij za ugotavljanje položaja, navigacijo in določanje časa, ter varnost v vesolju, tj. varnost v orbiti in vesolju s sistemi za spremljanje razmer, ki se nahajajo na zemlji in v orbiti; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba pri razvoju evropskih vesoljskih zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo upoštevati ključna strateška cilja: varnost planeta z vesoljskimi sistemi v orbiti, namenjenimi spremljanju zemeljske površine ali posredovanju informacij ali satelitskih komunikacij za ugotavljanje položaja, navigacijo in določanje časa, ter varnost v vesolju, tj. varnost v orbiti in vesolju s sistemi za spremljanje razmer, ki se nahajajo na zemlji in v orbiti;

| 12. | je seznanjen z nevarnostmi kibernetskih vojn in hibridnih tveganj za evropske vesoljske programe, pri čemer upošteva, da je mogoče s slepljenjem ali radijskim motenjem ovirati vojaške misije, kar ima lahko daljnosežne posledice za vsakodnevno življenje na zemlji; meni, da kibernetska varnost terja skupen pristop EU, njenih držav članic ter podjetij in internetnih strokovnjakov; zato poziva Komisijo, naj vključi vesoljske programe v svoje dejavnosti na področju kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen z nevarnostmi kibernetskih vojn in hibridnih tveganj za evropske vesoljske programe, pri čemer upošteva, da je mogoče s slepljenjem ali radijskim motenjem ovirati vojaške misije, kar ima lahko daljnosežne posledice za vsakodnevno življenje na zemlji; meni, da kibernetska varnost terja skupen pristop EU, njenih držav članic ter podjetij in internetnih strokovnjakov; zato poziva Komisijo, naj vključi vesoljske programe v svoje dejavnosti na področju kibernetske varnosti;

| 13. | meni, da bi bilo treba izboljšati usklajevanje vesoljskih sistemov, ki jih razdrobljeno v razne namene razvijajo različne države članice, da bi bilo mogoče hitro predvidevati različne motnje (npr. za upravljanje zračnega prometa); |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba izboljšati usklajevanje vesoljskih sistemov, ki jih razdrobljeno v razne namene razvijajo različne države članice, da bi bilo mogoče hitro predvidevati različne motnje (npr. za upravljanje zračnega prometa);

| 14. | poudarja, da je sodelovanje med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, agencijo za GNSS, Evropsko obrambno agencijo, Evropsko vesoljsko agencijo ter državami članicami bistvenega pomena za izboljšanje evropskih vesoljskih zmogljivosti in storitev; meni, da bi morala Unija, in sicer podpredsednica/visoka predstavnica, usklajevati, olajševati in podpirati takšno sodelovanje na področju vesolja, varnosti in obrambe prek posebnega operativnega središča za usklajevanje; je prepričan, da bi morala imeti Evropska vesoljska agencija pomembno vlogo pri opredelitvi in izvajanju enotne evropske vesoljske politike, kar vključuje varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je sodelovanje med Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, agencijo za GNSS, Evropsko obrambno agencijo, Evropsko vesoljsko agencijo ter državami članicami bistvenega pomena za izboljšanje evropskih vesoljskih zmogljivosti in storitev; meni, da bi morala Unija, in sicer podpredsednica/visoka predstavnica, usklajevati, olajševati in podpirati takšno sodelovanje na področju vesolja, varnosti in obrambe prek posebnega operativnega središča za usklajevanje; je prepričan, da bi morala imeti Evropska vesoljska agencija pomembno vlogo pri opredelitvi in izvajanju enotne evropske vesoljske politike, kar vključuje varnostno in obrambno politiko;

| 15. | poziva Evropsko komisijo, naj predstavi rezultate vzpostavljenega evropskega okvira za sodelovanje pri raziskavah na področju varnosti in obrambe v vesolju, in poziva k oblikovanju priporočil v zvezi s tem, kako bi ga lahko dodatno razvili; poziva Komisijo, naj pojasni, kako so civilno-vojaške raziskave v programu Obzorje 2020 na področju vesoljskih zmogljivosti prispevale k izvajanju skupne varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

15.

poziva Evropsko komisijo, naj predstavi rezultate vzpostavljenega evropskega okvira za sodelovanje pri raziskavah na področju varnosti in obrambe v vesolju, in poziva k oblikovanju priporočil v zvezi s tem, kako bi ga lahko dodatno razvili; poziva Komisijo, naj pojasni, kako so civilno-vojaške raziskave v programu Obzorje 2020 na področju vesoljskih zmogljivosti prispevale k izvajanju skupne varnostne in obrambne politike;

| 16. | pozdravlja okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju; poziva Komisijo, naj obvešča Parlament o izvajanju okvira in njegovem učinku na varnost in obrambo; poziva jo tudi, naj določi časovni načrt izvajanja, ki bo opredeljeval predvideno strukturo; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju; poziva Komisijo, naj obvešča Parlament o izvajanju okvira in njegovem učinku na varnost in obrambo; poziva jo tudi, naj določi časovni načrt izvajanja, ki bo opredeljeval predvideno strukturo;

| 17. | poudarja strateški pomen spodbujanja vesoljskih inovacij in raziskav na področju varnosti in obrambe; priznava precejšen potencial kritičnih vesoljskih tehnologij, kot je evropski sistem za prenos podatkov, ki omogoča stalno opazovanje zemlje v realnem času, razmestitev megakonstelacij nanosatelitov in, ne nazadnje, vzpostavitev odzivne vesoljske zmogljivosti; poudarja potrebo po inovativnih tehnologijah masovnih podatkov, s katerimi bi izkoristili celoten potencial vesoljskih podatkov za varnost in obrambo; poziva Komisijo, naj te tehnologije vključi v vesoljsko strategijo za Evropo; |
| --- | --- |

17.

poudarja strateški pomen spodbujanja vesoljskih inovacij in raziskav na področju varnosti in obrambe; priznava precejšen potencial kritičnih vesoljskih tehnologij, kot je evropski sistem za prenos podatkov, ki omogoča stalno opazovanje zemlje v realnem času, razmestitev megakonstelacij nanosatelitov in, ne nazadnje, vzpostavitev odzivne vesoljske zmogljivosti; poudarja potrebo po inovativnih tehnologijah masovnih podatkov, s katerimi bi izkoristili celoten potencial vesoljskih podatkov za varnost in obrambo; poziva Komisijo, naj te tehnologije vključi v vesoljsko strategijo za Evropo;

| 18. | poziva k pripravi različnih diplomatskih pobud EU na področju vprašanj v zvezi z vesoljem, in sicer v dvostranskem in večstranskem okviru, da bi prispevali k razvoju institucionalizacije vesolja ter povečanju ukrepov za preglednost in krepitev zaupanja; poudarja, da si je treba bolj prizadevati v zvezi s spodbujanjem mednarodnega kodeksa ravnanja za dejavnosti v vesolju; spodbuja ESZD, naj upošteva vesoljsko komponento pri pogajanjih na drugih področjih; |
| --- | --- |

18.

poziva k pripravi različnih diplomatskih pobud EU na področju vprašanj v zvezi z vesoljem, in sicer v dvostranskem in večstranskem okviru, da bi prispevali k razvoju institucionalizacije vesolja ter povečanju ukrepov za preglednost in krepitev zaupanja; poudarja, da si je treba bolj prizadevati v zvezi s spodbujanjem mednarodnega kodeksa ravnanja za dejavnosti v vesolju; spodbuja ESZD, naj upošteva vesoljsko komponento pri pogajanjih na drugih področjih;

| 19. | spodbuja države članice, naj izvedejo in zaključijo skupne programe in pobude, kot so večnacionalni vesoljski sistem zajemanja slik za nadzor, izvidništvo in opazovanje, vladne satelitske komunikacije (GovSatcom) ter programi za nadzor in spremljanje v vesolju (SST), jih spodbuja k združevanju in souporabi na področju obrambe in varnosti ter izraža svojo podporo tovrstnim skupnim programom in pobudam; |
| --- | --- |

19.

spodbuja države članice, naj izvedejo in zaključijo skupne programe in pobude, kot so večnacionalni vesoljski sistem zajemanja slik za nadzor, izvidništvo in opazovanje, vladne satelitske komunikacije (GovSatcom) ter programi za nadzor in spremljanje v vesolju (SST), jih spodbuja k združevanju in souporabi na področju obrambe in varnosti ter izraža svojo podporo tovrstnim skupnim programom in pobudam;

| 20. | pozdravlja tekoči projekt agencij EDA in ESA s področja vladnih satelitskih komunikacij (GovSatcom), ki je eden vodilnih programov agencije EDA, kakor ga je Evropski svet opredelil decembra 2013; v zvezi s tem poziva udeležene akterje, naj pripravijo stalni program in naj evropsko dodano vrednost agencije EDA uporabijo tudi za vojaško satelitsko komunikacijo; pozdravlja uspešno dokončanje projekta DESIRE I in začetek predstavitvenega projekta DESIRE II za prihodnje upravljanje sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS) v neločenem zračnem prostoru, ki sta ju začeli agenciji EDA in ESA; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja tekoči projekt agencij EDA in ESA s področja vladnih satelitskih komunikacij (GovSatcom), ki je eden vodilnih programov agencije EDA, kakor ga je Evropski svet opredelil decembra 2013; v zvezi s tem poziva udeležene akterje, naj pripravijo stalni program in naj evropsko dodano vrednost agencije EDA uporabijo tudi za vojaško satelitsko komunikacijo; pozdravlja uspešno dokončanje projekta DESIRE I in začetek predstavitvenega projekta DESIRE II za prihodnje upravljanje sistemov daljinsko pilotiranega zrakoplova (RPAS) v neločenem zračnem prostoru, ki sta ju začeli agenciji EDA in ESA;

| 21. | meni, da bi sodelovanje EU in ZDA pri prihodnjih vesoljskih zmogljivostih in storitvah za varnostne in obrambne namene koristilo obema stranema; meni, da je sodelovanje EU in ZDA učinkovitejše in bolj združljivo, kadar sta obe strani na enaki ravni tehnologije ter zmogljivosti; poziva Komisijo, naj opredeli in obravnava vse morebitne tehnološke vrzeli; je seznanjen z delom, ki je bilo opravljeno za tretjo strategijo ZDA za izravnavo; poziva Unijo, naj to delo upošteva pri oblikovanju svoje globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko ter naj vesoljske zmogljivosti za varnost in obrambo vključi v omenjeno strategijo; meni, da bi bilo mogoče po potrebi izkoristiti že obstoječe dvostranske odnose med državami članicami in ZDA; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj se z obrambnimi ministri dogovori o pristopu, ki ga je treba ubrati, in o tej razpravi sproti obvešča Parlament; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi sodelovanje EU in ZDA pri prihodnjih vesoljskih zmogljivostih in storitvah za varnostne in obrambne namene koristilo obema stranema; meni, da je sodelovanje EU in ZDA učinkovitejše in bolj združljivo, kadar sta obe strani na enaki ravni tehnologije ter zmogljivosti; poziva Komisijo, naj opredeli in obravnava vse morebitne tehnološke vrzeli; je seznanjen z delom, ki je bilo opravljeno za tretjo strategijo ZDA za izravnavo; poziva Unijo, naj to delo upošteva pri oblikovanju svoje globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko ter naj vesoljske zmogljivosti za varnost in obrambo vključi v omenjeno strategijo; meni, da bi bilo mogoče po potrebi izkoristiti že obstoječe dvostranske odnose med državami članicami in ZDA; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj se z obrambnimi ministri dogovori o pristopu, ki ga je treba ubrati, in o tej razpravi sproti obvešča Parlament;

| 22. | meni, da bi morala EU še naprej spodbujati uvedbo mednarodnega kodeksa ravnanja za dejavnosti v vesolju, da bi se tako zaščitila vesoljska infrastruktura in preprečila prisotnost orožja v vesolju; meni, da je v ta namen ključen razvoj programa za spremljanje razmer v vesolju; poziva Unijo, naj si prizadeva doseči ta cilj v sodelovanju z Odborom OZN za miroljubno rabo vesolja in drugimi ustreznimi partnerji; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morala EU še naprej spodbujati uvedbo mednarodnega kodeksa ravnanja za dejavnosti v vesolju, da bi se tako zaščitila vesoljska infrastruktura in preprečila prisotnost orožja v vesolju; meni, da je v ta namen ključen razvoj programa za spremljanje razmer v vesolju; poziva Unijo, naj si prizadeva doseči ta cilj v sodelovanju z Odborom OZN za miroljubno rabo vesolja in drugimi ustreznimi partnerji;

| 23. | opozarja, da je potrebno tesno sodelovanje med EU in Natom na področju varnosti in obrambe; izraža prepričanje, da bi moralo sodelovanje med EU in Natom vključevati krepitev odpornosti s strani teh dveh subjektov in v sodelovanju s sosedami EU, pa tudi naložbe v obrambo; meni, da bi lahko imelo sodelovanje pri vesoljskih zmogljivostih in storitvah potencial za izboljšanje skladnosti med tema okviroma; je prepričan, da bi to tudi okrepilo vlogo Nata v varnostni in obrambni politiki ter kolektivni obrambi; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je potrebno tesno sodelovanje med EU in Natom na področju varnosti in obrambe; izraža prepričanje, da bi moralo sodelovanje med EU in Natom vključevati krepitev odpornosti s strani teh dveh subjektov in v sodelovanju s sosedami EU, pa tudi naložbe v obrambo; meni, da bi lahko imelo sodelovanje pri vesoljskih zmogljivostih in storitvah potencial za izboljšanje skladnosti med tema okviroma; je prepričan, da bi to tudi okrepilo vlogo Nata v varnostni in obrambni politiki ter kolektivni obrambi;

| 24. | vendar poudarja, da si mora EU še naprej prizadevati zagotoviti čim večjo stopnjo neodvisnosti v vesolju in na vojaškem področju; poudarja, da mora dolgoročno EU imeti svoje instrumente za ustanovitev obrambne unije; |
| --- | --- |

24.

vendar poudarja, da si mora EU še naprej prizadevati zagotoviti čim večjo stopnjo neodvisnosti v vesolju in na vojaškem področju; poudarja, da mora dolgoročno EU imeti svoje instrumente za ustanovitev obrambne unije;

| 25. | meni, da bi lahko zaščita vesoljskih zmogljivosti in storitev za varnost in obrambo pred kibernetskimi napadi, fizičnimi grožnjami, odpadki in drugimi oblikami škodljivega motenja ponudila možnosti za sodelovanje med EU in Natom, s čimer bi se zagotovila potrebna tehnološka infrastruktura za zavarovanje sredstev, saj bi v nasprotnem primeru naložba vredna več milijard davkoplačevalskega denarja v evropsko vesoljsko infrastrukturo šla v nič; priznava, da komercialnim satelitskim telekomunikacijam zaradi njihove vse večje uporabe za vojaške namene grozijo napadi; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj obvešča Parlament o razvoju sodelovanja med EU in Natom na tem področju; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi lahko zaščita vesoljskih zmogljivosti in storitev za varnost in obrambo pred kibernetskimi napadi, fizičnimi grožnjami, odpadki in drugimi oblikami škodljivega motenja ponudila možnosti za sodelovanje med EU in Natom, s čimer bi se zagotovila potrebna tehnološka infrastruktura za zavarovanje sredstev, saj bi v nasprotnem primeru naložba vredna več milijard davkoplačevalskega denarja v evropsko vesoljsko infrastrukturo šla v nič; priznava, da komercialnim satelitskim telekomunikacijam zaradi njihove vse večje uporabe za vojaške namene grozijo napadi; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj obvešča Parlament o razvoju sodelovanja med EU in Natom na tem področju;

| 26. | meni, da civilni programi EU na področju vesolja zagotavljajo raznolike zmogljivosti in storitve, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v številnih sektorjih, vključno z naslednjimi stopnjami razvoja sistemov Copernicus in Galileo; ugotavlja, da je treba varnostne in obrambne pomisleke upoštevati že pri njihovi zasnovi; meni, da so spremljanje razmer v vesolju/vreme v vesolju, satelitska komunikacija, pridobivanje obveščevalnih podatkov s prestrezanjem elektronskih komunikacij ter zgodnje opozarjanje področja, ki bi jim lahko koristilo večje sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, dodatna podpora na ravni EU in stalne naložbe v agencije na področju vesolja, varnosti in obrambe ter stalna podpora tem agencijam; |
| --- | --- |

26.

meni, da civilni programi EU na področju vesolja zagotavljajo raznolike zmogljivosti in storitve, ki bi jih bilo mogoče uporabiti v številnih sektorjih, vključno z naslednjimi stopnjami razvoja sistemov Copernicus in Galileo; ugotavlja, da je treba varnostne in obrambne pomisleke upoštevati že pri njihovi zasnovi; meni, da so spremljanje razmer v vesolju/vreme v vesolju, satelitska komunikacija, pridobivanje obveščevalnih podatkov s prestrezanjem elektronskih komunikacij ter zgodnje opozarjanje področja, ki bi jim lahko koristilo večje sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, dodatna podpora na ravni EU in stalne naložbe v agencije na področju vesolja, varnosti in obrambe ter stalna podpora tem agencijam;

| 27. | je seznanjen s pomenom regulirane javne storitve (PRS) sistema Galileo za navigacijo in usmerjanje vojaških sistemov; poziva visoko predstavnico in države članice EU k okrepitvi prizadevanj v zvezi z morebitno revizijo pogodbe o vesolju iz leta 1967 ali k oblikovanju novega regulativnega okvira, ki bi upošteval tehnološki napredek od 60. let 20. stoletja, cilj pa bi bil preprečiti oboroževalno tekmo v vesolju; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen s pomenom regulirane javne storitve (PRS) sistema Galileo za navigacijo in usmerjanje vojaških sistemov; poziva visoko predstavnico in države članice EU k okrepitvi prizadevanj v zvezi z morebitno revizijo pogodbe o vesolju iz leta 1967 ali k oblikovanju novega regulativnega okvira, ki bi upošteval tehnološki napredek od 60. let 20. stoletja, cilj pa bi bil preprečiti oboroževalno tekmo v vesolju;

| 28. | ugotavlja, da sta preglednost in učinkovito ozaveščanje Evropejcev o uporabi vesoljskih programov EU, ki imajo neposreden učinek na uporabnike, kot so storitve Galileo in Copernicus, ključnega pomena za uspeh teh programov; meni, da bi bilo mogoče te programe uporabiti za povečanje učinkovitosti oblikovanja strategij in operacij v okviru SVOP; spodbuja opredelitev in razvoj potreb po zmogljivosti v zvezi z varnostjo in obrambo za naslednje generacije sistemov Galileo in Copernicus; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da sta preglednost in učinkovito ozaveščanje Evropejcev o uporabi vesoljskih programov EU, ki imajo neposreden učinek na uporabnike, kot so storitve Galileo in Copernicus, ključnega pomena za uspeh teh programov; meni, da bi bilo mogoče te programe uporabiti za povečanje učinkovitosti oblikovanja strategij in operacij v okviru SVOP; spodbuja opredelitev in razvoj potreb po zmogljivosti v zvezi z varnostjo in obrambo za naslednje generacije sistemov Galileo in Copernicus;

| 29. | opozarja na regulirano javno storitev sistema Galileo (PRS), ki jo lahko uporabljajo zgolj vladni uporabniki in je zato primerna za občutljive dejavnosti, pri katerih je treba zagotoviti robustnost in popolno zanesljivost; meni, da bi bilo treba v naslednjih generacijah še naprej razvijati zmogljivost PRS, da bi se bilo mogoče odzivati na porajajoče se grožnje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo operativni postopki čim bolj učinkoviti, zlasti v primeru krize; poudarja, da je treba še naprej razvijati in spodbujati možnosti, ki jih ponuja Galileo, vključno s tistimi, ki so nujne za SVOP, da bi kar najbolj povečali socialno-ekonomske koristi; prav tako želi spomniti, da je treba okrepiti varnost infrastrukture sistema Galileo, tudi na zemlji, in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem; |
| --- | --- |

29.

opozarja na regulirano javno storitev sistema Galileo (PRS), ki jo lahko uporabljajo zgolj vladni uporabniki in je zato primerna za občutljive dejavnosti, pri katerih je treba zagotoviti robustnost in popolno zanesljivost; meni, da bi bilo treba v naslednjih generacijah še naprej razvijati zmogljivost PRS, da bi se bilo mogoče odzivati na porajajoče se grožnje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo operativni postopki čim bolj učinkoviti, zlasti v primeru krize; poudarja, da je treba še naprej razvijati in spodbujati možnosti, ki jih ponuja Galileo, vključno s tistimi, ki so nujne za SVOP, da bi kar najbolj povečali socialno-ekonomske koristi; prav tako želi spomniti, da je treba okrepiti varnost infrastrukture sistema Galileo, tudi na zemlji, in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem;

| 30. | poudarja visoko stopnjo varnosti sistemov EU GNSS; poudarja, da je Agencija za evropski GNSS uspešno izvedla dodeljene naloge, zlasti prek odbora za varnostno akreditacijo in centrov za nadzor varnosti Galileo; v zvezi s tem poziva, naj se strokovno znanje in varnostna infrastruktura Agencije za evropski GNSS uporabita tudi za program Copernicus; poziva, naj se to vprašanje obravnava med vmesnim pregledom programov Galileo in Copernicus; |
| --- | --- |

30.

poudarja visoko stopnjo varnosti sistemov EU GNSS; poudarja, da je Agencija za evropski GNSS uspešno izvedla dodeljene naloge, zlasti prek odbora za varnostno akreditacijo in centrov za nadzor varnosti Galileo; v zvezi s tem poziva, naj se strokovno znanje in varnostna infrastruktura Agencije za evropski GNSS uporabita tudi za program Copernicus; poziva, naj se to vprašanje obravnava med vmesnim pregledom programov Galileo in Copernicus;

| 31. | predvsem ugotavlja, da v okviru programa Copernicus obstajajo operativne potrebe po podatkih o opazovanju zemlje z zelo visoko ločljivostjo, in poziva Komisijo, naj oceni, kako bi bilo mogoče te potrebe izpolniti, pri tem pa naj upošteva zahteve SVOP; izpostavlja dosežke, kot je opazovanje in predvajanje videoposnetkov iz vesolja v skoraj realnem času, in priporoča Komisiji, naj preuči, kako bi bilo mogoče izkoristiti njihove prednosti, tudi v varnostne in obrambne namene; prav tako želi spomniti, da je treba okrepiti varnost infrastrukture sistema Copernicus, tudi na zemlji, pa tudi varnost podatkov, in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem; poudarja tudi, kako pomembno je obravnavati možnost vključitve industrije v upravljanje dejavnosti programa Copernicus; |
| --- | --- |

31.

predvsem ugotavlja, da v okviru programa Copernicus obstajajo operativne potrebe po podatkih o opazovanju zemlje z zelo visoko ločljivostjo, in poziva Komisijo, naj oceni, kako bi bilo mogoče te potrebe izpolniti, pri tem pa naj upošteva zahteve SVOP; izpostavlja dosežke, kot je opazovanje in predvajanje videoposnetkov iz vesolja v skoraj realnem času, in priporoča Komisiji, naj preuči, kako bi bilo mogoče izkoristiti njihove prednosti, tudi v varnostne in obrambne namene; prav tako želi spomniti, da je treba okrepiti varnost infrastrukture sistema Copernicus, tudi na zemlji, pa tudi varnost podatkov, in poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami sprejme potrebne ukrepe v zvezi s tem; poudarja tudi, kako pomembno je obravnavati možnost vključitve industrije v upravljanje dejavnosti programa Copernicus;

| 32. | opozarja, da je treba izboljšati proces širjenja informacij od satelitov do uporabnikov, tudi z izgradnjo potrebne tehnološke infrastrukture; je seznanjen z dejstvom, omenjenim v sporočilu Komisije, da se 60 % elektronske opreme na evropskih satelitih trenutno uvaža iz ZDA; poziva k pobudi o zaščiti občutljivih in osebnih podatkov v tem okviru; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je treba izboljšati proces širjenja informacij od satelitov do uporabnikov, tudi z izgradnjo potrebne tehnološke infrastrukture; je seznanjen z dejstvom, omenjenim v sporočilu Komisije, da se 60 % elektronske opreme na evropskih satelitih trenutno uvaža iz ZDA; poziva k pobudi o zaščiti občutljivih in osebnih podatkov v tem okviru;

| 33. | odobrava delo, s katerim se EU zagotavlja avtonomni dostop do vladnih satelitskih komunikacij (GovSatcom), in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za napredek na tem področju; želi spomniti, da sta Komisija in Evropska obrambna agencija kot prvi korak v tem procesu opredelili civilne in vojaške potrebe, in meni, da bi morala pobuda zajemati združevanje povpraševanja in biti oblikovana tako, da bo kar najbolje izpolnjevala opredeljene potrebe; poziva Komisijo, naj na podlagi potreb in zahtev uporabnikov pripravi oceno stroškov in koristi različnih rešitev:






  — | zagotavljanja storitev s strani komercialnih operaterjev, |
| --- | --- | --- |

33.

odobrava delo, s katerim se EU zagotavlja avtonomni dostop do vladnih satelitskih komunikacij (GovSatcom), in poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za napredek na tem področju; želi spomniti, da sta Komisija in Evropska obrambna agencija kot prvi korak v tem procesu opredelili civilne in vojaške potrebe, in meni, da bi morala pobuda zajemati združevanje povpraševanja in biti oblikovana tako, da bo kar najbolje izpolnjevala opredeljene potrebe; poziva Komisijo, naj na podlagi potreb in zahtev uporabnikov pripravi oceno stroškov in koristi različnih rešitev:

—

zagotavljanja storitev s strani komercialnih operaterjev,

| — | sistema, ki bi temeljil na sedanjih zmogljivostih ter omogočal dodajanje zmogljivosti v prihodnosti, ali |
| --- | --- |

—

sistema, ki bi temeljil na sedanjih zmogljivostih ter omogočal dodajanje zmogljivosti v prihodnosti, ali

| — | vzpostavitve novih zmogljivosti prek namenskega sistema; |
| --- | --- |

—

vzpostavitve novih zmogljivosti prek namenskega sistema;

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj obravnava vprašanje lastništva in odgovornosti; ugotavlja, da bi nova pobuda morala biti – ne glede na končno odločitev – v interesu javnosti in koristiti evropski industriji (proizvajalcem, operaterjem, izstreliteljem in drugim industrijskim panogam); meni, da bi bilo treba GovSatcom obravnavati tudi kot priložnost za povečanje konkurenčnosti in inovacij, saj bi bilo mogoče na izjemno konkurenčnem in dinamičnem trgu SATCOM izkoristiti prednosti razvoja dvojnih tehnologij; poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od dobaviteljev opreme in storitev, ki ne prihajajo iz EU;

| 34. | poudarja, da gre pri razvoju SST za dobro pobudo za sodelovanje na področju vesoljske tehnologije in korak proti varnosti v vesolju; poziva k nadaljnjemu razvoju lastne zmogljivosti SST kot prednostne naloge Unije pri zaščiti gospodarstva, družbe in državljanov, pa tudi na področju vesoljskih zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo; meni, da bi moral SST postati program EU z lastnim proračunom, pri čemer pa bi bilo treba zagotoviti, da se zaradi tega ne bodo zmanjševala sredstva za tekoče projekte; prav tako meni, da bi morala EU razviti bolj holistično zmogljivost spremljanja razmer v vesolju z bolj predvidljivimi možnostmi, vključno z nadzorom vesolja ter analizo in oceno morebitnih groženj in nevarnosti za vesoljske dejavnosti; zato poziva Komisijo, naj z razvojem širšega koncepta spremljanja razmer v vesolju, ki bi obravnaval tudi mednarodne grožnje vesoljskim sistemom, nadgradi SST ter v sodelovanju z agencijo ESA upošteva vesoljsko vreme in objekte blizu zemlje, pa tudi potrebo po raziskavah v zvezi s tehnološkimi sistemi za preprečevanje in uničevanje vesoljskih odpadkov; meni, da bi bilo treba doseči celostno usklajevanje vesoljskih dejavnosti, ne da bi pri tem preprečevali svobodo do uporabe vesolja; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi zasebnemu sektorju zaupali pomembno vlogo pri nadaljnjem razvoju in vzdrževanju z varnostnega vidika neobčutljivih delov sistema SST, pri čemer bi lahko kot zgled uporabili dvostransko upravljavsko strukturo programa Galileo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da gre pri razvoju SST za dobro pobudo za sodelovanje na področju vesoljske tehnologije in korak proti varnosti v vesolju; poziva k nadaljnjemu razvoju lastne zmogljivosti SST kot prednostne naloge Unije pri zaščiti gospodarstva, družbe in državljanov, pa tudi na področju vesoljskih zmogljivosti za evropsko varnost in obrambo; meni, da bi moral SST postati program EU z lastnim proračunom, pri čemer pa bi bilo treba zagotoviti, da se zaradi tega ne bodo zmanjševala sredstva za tekoče projekte; prav tako meni, da bi morala EU razviti bolj holistično zmogljivost spremljanja razmer v vesolju z bolj predvidljivimi možnostmi, vključno z nadzorom vesolja ter analizo in oceno morebitnih groženj in nevarnosti za vesoljske dejavnosti; zato poziva Komisijo, naj z razvojem širšega koncepta spremljanja razmer v vesolju, ki bi obravnaval tudi mednarodne grožnje vesoljskim sistemom, nadgradi SST ter v sodelovanju z agencijo ESA upošteva vesoljsko vreme in objekte blizu zemlje, pa tudi potrebo po raziskavah v zvezi s tehnološkimi sistemi za preprečevanje in uničevanje vesoljskih odpadkov; meni, da bi bilo treba doseči celostno usklajevanje vesoljskih dejavnosti, ne da bi pri tem preprečevali svobodo do uporabe vesolja; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi zasebnemu sektorju zaupali pomembno vlogo pri nadaljnjem razvoju in vzdrževanju z varnostnega vidika neobčutljivih delov sistema SST, pri čemer bi lahko kot zgled uporabili dvostransko upravljavsko strukturo programa Galileo;

| 35. | poudarja, da je treba oblikovati politike in raziskovalne zmogljivosti, s katerimi bi zagotovili možnost uporabe v prihodnje in oblikovali konkurenčno evropsko industrijo, ki bi bila na temeljih zdravega gospodarskega okolja zmožna doseči komercialni uspeh; ugotavlja, da imajo zasebni subjekti na vesoljskem trgu vse večji pomen; poudarja potrebo po udeležbi malih in srednjih podjetij ter koristi, ki iz tega izhajajo, pri postopku raziskav, razvoja in proizvodnje, povezane z vesoljskimi tehnologijami, zlasti tistimi, ki so pomembne za zagotavljanje varnosti; je še naprej previden v zvezi s tveganji, povezanimi z nereguliranimi zasebnimi pobudami s posledicami za varnost in obrambo; poudarja, da se lahko ravnovesje med tveganji in koristmi razlikuje med segmenti vesoljskih dejavnosti, zato ga je treba oceniti za vsak primer posebej, zlasti glede na posebne značilnosti v smislu suverenosti in strateške avtonomije; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovita sredstva, potrebna za obvladovanje teh tveganj; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba oblikovati politike in raziskovalne zmogljivosti, s katerimi bi zagotovili možnost uporabe v prihodnje in oblikovali konkurenčno evropsko industrijo, ki bi bila na temeljih zdravega gospodarskega okolja zmožna doseči komercialni uspeh; ugotavlja, da imajo zasebni subjekti na vesoljskem trgu vse večji pomen; poudarja potrebo po udeležbi malih in srednjih podjetij ter koristi, ki iz tega izhajajo, pri postopku raziskav, razvoja in proizvodnje, povezane z vesoljskimi tehnologijami, zlasti tistimi, ki so pomembne za zagotavljanje varnosti; je še naprej previden v zvezi s tveganji, povezanimi z nereguliranimi zasebnimi pobudami s posledicami za varnost in obrambo; poudarja, da se lahko ravnovesje med tveganji in koristmi razlikuje med segmenti vesoljskih dejavnosti, zato ga je treba oceniti za vsak primer posebej, zlasti glede na posebne značilnosti v smislu suverenosti in strateške avtonomije; poziva Komisijo in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovita sredstva, potrebna za obvladovanje teh tveganj;

| 36. | poudarja, da mora breme v zvezi z naložbenimi prizadevanji na področju vesolja glede na njegov pomen nositi javni sektor; meni, da lahko zaradi visokih stroškov razvoja vesoljskih programov in infrastrukture uspešnost takih projektov dosežemo le z odločnimi prizadevanji javnega sektorja za usmerjanje zasebnih pobud; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da mora breme v zvezi z naložbenimi prizadevanji na področju vesolja glede na njegov pomen nositi javni sektor; meni, da lahko zaradi visokih stroškov razvoja vesoljskih programov in infrastrukture uspešnost takih projektov dosežemo le z odločnimi prizadevanji javnega sektorja za usmerjanje zasebnih pobud;

| 37. | poudarja, da bi bilo v zvezi s prihodnjim financiranjem evropskih vesoljskih programov koristno določiti, v katerih primerih je mogoče uporabiti oblike javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi bilo v zvezi s prihodnjim financiranjem evropskih vesoljskih programov koristno določiti, v katerih primerih je mogoče uporabiti oblike javno-zasebnih partnerstev;

| 38. | poudarja, da je treba vzpostaviti pravilne regulativne in politične okvire, ki bi industriji dali dodaten zagon in spodbude za tehnološki razvoj in raziskave vesoljskih zmogljivosti; poziva, naj se v zgoraj omenjenih panogah zagotovijo potrebna sredstva za vesoljske raziskave; ugotavlja, kako pomembno vlogo ima lahko program Obzorje 2020 pri zmanjševanju odvisnosti EU na področju bistvenih vesoljskih tehnologij; v zvezi s tem opozarja, da vesoljski del programa Obzorje 2020 sodi med prednostne naloge cilja „vodilnega položaja v industriji“, predvsem pod posebni cilj „vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“; zato meni, da bi bilo treba program Obzorje 2020 uporabiti za podporo podlagi evropske vesoljske tehnologije in vesoljskih industrijskih zmogljivosti; poziva Komisijo, naj med vmesnim pregledom programa Obzorje 2020 dovolj sredstev nameni kritičnim vesoljskim tehnologijam za varnost in obrambo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba vzpostaviti pravilne regulativne in politične okvire, ki bi industriji dali dodaten zagon in spodbude za tehnološki razvoj in raziskave vesoljskih zmogljivosti; poziva, naj se v zgoraj omenjenih panogah zagotovijo potrebna sredstva za vesoljske raziskave; ugotavlja, kako pomembno vlogo ima lahko program Obzorje 2020 pri zmanjševanju odvisnosti EU na področju bistvenih vesoljskih tehnologij; v zvezi s tem opozarja, da vesoljski del programa Obzorje 2020 sodi med prednostne naloge cilja „vodilnega položaja v industriji“, predvsem pod posebni cilj „vodilni položaj na področju omogočitvenih in industrijskih tehnologij“; zato meni, da bi bilo treba program Obzorje 2020 uporabiti za podporo podlagi evropske vesoljske tehnologije in vesoljskih industrijskih zmogljivosti; poziva Komisijo, naj med vmesnim pregledom programa Obzorje 2020 dovolj sredstev nameni kritičnim vesoljskim tehnologijam za varnost in obrambo;

| 39. | meni, da bi lahko EU imela vlogo pri zagotavljanju, da bi evropske vesoljske zmogljivosti in storitve postale trdnejše, odpornejše in bolj odzivne; je prepričan, da bi bilo treba zmogljivost za hiter odziv za zamenjavo ali obnovo poškodovane ali dotrajane opreme v vesolju, medtem ko se odvija kriza, razviti prek partnerstva več držav, tudi na evropski ravni; izraža priznanje delu agencije ESA v zvezi z razvojem programa za spremljanje razmer v vesolju za zaznavanje in napovedovanje vesoljskih odpadkov ali trčenja satelitov; poudarja, da je treba nujno zmanjšati tveganje trka zaradi naraščajočega števila satelitov in naraščajoče količine vesoljskih odpadkov; poziva Komisijo in Svet, naj to zmogljivost financirata tudi po letu 2016; zato pozdravlja pobudo Komisije v zvezi z evropskim sistemom za nadzor in spremljanje v vesolju (SST), ki bo zagotovil neodvisnost EU v vesolju; dvomi, da so vzpostavljene ustrezne strukture upravljanja za vodenje PRS in druge ključne vesoljske infrastrukture v primeru oboroženega napada ali druge večje varnostne krize; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi lahko EU imela vlogo pri zagotavljanju, da bi evropske vesoljske zmogljivosti in storitve postale trdnejše, odpornejše in bolj odzivne; je prepričan, da bi bilo treba zmogljivost za hiter odziv za zamenjavo ali obnovo poškodovane ali dotrajane opreme v vesolju, medtem ko se odvija kriza, razviti prek partnerstva več držav, tudi na evropski ravni; izraža priznanje delu agencije ESA v zvezi z razvojem programa za spremljanje razmer v vesolju za zaznavanje in napovedovanje vesoljskih odpadkov ali trčenja satelitov; poudarja, da je treba nujno zmanjšati tveganje trka zaradi naraščajočega števila satelitov in naraščajoče količine vesoljskih odpadkov; poziva Komisijo in Svet, naj to zmogljivost financirata tudi po letu 2016; zato pozdravlja pobudo Komisije v zvezi z evropskim sistemom za nadzor in spremljanje v vesolju (SST), ki bo zagotovil neodvisnost EU v vesolju; dvomi, da so vzpostavljene ustrezne strukture upravljanja za vodenje PRS in druge ključne vesoljske infrastrukture v primeru oboroženega napada ali druge večje varnostne krize;

| 40. | spodbuja Komisijo in evropske agencije na področjih vesolja, varnosti in obrambe, naj se povežejo in pripravijo belo knjigo o zahtevah za usposabljanje za uporabo vesoljskih zmogljivosti in storitev za varnost in obrambo; meni, da je treba mobilizirati sredstva EU za pilotne tečaje na področjih, na katerih so države članice in pristojne evropske agencije ugotovile takojšnjo potrebo; |
| --- | --- |

40.

spodbuja Komisijo in evropske agencije na področjih vesolja, varnosti in obrambe, naj se povežejo in pripravijo belo knjigo o zahtevah za usposabljanje za uporabo vesoljskih zmogljivosti in storitev za varnost in obrambo; meni, da je treba mobilizirati sredstva EU za pilotne tečaje na področjih, na katerih so države članice in pristojne evropske agencije ugotovile takojšnjo potrebo;

| 41. | meni, da je dodatna finančna in politična podpora za razvoj in uporabo nosilnih raket EU ter programa za demonstrator v orbiti za večkratno uporabo v Evropi (PRIDE) strateško pomembna, saj je demonstrator stroškovno učinkovitejši in zagotavlja neodvisen dostop do vesolja ter načrt za krizno upravljanje na področju vesolja; |
| --- | --- |

41.

meni, da je dodatna finančna in politična podpora za razvoj in uporabo nosilnih raket EU ter programa za demonstrator v orbiti za večkratno uporabo v Evropi (PRIDE) strateško pomembna, saj je demonstrator stroškovno učinkovitejši in zagotavlja neodvisen dostop do vesolja ter načrt za krizno upravljanje na področju vesolja;

| 42. | izraža zaskrbljenost glede višjih stroškov programov Copernicus in Galileo, ki izdatno presegajo začetna proračunska sredstva; izraža podporo nadaljnjemu razvoju vesoljskih zmogljivosti EU in ob tem poziva k ustreznemu upravljanju finančnih sredstev; |
| --- | --- |

42.

izraža zaskrbljenost glede višjih stroškov programov Copernicus in Galileo, ki izdatno presegajo začetna proračunska sredstva; izraža podporo nadaljnjemu razvoju vesoljskih zmogljivosti EU in ob tem poziva k ustreznemu upravljanju finančnih sredstev;

| 43. | poziva tiste države članice, ki niso ratificirale pogodbe o vesolju, naj to storijo, saj je pomembna za vzdrževanje prava v vesolju; |
| --- | --- |

43.

poziva tiste države članice, ki niso ratificirale pogodbe o vesolju, naj to storijo, saj je pomembna za vzdrževanje prava v vesolju;

| 44. | pozdravlja proces in načrte za razvoj novih evropskih nosilnih raket Ariane 6 in VEGA ter meni, da je razvoj teh nosilnih raket bistvenega pomena za dolgoročno uspešnost izvedljivost in neodvisnost evropskih vesoljskih programov, ki služijo obrambnim in varnostnim namenom; je trdno prepričan, da mora biti ohranjanje vodilnega položaja evropskih nosilnih raket strateški evropski cilj v času, kot se pojavljajo novi konkurenti, ki jih močno podpirajo konkurenčni modeli financiranja; meni, da je treba za uresničitev tega cilja uvesti primerne strukturne in zakonodajne spremembe ter spremembe v financiranju, ki bodo spodbudile razvoj inovativnih, konkurenčnih projektov na evropski ravni; med drugim zagovarja inovacije na področju ponovne uporabe sestavnih delov, saj to pomeni velik korak naprej z vidika učinkovitosti in trajnosti; meni, da bi morala EU posebno pozornost nameniti učinku določenih projektov, ki se nanašajo na neodvisnost EU, kot je sodelovanje z Rusijo na občutljivih področjih, kot je izstrelitev satelitov z raketami Sojuz; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja proces in načrte za razvoj novih evropskih nosilnih raket Ariane 6 in VEGA ter meni, da je razvoj teh nosilnih raket bistvenega pomena za dolgoročno uspešnost izvedljivost in neodvisnost evropskih vesoljskih programov, ki služijo obrambnim in varnostnim namenom; je trdno prepričan, da mora biti ohranjanje vodilnega položaja evropskih nosilnih raket strateški evropski cilj v času, kot se pojavljajo novi konkurenti, ki jih močno podpirajo konkurenčni modeli financiranja; meni, da je treba za uresničitev tega cilja uvesti primerne strukturne in zakonodajne spremembe ter spremembe v financiranju, ki bodo spodbudile razvoj inovativnih, konkurenčnih projektov na evropski ravni; med drugim zagovarja inovacije na področju ponovne uporabe sestavnih delov, saj to pomeni velik korak naprej z vidika učinkovitosti in trajnosti; meni, da bi morala EU posebno pozornost nameniti učinku določenih projektov, ki se nanašajo na neodvisnost EU, kot je sodelovanje z Rusijo na občutljivih področjih, kot je izstrelitev satelitov z raketami Sojuz;

| 45. | je seznanjen s strateškim pomenom neodvisnega dostopa do vesolja in potrebo po namenskem ukrepanju EU, tudi z vidika varnosti in obrambe, saj bi s to zmogljivostjo Evropa pridobila dostop do vesolja v primeru krize; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z agencijo ESA in državami članicami:






  — | usklajuje, souporablja in razvija načrtovane vesoljske projekte in evropske trge, da bo lahko evropska industrija predvidevala povpraševanje (s tem bi se spodbujala zaposlovanje in industrija v Evropi), prav tako pa naj ustvari lastno povpraševanje v smislu uporabe na podlagi poslovanja, |
| --- | --- | --- |

45.

je seznanjen s strateškim pomenom neodvisnega dostopa do vesolja in potrebo po namenskem ukrepanju EU, tudi z vidika varnosti in obrambe, saj bi s to zmogljivostjo Evropa pridobila dostop do vesolja v primeru krize; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z agencijo ESA in državami članicami:

—

usklajuje, souporablja in razvija načrtovane vesoljske projekte in evropske trge, da bo lahko evropska industrija predvidevala povpraševanje (s tem bi se spodbujala zaposlovanje in industrija v Evropi), prav tako pa naj ustvari lastno povpraševanje v smislu uporabe na podlagi poslovanja,

| — | podpira izstrelitveno infrastrukturo, ter |
| --- | --- |

—

podpira izstrelitveno infrastrukturo, ter

| — | spodbuja raziskave in razvoj, tudi prek instrumenta javno-zasebnih partnerstev, zlasti na področju prelomnih tehnologij; |
| --- | --- |

—

spodbuja raziskave in razvoj, tudi prek instrumenta javno-zasebnih partnerstev, zlasti na področju prelomnih tehnologij;

meni, da so ta prizadevanja nujna, če želimo zagotoviti konkurenčnost Evrope na svetovnem trgu izstrelitvene tehnologije; prav tako meni, da bi morala EU poskrbeti za trdno podlago na področju vesoljske tehnologije in za potrebno industrijsko zmogljivost, da bi lahko oblikovala, razvijala, izstreljevala, upravljala in uporabljala vesoljske sisteme, in sicer od tehnološke avtonomije in kibernetske varnosti do premislekov v zvezi z dobavitelji;

| 46. | meni, da bi morala Unija spodbujati vse akterje v tehnoloških dobavnih verigah in dobavnih verigah znanja, naj svojo pozornost usmerijo v vesoljske zmogljivosti in tehnologije z dvojno rabo, pomembne za varnost in obrambo, ter da bi morala spodbujati razvoj inovativnih aplikacij in novih poslovnih idej na tem področju, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in na razvoju podjetništva v tem sektorju; ugotavlja, da so potrebne stalne finančne naložbe za podporo tehnoloških raziskav in razvoja; je trdno prepričan, da mora javni sektor zagotoviti spodbude za vzpostavitev posebnih inkubatorjev in sredstev, namenjenih zagotavljanju financiranja inovativnim zagonskim podjetjem, tako da visoki stroški vesoljskih raziskav ne bodo ovirali uveljavitve inovativnih projektov; poziva k načrtu za uporabo vesoljskih tehnologij z dvojno rabo v vesoljskem sektorju, da bi prispevali k razvoju evropske obrambne industrije in krepili konkurenco; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi morala Unija spodbujati vse akterje v tehnoloških dobavnih verigah in dobavnih verigah znanja, naj svojo pozornost usmerijo v vesoljske zmogljivosti in tehnologije z dvojno rabo, pomembne za varnost in obrambo, ter da bi morala spodbujati razvoj inovativnih aplikacij in novih poslovnih idej na tem področju, s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih in na razvoju podjetništva v tem sektorju; ugotavlja, da so potrebne stalne finančne naložbe za podporo tehnoloških raziskav in razvoja; je trdno prepričan, da mora javni sektor zagotoviti spodbude za vzpostavitev posebnih inkubatorjev in sredstev, namenjenih zagotavljanju financiranja inovativnim zagonskim podjetjem, tako da visoki stroški vesoljskih raziskav ne bodo ovirali uveljavitve inovativnih projektov; poziva k načrtu za uporabo vesoljskih tehnologij z dvojno rabo v vesoljskem sektorju, da bi prispevali k razvoju evropske obrambne industrije in krepili konkurenco;

| 47. | poudarja, da je treba podpreti prizadevanja za okrepitev evropskega sodelovanja v sektorju, da bi prešli visoko raven razdrobljenosti, predvsem kar zadeva institucionalne zahteve; je prepričan, da je lahko samo bolj stroškovno učinkovita, pregledna in enotna evropska vesoljska industrija mednarodno konkurenčna; poudarja, da je treba evropsko vesoljsko industrijsko politiko dodatno razviti ob usklajevanju z agencijo ESA, da bi zagotovili dopolnjevanje; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je treba podpreti prizadevanja za okrepitev evropskega sodelovanja v sektorju, da bi prešli visoko raven razdrobljenosti, predvsem kar zadeva institucionalne zahteve; je prepričan, da je lahko samo bolj stroškovno učinkovita, pregledna in enotna evropska vesoljska industrija mednarodno konkurenčna; poudarja, da je treba evropsko vesoljsko industrijsko politiko dodatno razviti ob usklajevanju z agencijo ESA, da bi zagotovili dopolnjevanje;

| 48. | opozarja, da je za ohranjanje in krepitev varnosti, obrambe ter stabilnosti Evrope pomembno preprečiti izvažanje občutljive vesoljske tehnologije v države, ki ogrožajo regionalno ali svetovno varnost in stabilnost, vodijo agresivno zunanjo politiko, neposredno ali posredno podpirajo terorizem ali zatirajo svoje ljudstvo; poziva visoko predstavnico, države članice EU in Komisijo, naj zagotovijo dosledno spoštovanje osmih meril Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP ter pravil Uredbe (ES) št. 428/2009 o blagu z dvojno rabo v zvezi z izvažanjem občutljive z vesoljem povezane tehnologije; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da je za ohranjanje in krepitev varnosti, obrambe ter stabilnosti Evrope pomembno preprečiti izvažanje občutljive vesoljske tehnologije v države, ki ogrožajo regionalno ali svetovno varnost in stabilnost, vodijo agresivno zunanjo politiko, neposredno ali posredno podpirajo terorizem ali zatirajo svoje ljudstvo; poziva visoko predstavnico, države članice EU in Komisijo, naj zagotovijo dosledno spoštovanje osmih meril Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP ter pravil Uredbe (ES) št. 428/2009 o blagu z dvojno rabo v zvezi z izvažanjem občutljive z vesoljem povezane tehnologije;

| 49. | poudarja, da je potrebno boljše usklajevanje vesoljskih zmogljivosti EU ter razvoj potrebnih sistemskih struktur in postopkov, da bi zagotovili ustrezno raven varnosti, tudi varnosti podatkov; poziva Komisijo, naj oblikuje in spodbuja model upravljanja za vsak sistem, ki zagotavlja varnost in z obrambo povezane storitve; meni, da bi moral vesoljske zmogljivosti EU, namenjene varnosti in obrambi, upravljati poseben center za usklajevanje operativnih dejavnosti (center za poveljevanje in nadzor, kakor je naveden v delovnem načrtu programa Obzorje 2020 za obdobje 2014–2015), če želimo končnim uporabnikom zagotoviti celovite storitve; meni, da bi bilo treba zaradi stroškovne učinkovitosti ta center po možnosti združiti z obstoječim organom EU, na primer Agencijo za evropski GNSS, Satelitski center EU ali Evropsko obrambno agencijo, pri tem pa upoštevati zmogljivosti, ki jih te agencije že ponujajo; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je potrebno boljše usklajevanje vesoljskih zmogljivosti EU ter razvoj potrebnih sistemskih struktur in postopkov, da bi zagotovili ustrezno raven varnosti, tudi varnosti podatkov; poziva Komisijo, naj oblikuje in spodbuja model upravljanja za vsak sistem, ki zagotavlja varnost in z obrambo povezane storitve; meni, da bi moral vesoljske zmogljivosti EU, namenjene varnosti in obrambi, upravljati poseben center za usklajevanje operativnih dejavnosti (center za poveljevanje in nadzor, kakor je naveden v delovnem načrtu programa Obzorje 2020 za obdobje 2014–2015), če želimo končnim uporabnikom zagotoviti celovite storitve; meni, da bi bilo treba zaradi stroškovne učinkovitosti ta center po možnosti združiti z obstoječim organom EU, na primer Agencijo za evropski GNSS, Satelitski center EU ali Evropsko obrambno agencijo, pri tem pa upoštevati zmogljivosti, ki jih te agencije že ponujajo;

| 50. | meni, da bi dolgoročno lahko vzpostavitev pravnega okvira, ki bi omogočal stalne naložbe na ravni EU v varnostne in obrambne zmogljivosti, omogočila tesnejše in bolj sistematično evropsko sodelovanje na področju obrambe z namenom zagotavljanja ključnih zmogljivosti; zato je seznanjen s sklepi Evropskega sveta iz junija 2015; poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj vzpostavijo potrebni okvir za financiranje na ravni EU; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi dolgoročno lahko vzpostavitev pravnega okvira, ki bi omogočal stalne naložbe na ravni EU v varnostne in obrambne zmogljivosti, omogočila tesnejše in bolj sistematično evropsko sodelovanje na področju obrambe z namenom zagotavljanja ključnih zmogljivosti; zato je seznanjen s sklepi Evropskega sveta iz junija 2015; poziva Svet, podpredsednico/visoko predstavnico in Komisijo, naj vzpostavijo potrebni okvir za financiranje na ravni EU;

| 51. | ugotavlja, da je evropska vesoljska industrija izredno zgoščena in ima visoko stopnjo navpičnega združevanja, pri čemer štiri podjetja zagotavljajo več kot 70 % vseh delovnih mest v evropskem vesoljskem sektorju, 90 % delovnih mest v proizvodnji tega sektorja pa se nahaja v šestih državah; poudarja, da ne bi smeli spregledati potenciala držav z dobrimi rezultati pri prijavljanju visokotehnoloških patentov, ki nimajo tradicije na področju vesoljskih dejavnosti, ter poziva politike k spodbujanju sodelovanja teh držav v evropskem vesoljskem sektorju, vključno z uporabo orodij programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da je evropska vesoljska industrija izredno zgoščena in ima visoko stopnjo navpičnega združevanja, pri čemer štiri podjetja zagotavljajo več kot 70 % vseh delovnih mest v evropskem vesoljskem sektorju, 90 % delovnih mest v proizvodnji tega sektorja pa se nahaja v šestih državah; poudarja, da ne bi smeli spregledati potenciala držav z dobrimi rezultati pri prijavljanju visokotehnoloških patentov, ki nimajo tradicije na področju vesoljskih dejavnosti, ter poziva politike k spodbujanju sodelovanja teh držav v evropskem vesoljskem sektorju, vključno z uporabo orodij programa Obzorje 2020;

| 52. | meni tudi, da bi bilo treba raziskave in razvoj na področju vesoljske tehnologije in storitev okrepiti v skladnem okviru politike EU; |
| --- | --- |

52.

meni tudi, da bi bilo treba raziskave in razvoj na področju vesoljske tehnologije in storitev okrepiti v skladnem okviru politike EU;

| 53. | meni, da bi lahko bila nova bela knjiga na ravni EU o varnosti in obrambi primerno sredstvo za organizacijo prihodnjih dejavnosti EU v vesoljskih varnostnih in obrambnih zmogljivostih; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj začne razpravo o opredelitvi ravni ambicij EU na prekrivajočih se področjih vesoljskih zmogljivosti ter varnosti in obrambe; meni, da bi to lahko omogočilo dosleden razvoj na vseh področjih zmogljivosti v zvezi z ohranjanjem miru, preprečevanjem konfliktov in krepitvijo mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov; poziva Komisijo, naj v prihodnjem akcijskem načrtu za evropsko obrambo predstavi svoje načrte v zvezi z vesoljskimi dejavnostmi za podporo varnosti in obrambe; obenem priznava, da ima z varnostjo povezano mednarodno sodelovanje z zanesljivimi partnerji EU na področju vesolja prednosti; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi lahko bila nova bela knjiga na ravni EU o varnosti in obrambi primerno sredstvo za organizacijo prihodnjih dejavnosti EU v vesoljskih varnostnih in obrambnih zmogljivostih; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj začne razpravo o opredelitvi ravni ambicij EU na prekrivajočih se področjih vesoljskih zmogljivosti ter varnosti in obrambe; meni, da bi to lahko omogočilo dosleden razvoj na vseh področjih zmogljivosti v zvezi z ohranjanjem miru, preprečevanjem konfliktov in krepitvijo mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov; poziva Komisijo, naj v prihodnjem akcijskem načrtu za evropsko obrambo predstavi svoje načrte v zvezi z vesoljskimi dejavnostmi za podporo varnosti in obrambe; obenem priznava, da ima z varnostjo povezano mednarodno sodelovanje z zanesljivimi partnerji EU na področju vesolja prednosti;

| 54. | opozarja, da so vesoljski odpadki vse večja težava za varnost v vesolju, in poziva EU, naj podpre raziskave in razvoj tehnologije za dejavno odstranjevanje odpadkov; spodbuja EU k naložbi v sprejetje mednarodnega sporazuma, v okviru katerega bi se zagotovila pravna opredelitev vesoljskih odpadkov, določila pravila in predpisi v zvezi z njihovim odstranjevanjem ter pojasnila vprašanja odgovornosti; poudarja, da je potreben izboljšan mehanizem svetovnega spremljanja razmer v vesolju, in poziva k povezovanju evropskega sistema za spremljanje razmer v vesolju s partnerji, kot so ZDA, ter k več ukrepom za izgradnjo zaupanja in izmenjavi informacij z drugimi sogovorniki; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da so vesoljski odpadki vse večja težava za varnost v vesolju, in poziva EU, naj podpre raziskave in razvoj tehnologije za dejavno odstranjevanje odpadkov; spodbuja EU k naložbi v sprejetje mednarodnega sporazuma, v okviru katerega bi se zagotovila pravna opredelitev vesoljskih odpadkov, določila pravila in predpisi v zvezi z njihovim odstranjevanjem ter pojasnila vprašanja odgovornosti; poudarja, da je potreben izboljšan mehanizem svetovnega spremljanja razmer v vesolju, in poziva k povezovanju evropskega sistema za spremljanje razmer v vesolju s partnerji, kot so ZDA, ter k več ukrepom za izgradnjo zaupanja in izmenjavi informacij z drugimi sogovorniki;

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije Severnoatlantske pogodbe, agencijam EU na področjih vesolja, varnosti in obrambe ter parlamentom. |
| --- | --- |

55.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije Severnoatlantske pogodbe, agencijam EU na področjih vesolja, varnosti in obrambe ter parlamentom.

---

(1)  UL L 122, 24.4.2014, str. 44.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 158, 27.5.2014, str. 227.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/95

---

P8_TA(2016)0268

Razvoj vesoljskega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razvoju vesoljskega trga (2016/2731(RSP))

(2018/C 086/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 189 naslova XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 189 naslova XIX Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. februarja 2013 z naslovom „Vesoljska industrijska politika EU“ (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. februarja 2013 z naslovom „Vesoljska industrijska politika EU“ (COM(2013)0108),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. aprila 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. aprila 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ (COM(2011)0152),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – razvoj konkurenčnega gospodarstva v Evropi, ki temelji na podatkih in znanju“ (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom „Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – razvoj konkurenčnega gospodarstva v Evropi, ki temelji na podatkih in znanju“ (COM(2016)0178),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. junija 2010 z naslovom „Akcijski načrt za aplikacije globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS)“ (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. junija 2010 z naslovom „Akcijski načrt za aplikacije globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS)“ (COM(2010)0308),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 512/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 912/2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 512/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 912/2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografih v cestnem prometu, razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 3821/85 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu in spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (6),

| — | ob upoštevanju ustreznih sklepov Sveta in ministrske izjave iz Amsterdama z dne 14. aprila 2016 o sodelovanju na področju povezane in avtomatizirane vožnje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih sklepov Sveta in ministrske izjave iz Amsterdama z dne 14. aprila 2016 o sodelovanju na področju povezane in avtomatizirane vožnje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2016 o vesoljskih zmogljivostih za evropsko varnost in obrambo (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2016 o vesoljskih zmogljivostih za evropsko varnost in obrambo (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 o vesoljski industrijski politiki EU – sprostitev potenciala za gospodarsko rast v vesoljskem sektorju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 o vesoljski industrijski politiki EU – sprostitev potenciala za gospodarsko rast v vesoljskem sektorju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o vesoljski strategiji Evropske unije, ki bo koristila državljanom (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o vesoljski strategiji Evropske unije, ki bo koristila državljanom (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o uporabi globalnih satelitskih navigacijskih sistemov v prometu: kratko- in srednjeročna politika EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2011 o uporabi globalnih satelitskih navigacijskih sistemov v prometu: kratko- in srednjeročna politika EU (10),

| — | ob upoštevanju študije iz januarja 2016 o razvoju vesoljskega trga v Evropi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz januarja 2016 o razvoju vesoljskega trga v Evropi (11),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so vesoljske dejavnosti EU izjemno pomembne za znanstveni in tehnični napredek, inovacije, gospodarsko rast, industrijsko konkurenčnost, socialno kohezijo, ustvarjanje strokovnih delovnih mest, odpiranje podjetij ter nove priložnosti za nabavne in prodajne trge; |
| --- | --- |

A.

ker so vesoljske dejavnosti EU izjemno pomembne za znanstveni in tehnični napredek, inovacije, gospodarsko rast, industrijsko konkurenčnost, socialno kohezijo, ustvarjanje strokovnih delovnih mest, odpiranje podjetij ter nove priložnosti za nabavne in prodajne trge;

| B. | ker bi utegnile storitve satelitske navigacije, opazovanja zemlje (EO) in satelitskih komunikacij bistveno prispevati k izvajanju vrste politik Unije; ker bi utegnili biti evropski državljani deležni precejšnjih prednosti storitev satelitske navigacije in opazovanja zemlje; |
| --- | --- |

B.

ker bi utegnile storitve satelitske navigacije, opazovanja zemlje (EO) in satelitskih komunikacij bistveno prispevati k izvajanju vrste politik Unije; ker bi utegnili biti evropski državljani deležni precejšnjih prednosti storitev satelitske navigacije in opazovanja zemlje;

| C. | ker izvajanje vodilnih vesoljskih programov dokazuje dodano vrednost sodelovanja na ravni EU; ker EU še zmeraj nima povezane in usklajene vesoljske politike; |
| --- | --- |

C.

ker izvajanje vodilnih vesoljskih programov dokazuje dodano vrednost sodelovanja na ravni EU; ker EU še zmeraj nima povezane in usklajene vesoljske politike;

| D. | ker je avtonomni dostop do vesolja za EU strateškega pomena; ker so zelo zanesljive in natančne informacije o položaju in času ter podatki v sklopu opazovanja zemlje temeljnega pomena za krepitev evropske avtonomije in ker imata programa evropski GNSS in Copernicus povsem inovativen pristop k izvajanju tehnologije; ker bo Unija za njuno infrastrukturo v obdobju do leta 2020 namenila več kot 11 milijard EUR; |
| --- | --- |

D.

ker je avtonomni dostop do vesolja za EU strateškega pomena; ker so zelo zanesljive in natančne informacije o položaju in času ter podatki v sklopu opazovanja zemlje temeljnega pomena za krepitev evropske avtonomije in ker imata programa evropski GNSS in Copernicus povsem inovativen pristop k izvajanju tehnologije; ker bo Unija za njuno infrastrukturo v obdobju do leta 2020 namenila več kot 11 milijard EUR;

| E. | ker evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), ki krepijo signal GPS, že delujejo, Galileo pa bo kmalu začel izvajati začetne storitve; ker Copernicus že deluje in so njegove osrednje storitve že na voljo uporabnikom, podatki pa prosto dostopni z vsega sveta; |
| --- | --- |

E.

ker evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), ki krepijo signal GPS, že delujejo, Galileo pa bo kmalu začel izvajati začetne storitve; ker Copernicus že deluje in so njegove osrednje storitve že na voljo uporabnikom, podatki pa prosto dostopni z vsega sveta;

| F. | ker tehnologije, razvite v okviru vesoljskih raziskav, močno krepijo in spodbujajo tudi področja drugih politik; |
| --- | --- |

F.

ker tehnologije, razvite v okviru vesoljskih raziskav, močno krepijo in spodbujajo tudi področja drugih politik;

| G. | ker je povezava obstoječe infrastrukture na področjih shranjevanja podatkov, mrež in izjemno zmogljivega računalništva v Evropi potrebna za razvoj zmogljivosti za obdelavo in shranjevanje velike količine satelitskih podatkov in je zato pomembna za poenostavitev močne in konkurenčne evropske prodajne industrije EO; |
| --- | --- |

G.

ker je povezava obstoječe infrastrukture na področjih shranjevanja podatkov, mrež in izjemno zmogljivega računalništva v Evropi potrebna za razvoj zmogljivosti za obdelavo in shranjevanje velike količine satelitskih podatkov in je zato pomembna za poenostavitev močne in konkurenčne evropske prodajne industrije EO;

| H. | ker se pričakuje, da bo evropski GNSS v naslednjih dveh desetletjih prinesel gospodarske in družbene koristi v vrednosti med 60 in 90 milijard EUR; ker potencial prodajnih storitev EO, ki se bo dosegel do leta 2030, po ocenah znaša približno 2,8 milijarde EUR, pri čemer bo več kot 90 % zneska izviralo iz programa Copernicus; |
| --- | --- |

H.

ker se pričakuje, da bo evropski GNSS v naslednjih dveh desetletjih prinesel gospodarske in družbene koristi v vrednosti med 60 in 90 milijard EUR; ker potencial prodajnih storitev EO, ki se bo dosegel do leta 2030, po ocenah znaša približno 2,8 milijarde EUR, pri čemer bo več kot 90 % zneska izviralo iz programa Copernicus;

| I. | ker razvoj prodajnih rešitev in storitev, temelječih na vesoljskih podatkih, doslej ni izpolnil pričakovanj; ker je treba, če želimo v celoti izkoristiti potencial trga vesoljskih podatkov, spodbuditi tako javno kot zasebno povpraševanje, prav tako pa je treba odpraviti razpršenost trga in vse tehnične, zakonodajne in druge ovire, ki onemogočajo delovanje notranjega trga na področju vesoljskih proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

I.

ker razvoj prodajnih rešitev in storitev, temelječih na vesoljskih podatkih, doslej ni izpolnil pričakovanj; ker je treba, če želimo v celoti izkoristiti potencial trga vesoljskih podatkov, spodbuditi tako javno kot zasebno povpraševanje, prav tako pa je treba odpraviti razpršenost trga in vse tehnične, zakonodajne in druge ovire, ki onemogočajo delovanje notranjega trga na področju vesoljskih proizvodov in storitev;

| J. | ker je Komisija v svojem delovnem programu za leto 2016 izrazila namero predstaviti vesoljsko strategijo za Evropo in aprila 2016 začela javna posvetovanja; ker bo ta resolucija dala zagona tej strategiji; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija v svojem delovnem programu za leto 2016 izrazila namero predstaviti vesoljsko strategijo za Evropo in aprila 2016 začela javna posvetovanja; ker bo ta resolucija dala zagona tej strategiji;

Vesoljska strategija in tržno uvajanje

| 1. | spodbuja Komisijo, naj predstavi celovito, ambiciozno in v prihodnost usmerjeno strategijo, s katero bi kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno Evropi zagotovila vodilen položaj na področju vesoljske tehnologije in storitev na svetovnem trgu, ji omogočila neodvisen dostop do vesolja ter poskrbela za enakopravne pogoje za evropsko vesoljsko industrijo; |
| --- | --- |

1.

spodbuja Komisijo, naj predstavi celovito, ambiciozno in v prihodnost usmerjeno strategijo, s katero bi kratkoročno, srednjeročno in dolgoročno Evropi zagotovila vodilen položaj na področju vesoljske tehnologije in storitev na svetovnem trgu, ji omogočila neodvisen dostop do vesolja ter poskrbela za enakopravne pogoje za evropsko vesoljsko industrijo;

| 2. | meni, da bi moral biti eden glavnih elementov strategije uvajanje vesoljskih podatkov, storitev in aplikacij na trg, da bi kolikor mogoče povečali socialno-ekonomske koristi vesoljskih programov EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi moral biti eden glavnih elementov strategije uvajanje vesoljskih podatkov, storitev in aplikacij na trg, da bi kolikor mogoče povečali socialno-ekonomske koristi vesoljskih programov EU;

| 3. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje strategije predstavi predlog jasne evropske vesoljske industrijske politike; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje strategije predstavi predlog jasne evropske vesoljske industrijske politike;

| 4. | poudarja, da bi moral biti razvoj vesoljskih programov EU v prihodnosti usmerjen k uporabnikom, voditi pa bi ga morale javne, zasebne in znanstvene potrebe; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi moral biti razvoj vesoljskih programov EU v prihodnosti usmerjen k uporabnikom, voditi pa bi ga morale javne, zasebne in znanstvene potrebe;

| 5. | je seznanjen s širokim krogom deležnikov, ki sodelujejo pri izvajanju vesoljske politike EU, predvsem Komisija, Agencija za evropski GNSS, Evropska vesoljska agencija, ponudniki storitev Copernicus (Eumetsat, Evropska agencija za okolje, Evropska agencija za pomorsko varnost, Frontex, Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi, Skupno raziskovalno središče, Mercator Ocean), države članice in industrija; poziva jih, naj še naprej spodbujajo sodelovanje, predvsem med EU in Evropsko vesoljsko agencijo; poziva Komisijo, naj prevzame vidnejšo vlogo pri razvoju zmogljivosti evropske industrije za izboljšanje podatkovnega dostopa, tržnega uvajanja in konkurenčnosti na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen s širokim krogom deležnikov, ki sodelujejo pri izvajanju vesoljske politike EU, predvsem Komisija, Agencija za evropski GNSS, Evropska vesoljska agencija, ponudniki storitev Copernicus (Eumetsat, Evropska agencija za okolje, Evropska agencija za pomorsko varnost, Frontex, Evropski center za srednjeročne vremenske napovedi, Skupno raziskovalno središče, Mercator Ocean), države članice in industrija; poziva jih, naj še naprej spodbujajo sodelovanje, predvsem med EU in Evropsko vesoljsko agencijo; poziva Komisijo, naj prevzame vidnejšo vlogo pri razvoju zmogljivosti evropske industrije za izboljšanje podatkovnega dostopa, tržnega uvajanja in konkurenčnosti na svetovnem trgu;

| 6. | poudarja, da je za vesoljske dejavnosti EU potrebna poenostavljena institucionalna struktura, da bo mogoče olajšati vključevanje javnih in zasebnih uporabnikov; poziva Komisijo, naj to potrebo obravnava v strategiji ter predlaga jasne opredelitve vlog različnih akterjev; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je za vesoljske dejavnosti EU potrebna poenostavljena institucionalna struktura, da bo mogoče olajšati vključevanje javnih in zasebnih uporabnikov; poziva Komisijo, naj to potrebo obravnava v strategiji ter predlaga jasne opredelitve vlog različnih akterjev;

| 7. | poudarja, kako pomembna je regionalna razsežnost; podpira tesnejše sodelovanje regionalnih in lokalnih organov pri uspešni vesoljski politiki EU; vztraja, da je treba usklajevati lokalne pobude na nacionalni ravni, da bi preprečili podvajanje med Komisijo in državami članicami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, kako pomembna je regionalna razsežnost; podpira tesnejše sodelovanje regionalnih in lokalnih organov pri uspešni vesoljski politiki EU; vztraja, da je treba usklajevati lokalne pobude na nacionalni ravni, da bi preprečili podvajanje med Komisijo in državami članicami;

Tehnične ovire

| 8. | pozdravlja napredek, dosežen pri obeh vodilnih vesoljskih programih, Galileo in Copernicus; meni, da bi ju bilo treba obravnavati kot dopolnilna programa in spodbujati nadaljnje sinergije; poziva Komisijo, naj spoštuje časovni načrt ter zagotovi hitro in popolno delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture ter storitev, ki jih zagotavljata vodilna programa; meni, da je preprečevanje nadaljnjih zamud osrednjega pomena pri ohranjanju zaupanja v zasebni sektor; ponovno poudarja svetovne tržne priložnosti za evropski GNSS, povezane z razširitvijo pokritosti z EGNOS na jugovzhodno in južno Evropo, Afriko in Bližnji vzhod; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja napredek, dosežen pri obeh vodilnih vesoljskih programih, Galileo in Copernicus; meni, da bi ju bilo treba obravnavati kot dopolnilna programa in spodbujati nadaljnje sinergije; poziva Komisijo, naj spoštuje časovni načrt ter zagotovi hitro in popolno delovanje vesoljske in zemeljske infrastrukture ter storitev, ki jih zagotavljata vodilna programa; meni, da je preprečevanje nadaljnjih zamud osrednjega pomena pri ohranjanju zaupanja v zasebni sektor; ponovno poudarja svetovne tržne priložnosti za evropski GNSS, povezane z razširitvijo pokritosti z EGNOS na jugovzhodno in južno Evropo, Afriko in Bližnji vzhod;

| 9. | podpira razvoj integriranih aplikacij z uporabo programov EGNOS/Galileo in Copernicus; |
| --- | --- |

9.

podpira razvoj integriranih aplikacij z uporabo programov EGNOS/Galileo in Copernicus;

| 10. | meni, da je razširjanje podatkov Copernicus preveč razdrobljeno in da je pomembno, da evropska industrija izkoristi pristop EU; poudarja, da je boljši dostop do podatkov EO Copernicus osnovni pogoj za vzpostavitev močnega sektorja prodajne industrije; poudarja predvsem, da je potreben hitrejši dostop do obsežnih podatkovnih nizov EO, kot so časovne vrste; |
| --- | --- |

10.

meni, da je razširjanje podatkov Copernicus preveč razdrobljeno in da je pomembno, da evropska industrija izkoristi pristop EU; poudarja, da je boljši dostop do podatkov EO Copernicus osnovni pogoj za vzpostavitev močnega sektorja prodajne industrije; poudarja predvsem, da je potreben hitrejši dostop do obsežnih podatkovnih nizov EO, kot so časovne vrste;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo podatki programa Copernicus na voljo neodvisnim platformam IKT, ki omogočajo shranjevanje, upravljanje, obdelavo in enostaven dostop do obsežnih podatkov, prav tako pa bi poenostavile vključevanje podatkovnih nizov iz čim več virov in jih posredovale uporabnikom; meni, da bi morale te platforme:






  — | združevati povpraševanje, pomagati pri odpravljanju trenutne razdrobitve in oblikovati notranji podatkovni trg EO brez potrebe po regulativnih ukrepih; |
| --- | --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo podatki programa Copernicus na voljo neodvisnim platformam IKT, ki omogočajo shranjevanje, upravljanje, obdelavo in enostaven dostop do obsežnih podatkov, prav tako pa bi poenostavile vključevanje podatkovnih nizov iz čim več virov in jih posredovale uporabnikom; meni, da bi morale te platforme:

—

združevati povpraševanje, pomagati pri odpravljanju trenutne razdrobitve in oblikovati notranji podatkovni trg EO brez potrebe po regulativnih ukrepih;

| — | zagotavljati odprt in nediskriminatoren dostop uporabnikom; |
| --- | --- |

—

zagotavljati odprt in nediskriminatoren dostop uporabnikom;

| — | omogočati industriji, da prek platforme zagotavlja vse storitve, ki so po njenem mnenju ustrezne; |
| --- | --- |

—

omogočati industriji, da prek platforme zagotavlja vse storitve, ki so po njenem mnenju ustrezne;

| — | dopolnjevati druga prizadevanja držav članic, Evropske vesoljske agencije, industrije in oblaka za odprto znanost; |
| --- | --- |

—

dopolnjevati druga prizadevanja držav članic, Evropske vesoljske agencije, industrije in oblaka za odprto znanost;

| 12. | priporoča tudi, naj Komisija tesno sodeluje z državami članicami in Evropsko vesoljsko agencijo pri oblikovanju ustrezno integriranega sistema infrastrukture z ustrezno ravnjo zaščite podatkov; |
| --- | --- |

12.

priporoča tudi, naj Komisija tesno sodeluje z državami članicami in Evropsko vesoljsko agencijo pri oblikovanju ustrezno integriranega sistema infrastrukture z ustrezno ravnjo zaščite podatkov;

| 13. | poudarja, da bo brez nabora čipov in sprejemnikov, ki jih podpira Galileo, tržno uvajanje zelo oteženo; zato pozdravlja, da je bil v podporo njihovemu razvoju v proračunu za evropski GNSS rezerviran znesek za program financiranja temeljnih elementov, ki ga upravlja Agencija za evropski GNSS; poziva Komisijo, naj med vmesno revizijo preuči, ali bi bilo treba ta znesek povečati; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bo brez nabora čipov in sprejemnikov, ki jih podpira Galileo, tržno uvajanje zelo oteženo; zato pozdravlja, da je bil v podporo njihovemu razvoju v proračunu za evropski GNSS rezerviran znesek za program financiranja temeljnih elementov, ki ga upravlja Agencija za evropski GNSS; poziva Komisijo, naj med vmesno revizijo preuči, ali bi bilo treba ta znesek povečati;

| 14. | poziva Agencijo za evropski GNSS, naj še naprej sodeluje s proizvajalci nabora čipov in sprejemnikov, da bo razumela njihove potrebe in jim zagotovila potrebne tehnične informacije in specifikacije ter tako poskrbela, da bo čim večji obseg uporabniške opreme združljiv s sistemom Galileo; meni, da bi bilo treba potrebe industrije vključiti v proces oblikovanja programa, da bo sistem še naprej izpolnjeval potrebe trga; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo industrija Galileo sprejela kot enega od referenčnih primerov za večkonstelacijski sprejemnik; |
| --- | --- |

14.

poziva Agencijo za evropski GNSS, naj še naprej sodeluje s proizvajalci nabora čipov in sprejemnikov, da bo razumela njihove potrebe in jim zagotovila potrebne tehnične informacije in specifikacije ter tako poskrbela, da bo čim večji obseg uporabniške opreme združljiv s sistemom Galileo; meni, da bi bilo treba potrebe industrije vključiti v proces oblikovanja programa, da bo sistem še naprej izpolnjeval potrebe trga; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo industrija Galileo sprejela kot enega od referenčnih primerov za večkonstelacijski sprejemnik;

| 15. | opozarja, da bo imel Galileo konkurenčno prednost, saj bo ponujal nekatere rešitve, ki jih druge konstelacije GNSS ne ponujajo, na primer odprto overjanje storitev ter izjemno visoko natančnost in zanesljivost komercialnih storitev; poudarja, da je treba zato čim prej omogočiti delovanje teh rešitev, saj bi s tem zagotovili, da bo Galileo referenčna izbira, prav tako pa bi lahko začeli izpostavljati njegove prednosti pred konkurenti; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da bo imel Galileo konkurenčno prednost, saj bo ponujal nekatere rešitve, ki jih druge konstelacije GNSS ne ponujajo, na primer odprto overjanje storitev ter izjemno visoko natančnost in zanesljivost komercialnih storitev; poudarja, da je treba zato čim prej omogočiti delovanje teh rešitev, saj bi s tem zagotovili, da bo Galileo referenčna izbira, prav tako pa bi lahko začeli izpostavljati njegove prednosti pred konkurenti;

| 16. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo vzpostavljeni potrebni tehnični standardi, ki bodo omogočali uporabo vesoljskih podatkov in storitev; poziva Komisijo, naj za oblikovanje teh standardov ustanovi tematske delovne skupine s strokovnjaki iz držav članic; |
| --- | --- |

16.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da bodo vzpostavljeni potrebni tehnični standardi, ki bodo omogočali uporabo vesoljskih podatkov in storitev; poziva Komisijo, naj za oblikovanje teh standardov ustanovi tematske delovne skupine s strokovnjaki iz držav članic;

Tržne ovire

| 17. | meni, da bi morale biti dejavnosti javnega sektorja, tudi dejavnosti ustreznih evropskih agencij, predvidljive, da bi spodbujali naložbe zasebnega sektorja; načeloma meni, da bi morala prihodnje vesoljske storitve povečini zagotavljati in naročati komercialna podjetja, razen če obstajajo tehtni razlogi, na primer neposredno varnostno tveganje, ki onemogočajo to možnost; predlaga, naj se vmesna ocena uredb o programih Copernicus in Galileo izkoristi za okrepitev sodelovanja zasebnega sektorja pri zagotavljanju storitev; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morale biti dejavnosti javnega sektorja, tudi dejavnosti ustreznih evropskih agencij, predvidljive, da bi spodbujali naložbe zasebnega sektorja; načeloma meni, da bi morala prihodnje vesoljske storitve povečini zagotavljati in naročati komercialna podjetja, razen če obstajajo tehtni razlogi, na primer neposredno varnostno tveganje, ki onemogočajo to možnost; predlaga, naj se vmesna ocena uredb o programih Copernicus in Galileo izkoristi za okrepitev sodelovanja zasebnega sektorja pri zagotavljanju storitev;

| 18. | poziva Komisijo, naj v zvezi s podatki programa Copernicus čim prej jasno opredeli vlogo osrednjih javnih storitev (katere proizvode ponujajo v sklopu odprte in brezplačne politike dostopa ter s katerimi postopki je mogoče dodajati nove proizvode) in katere zadeve se prepustijo prodajnemu sektorju; poziva Komisijo, naj oceni potrebe po podatkih EO zelo visoke ločljivosti v namene notranjih operacij EU; meni, da bi bilo treba te podatke kupiti pri evropskih komercialnih ponudnikih, da bi okrepili položaj evropske industrije in ji omogočili prodajo na komercialnih trgih po vsem svetu; prav tako poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi javnim organom poenostavili naročanje vesoljskih storitev, tudi s spodbujanjem naročil pred uradno prodajo, s čimer bi podprli predvsem inovativna mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v zvezi s podatki programa Copernicus čim prej jasno opredeli vlogo osrednjih javnih storitev (katere proizvode ponujajo v sklopu odprte in brezplačne politike dostopa ter s katerimi postopki je mogoče dodajati nove proizvode) in katere zadeve se prepustijo prodajnemu sektorju; poziva Komisijo, naj oceni potrebe po podatkih EO zelo visoke ločljivosti v namene notranjih operacij EU; meni, da bi bilo treba te podatke kupiti pri evropskih komercialnih ponudnikih, da bi okrepili položaj evropske industrije in ji omogočili prodajo na komercialnih trgih po vsem svetu; prav tako poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, s katerimi bi javnim organom poenostavili naročanje vesoljskih storitev, tudi s spodbujanjem naročil pred uradno prodajo, s čimer bi podprli predvsem inovativna mala in srednja podjetja;

| 19. | poziva k okrepitvi prizadevanj za ozaveščanje o potencialu evropskih vesoljskih programov v javnem in zasebnem sektorju ter med končnimi uporabniki, pa tudi k spodbujanju uporabe vesoljskih podatkov v javnem sektorju in poslovni skupnosti; meni, da bi utegnil biti učinkovit uporabniško voden pristop k reševanju problemov, pri katerem bi bile potrebe politik usklajene z ustreznimi operativnimi satelitskimi storitvami; priporoča, naj Komisija spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse, kot je program Space for Smarter Government v Združenem kraljestvu; meni, da utegne imeti Komisija pomembno vlogo pri zbiranju potreb javnega sektorja in ustvarjanju povpraševanja uporabnikov; |
| --- | --- |

19.

poziva k okrepitvi prizadevanj za ozaveščanje o potencialu evropskih vesoljskih programov v javnem in zasebnem sektorju ter med končnimi uporabniki, pa tudi k spodbujanju uporabe vesoljskih podatkov v javnem sektorju in poslovni skupnosti; meni, da bi utegnil biti učinkovit uporabniško voden pristop k reševanju problemov, pri katerem bi bile potrebe politik usklajene z ustreznimi operativnimi satelitskimi storitvami; priporoča, naj Komisija spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse, kot je program Space for Smarter Government v Združenem kraljestvu; meni, da utegne imeti Komisija pomembno vlogo pri zbiranju potreb javnega sektorja in ustvarjanju povpraševanja uporabnikov;

| 20. | ceni številne dejavnosti ozaveščanja, ki jih izvajajo Komisija, Agencija za evropski GNSS in Evropska vesoljska agencija, ponudniki storitev Copernicus, nacionalne vesoljske agencije in drugi deležniki; kot uspešne primere najboljše prakse izpostavlja letne konference o evropski vesoljski politiki, konference o evropskih vesoljskih rešitvah, dneve vesolja, evropsko razstavo o vesolju, risarski natečaj Galileo, tekmovanje na področju evropske satelitske navigacije ter program Copernicus Masters; |
| --- | --- |

20.

ceni številne dejavnosti ozaveščanja, ki jih izvajajo Komisija, Agencija za evropski GNSS in Evropska vesoljska agencija, ponudniki storitev Copernicus, nacionalne vesoljske agencije in drugi deležniki; kot uspešne primere najboljše prakse izpostavlja letne konference o evropski vesoljski politiki, konference o evropskih vesoljskih rešitvah, dneve vesolja, evropsko razstavo o vesolju, risarski natečaj Galileo, tekmovanje na področju evropske satelitske navigacije ter program Copernicus Masters;

| 21. | meni, da bi si bilo treba močneje prizadevati za promocijo in trženje programa Copernicus; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi si bilo treba močneje prizadevati za promocijo in trženje programa Copernicus;

| 22. | poziva Agencijo za evropski GNSS, naj nadaljuje prizadevanja na področju promocije in trženja programov Galileo in EGNOS ter posreduje informacije o potrebah uporabnikov in razvoju dogodkov na trgu satelitske navigacije; |
| --- | --- |

22.

poziva Agencijo za evropski GNSS, naj nadaljuje prizadevanja na področju promocije in trženja programov Galileo in EGNOS ter posreduje informacije o potrebah uporabnikov in razvoju dogodkov na trgu satelitske navigacije;

| 23. | meni, da bi morala Komisija v ozaveščanje o prednostih vesoljskih podatkov programov Copernicus in Galileo vključiti tudi mrežo regionalnih centrov Europe Direct v državah članicah ter podpirati javne organe pri ugotavljanju njihovih potreb; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morala Komisija v ozaveščanje o prednostih vesoljskih podatkov programov Copernicus in Galileo vključiti tudi mrežo regionalnih centrov Europe Direct v državah članicah ter podpirati javne organe pri ugotavljanju njihovih potreb;

Vesolje v politikah EU

| 24. | priporoča, naj Komisija in države članice zagotovijo, da se bodo infrastruktura evropskih vesoljskih programov in njihove storitve uporabljale tudi v sorodnih politikah in programih; meni, da bi morala Komisija okrepiti povezavo med vesoljskimi zmogljivostmi EU in dejavnostmi na področjih politik, kot so notranji trg, industrijska baza, delovna mesta, rast, naložbe, energija, podnebje, okolje, zdravje, kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, transport, turizem, enotni digitalni trg, regionalna politika in lokalno načrtovanje; meni, da je prepoznati velik potencial pri obravnavi izzivov, kot so migracije, upravljanje meja in trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

24.

priporoča, naj Komisija in države članice zagotovijo, da se bodo infrastruktura evropskih vesoljskih programov in njihove storitve uporabljale tudi v sorodnih politikah in programih; meni, da bi morala Komisija okrepiti povezavo med vesoljskimi zmogljivostmi EU in dejavnostmi na področjih politik, kot so notranji trg, industrijska baza, delovna mesta, rast, naložbe, energija, podnebje, okolje, zdravje, kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo, transport, turizem, enotni digitalni trg, regionalna politika in lokalno načrtovanje; meni, da je prepoznati velik potencial pri obravnavi izzivov, kot so migracije, upravljanje meja in trajnostni razvoj;

| 25. | zato odločno poziva Komisijo, naj preveri primernost vseh obstoječih in novih političnih pobud, s čimer bo zagotovila kar najboljšo uporabo vesoljskih zmogljivosti EU; poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo EU ter oceni, ali so potrebne spremembe, s katerimi bi spodbudili uporabo satelitskih podatkov in storitev (GNSS, EO, telekomunikacije), zagotovili socialno-ekonomske in druge prednosti ter preverili primernost nove zakonodaje; |
| --- | --- |

25.

zato odločno poziva Komisijo, naj preveri primernost vseh obstoječih in novih političnih pobud, s čimer bo zagotovila kar najboljšo uporabo vesoljskih zmogljivosti EU; poziva Komisijo, naj pregleda veljavno zakonodajo EU ter oceni, ali so potrebne spremembe, s katerimi bi spodbudili uporabo satelitskih podatkov in storitev (GNSS, EO, telekomunikacije), zagotovili socialno-ekonomske in druge prednosti ter preverili primernost nove zakonodaje;

| 26. | poziva Komisijo, naj preuči možnost vključitve evropskih programov GNSS in Copernicus v sosedsko in razvojno politiko Unije ter v pogajanja o sodelovanju z državami nečlanicami in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj preuči možnost vključitve evropskih programov GNSS in Copernicus v sosedsko in razvojno politiko Unije ter v pogajanja o sodelovanju z državami nečlanicami in mednarodnimi organizacijami;

| 27. | poudarja, kako pomembni so podatki evropskega GNSS za večjo varnost in učinkovito uporabo sistemov za inteligentno upravljanje transporta in prometa; spominja na uredbi o storitvi eCall in digitalnih tahografih, s katerima se bo spodbujalo sprejetje programov Galileo in EGNOS; poziva Komisijo, naj obravnava tudi druga morebitna področja uporabe, ki bi koristila varnosti in zaščiti državljanov EU, na primer za ugotavljanje lokacije klicev/sporočil v sili; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme zakonodajne ukrepe, da bi zagotovila združljivost nabora čipov GNSS s programi Galileo/EGNOS, zlasti na področju civilnega letalstva in kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako pomembni so podatki evropskega GNSS za večjo varnost in učinkovito uporabo sistemov za inteligentno upravljanje transporta in prometa; spominja na uredbi o storitvi eCall in digitalnih tahografih, s katerima se bo spodbujalo sprejetje programov Galileo in EGNOS; poziva Komisijo, naj obravnava tudi druga morebitna področja uporabe, ki bi koristila varnosti in zaščiti državljanov EU, na primer za ugotavljanje lokacije klicev/sporočil v sili; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem sprejme zakonodajne ukrepe, da bi zagotovila združljivost nabora čipov GNSS s programi Galileo/EGNOS, zlasti na področju civilnega letalstva in kritične infrastrukture;

| 28. | poudarja, da bi lahko imeli vesoljski podatki in storitve bistveno vlogo, saj bi lahko Evropa po njihovi zaslugi prevzela vodilno vlogo pri pomembnih tehnoloških trendih, kot so internet stvari, pametna mesta, veliki podatki in povezana/avtonomna vozila; v zvezi s tem pozdravlja amsterdamsko izjavo, ki poudarja vlogo programov Galileo in EGNOS; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da bi lahko imeli vesoljski podatki in storitve bistveno vlogo, saj bi lahko Evropa po njihovi zaslugi prevzela vodilno vlogo pri pomembnih tehnoloških trendih, kot so internet stvari, pametna mesta, veliki podatki in povezana/avtonomna vozila; v zvezi s tem pozdravlja amsterdamsko izjavo, ki poudarja vlogo programov Galileo in EGNOS;

Dostop do financiranja in strokovnega znanja

| 29. | poudarja, da je treba povečati financiranje za razvoj prodajnih aplikacij in storitev ter v splošnem okrepiti prodajni trg; poziva Komisijo, naj v obdobju naslednjega večletnega okvira preuči, ali je zaželeno v ta namen rezervirati večji del vesoljskega proračuna EU; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba povečati financiranje za razvoj prodajnih aplikacij in storitev ter v splošnem okrepiti prodajni trg; poziva Komisijo, naj v obdobju naslednjega večletnega okvira preuči, ali je zaželeno v ta namen rezervirati večji del vesoljskega proračuna EU;

| 30. | poudarja, da ima EU na voljo široko paleto možnosti za dostop do financiranja, s katerim bi bilo mogoče podpreti prodajni sektor vesoljskih zmogljivosti (Obzorje 2020, ESIF, COSME, EFSI ipd.); poziva Komisijo, naj te instrumente uporablja usklajeno in osredotočeno, prav tako pa naj poenostavlja svetovalne in podporne storitve; prav tako poziva Komisijo, naj uvede inovativne in prožne mehanizme financiranja ter obravnava nezadostno razpoložljivost tveganega kapitala; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti poenostavljenemu dostopu do financiranja za evropska zagonska, mikro, mala in srednja podjetja, predvsem da bi pripomogli k njihovemu uspehu v zgodnji fazi komercializacije; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da ima EU na voljo široko paleto možnosti za dostop do financiranja, s katerim bi bilo mogoče podpreti prodajni sektor vesoljskih zmogljivosti (Obzorje 2020, ESIF, COSME, EFSI ipd.); poziva Komisijo, naj te instrumente uporablja usklajeno in osredotočeno, prav tako pa naj poenostavlja svetovalne in podporne storitve; prav tako poziva Komisijo, naj uvede inovativne in prožne mehanizme financiranja ter obravnava nezadostno razpoložljivost tveganega kapitala; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti poenostavljenemu dostopu do financiranja za evropska zagonska, mikro, mala in srednja podjetja, predvsem da bi pripomogli k njihovemu uspehu v zgodnji fazi komercializacije;

| 31. | poziva Komisijo, naj z boljšim dostopom do financiranja in ustrezne podpore za konkurenčnost evropske vesoljske industrije, pa tudi z namenskimi ukrepi EU, ki bi Evropi zagotovili neodvisen dostop do vesolja, spodbuja internacionalizacijo vesoljskih podjetij, tudi malih in srednjih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj z boljšim dostopom do financiranja in ustrezne podpore za konkurenčnost evropske vesoljske industrije, pa tudi z namenskimi ukrepi EU, ki bi Evropi zagotovili neodvisen dostop do vesolja, spodbuja internacionalizacijo vesoljskih podjetij, tudi malih in srednjih;

| 32. | priporoča okrepitev povezave med raziskavami in razvojem ter podporo programom poslovnega razvoja; zlasti meni, da bi bilo treba bolje izkoristiti inovacijski potencial programa Obzorje 2020 za vesoljski sektor; poziva k ustrezni strategiji obveščanja poslovne skupnosti o rezultatih z vesoljem povezanih raziskav v sklopu Obzorja 2020 in meni, da je treba spodbujati tesnejše sodelovanje med univerzami in zasebnimi podjetji za razvoj aplikacij in storitev; |
| --- | --- |

32.

priporoča okrepitev povezave med raziskavami in razvojem ter podporo programom poslovnega razvoja; zlasti meni, da bi bilo treba bolje izkoristiti inovacijski potencial programa Obzorje 2020 za vesoljski sektor; poziva k ustrezni strategiji obveščanja poslovne skupnosti o rezultatih z vesoljem povezanih raziskav v sklopu Obzorja 2020 in meni, da je treba spodbujati tesnejše sodelovanje med univerzami in zasebnimi podjetji za razvoj aplikacij in storitev;

| 33. | je prepričan, da podjetniški grozdi, inkubatorji in podobne pobude na področju vesoljske industrije pomagajo pri tržnem razvoju, spodbujajo inovacije ter podpirajo sinergije med vesoljskim sektorjem, sektorjem IKT in drugimi gospodarskimi sektorji; pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic in poslovnih inkubacijskih centrov Evropske vesoljske agencije na tem področju; meni, da bi morala Komisija opirajoč se na ta prizadevanja oblikovati skladno strategijo EU za podporo vesoljskega podjetništva in poiskati načine za vzpostavitev povezave s širšim gospodarstvom; poziva Komisijo, naj pomaga pri odpravljanju geografskega neravnovesja teh dejavnosti, pri katerih srednjeevropske in vzhodnoevropske države zaostajajo; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje ter izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, pa tudi souporabo infrastrukturnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da podjetniški grozdi, inkubatorji in podobne pobude na področju vesoljske industrije pomagajo pri tržnem razvoju, spodbujajo inovacije ter podpirajo sinergije med vesoljskim sektorjem, sektorjem IKT in drugimi gospodarskimi sektorji; pozdravlja prizadevanja nekaterih držav članic in poslovnih inkubacijskih centrov Evropske vesoljske agencije na tem področju; meni, da bi morala Komisija opirajoč se na ta prizadevanja oblikovati skladno strategijo EU za podporo vesoljskega podjetništva in poiskati načine za vzpostavitev povezave s širšim gospodarstvom; poziva Komisijo, naj pomaga pri odpravljanju geografskega neravnovesja teh dejavnosti, pri katerih srednjeevropske in vzhodnoevropske države zaostajajo; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje ter izmenjavo informacij in primerov najboljše prakse, pa tudi souporabo infrastrukturnih zmogljivosti;

| 34. | meni, da bi morale EU in države članice v sodelovanju z zasebnim sektorjem okrepiti prizadevanja, da bi spodbujale veščine in podjetništvo ter pritegnile študente tehničnih univerz, mlade znanstvenike in podjetnike k sodelovanju v vesoljskem sektorju; meni, da bo to pripomoglo k ohranjanju vodilne zmogljivosti na področju vesoljske znanosti ter preprečilo odhod visoko izobraženih in usposobljenih strokovnjakov v druge dele sveta; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi morale EU in države članice v sodelovanju z zasebnim sektorjem okrepiti prizadevanja, da bi spodbujale veščine in podjetništvo ter pritegnile študente tehničnih univerz, mlade znanstvenike in podjetnike k sodelovanju v vesoljskem sektorju; meni, da bo to pripomoglo k ohranjanju vodilne zmogljivosti na področju vesoljske znanosti ter preprečilo odhod visoko izobraženih in usposobljenih strokovnjakov v druge dele sveta;

o

o o

| 35. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 150, 20.5.2014, str. 72.

(2)  UL L 122, 24.4.2014, str. 44.

(3)  UL L 276, 20.10.2010, str. 11.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

(5)  UL L 123, 19.5.2015, str. 77.

(6)  UL L 60, 28.2.2014, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0267.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0534.

(9)  UL C 227 E, 6.8.2013, str. 16.

(10)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 1.

(11)  Razvoj vesoljskega trga v Evropi, študija za odbor ITRE, Generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor A, ISBN 978-92-823-8537-1.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/101

---

P8_TA(2016)0269

Razmere v Venezueli

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o razmerah v Venezueli (2016/2699(RSP))

(2018/C 086/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih številnih prejšnjih in nedavnih resolucij o razmerah v Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2) in z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih številnih prejšnjih in nedavnih resolucij o razmerah v Venezueli, zlasti tistih z dne 27. februarja 2014 o razmerah v Venezueli (1), z dne 18. decembra 2014 o preganjanju demokratične opozicije v Venezueli (2) in z dne 12. marca 2015 o razmerah v Venezueli (3),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Venezuela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Venezuela,

| — | ob upoštevanju medameriške demokratične listine, sprejete 11. septembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medameriške demokratične listine, sprejete 11. septembra 2001,

| — | ob upoštevanju venezuelske ustave, zlasti njenih členov 72 in 233, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju venezuelske ustave, zlasti njenih členov 72 in 233,

| — | ob upoštevanju izjave visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z 20. oktobra 2014 o pridržanju protestnikov in politikov v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice z 20. oktobra 2014 o pridržanju protestnikov in politikov v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica) Federice Mogherini z dne 7. decembra 2015 o volitvah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica) Federice Mogherini z dne 7. decembra 2015 o volitvah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 5. januarja 2016 o začetku delovanja nove nacionalne skupščine Venezuele, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 5. januarja 2016 o začetku delovanja nove nacionalne skupščine Venezuele,

| — | ob upoštevanju izjave za javnost, ki jo je 12. aprila 2016 podala tiskovna predstavnica urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice Ravina Šamdasani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za javnost, ki jo je 12. aprila 2016 podala tiskovna predstavnica urada visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice Ravina Šamdasani,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. maja 2016 o razmerah v Venezueli, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. maja 2016 o razmerah v Venezueli,

| — | ob upoštevanju pisma o Venezueli, ki ga je organizacija Human Rights Watch 16. maja 2016 poslala generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav Luisu Almagru (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma o Venezueli, ki ga je organizacija Human Rights Watch 16. maja 2016 poslala generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav Luisu Almagru (4),

| — | ob upoštevanju izjave stalnega sveta Organizacije ameriških držav z dne 18. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave stalnega sveta Organizacije ameriških držav z dne 18. maja 2016,

| — | ob upoštevanju uradnih sporočil generalnega sekretarja Zveze južnoameriških držav z dne 23. maja (5) in 28. maja 2016 (6) o predhodnih sestankih za vzpostavitev nacionalnega dialoga med predstavniki venezuelske vlade in opozicijsko koalicijo za demokratično enotnost (MUD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnih sporočil generalnega sekretarja Zveze južnoameriških držav z dne 23. maja (5) in 28. maja 2016 (6) o predhodnih sestankih za vzpostavitev nacionalnega dialoga med predstavniki venezuelske vlade in opozicijsko koalicijo za demokratično enotnost (MUD),

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev držav članice skupine G-7 z dne 26. in 27. maja 2016 iz Ise-Šime (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev držav članice skupine G-7 z dne 26. in 27. maja 2016 iz Ise-Šime (7),

| — | ob upoštevanju izjave zunanjega ministra ZDA Johna Kerryja z dne 27. maja 2016 o njegovem telefonskem pogovoru z nekdanjim španskim predsednikom vlade Joséjem Luisom Rodríguezom Zapaterom (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjega ministra ZDA Johna Kerryja z dne 27. maja 2016 o njegovem telefonskem pogovoru z nekdanjim španskim predsednikom vlade Joséjem Luisom Rodríguezom Zapaterom (8),

| — | ob upoštevanju členov 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je venezuelska opozicijska koalicija za demokratično enotnost dobila 112 sedežev v 167-članski enodomni nacionalni skupščini, s čimer si je zagotovila dvotretjinsko večino, stranka PSUV pa jih je dobila 55; ker je vrhovno sodišče kasneje štirim novoizvoljenim poslancem nacionalne skupščine, od katerih so bili trije iz vrst koalicije za demokratično enotnost, preprečilo, da bi nastopili svoj mandat, zaradi česar je opozicija izgubila dvotretjinsko večino; |
| --- | --- |

A.

ker je venezuelska opozicijska koalicija za demokratično enotnost dobila 112 sedežev v 167-članski enodomni nacionalni skupščini, s čimer si je zagotovila dvotretjinsko večino, stranka PSUV pa jih je dobila 55; ker je vrhovno sodišče kasneje štirim novoizvoljenim poslancem nacionalne skupščine, od katerih so bili trije iz vrst koalicije za demokratično enotnost, preprečilo, da bi nastopili svoj mandat, zaradi česar je opozicija izgubila dvotretjinsko večino;

| B. | ker je vrhovno sodišče v petih mesecih, odkar je nova nacionalna skupščina zakonodajno aktivna in ima v njej večino demokratična opozicija, izreklo 13 politično motiviranih sodb v korist vlade, vse te sodbe pa ogrožajo ravnotežje med vejami oblasti, ki je potrebno v državi, kjer velja vladavina prava; |
| --- | --- |

B.

ker je vrhovno sodišče v petih mesecih, odkar je nova nacionalna skupščina zakonodajno aktivna in ima v njej večino demokratična opozicija, izreklo 13 politično motiviranih sodb v korist vlade, vse te sodbe pa ogrožajo ravnotežje med vejami oblasti, ki je potrebno v državi, kjer velja vladavina prava;

| C. | ker so bile odločitve, na primer o razglasitvi in potrditvi odloka o izrednem stanju in izrednih gospodarskih razmerah, o odpravi pristojnosti nacionalne skupščine, da nadzira politiko, o zavračanju priznavanja pristojnosti, ki jo ima nacionalna skupščina na podlagi ustave, da prekliče imenovanja sodnikov vrhovnega sodišča, o razglasitvi neustavnosti reforme zakona o centralni banki Venezuele in o zamrznitvi členov o razpravah iz poslovnika nacionalne skupščine, sprejete med drugim tudi v nasprotju z zakonodajnimi pristojnostmi nacionalne skupščine in brez upoštevanja ravnotežja med vejami oblasti, ki je bistveno v državi, kjer velja vladavina prava; |
| --- | --- |

C.

ker so bile odločitve, na primer o razglasitvi in potrditvi odloka o izrednem stanju in izrednih gospodarskih razmerah, o odpravi pristojnosti nacionalne skupščine, da nadzira politiko, o zavračanju priznavanja pristojnosti, ki jo ima nacionalna skupščina na podlagi ustave, da prekliče imenovanja sodnikov vrhovnega sodišča, o razglasitvi neustavnosti reforme zakona o centralni banki Venezuele in o zamrznitvi členov o razpravah iz poslovnika nacionalne skupščine, sprejete med drugim tudi v nasprotju z zakonodajnimi pristojnostmi nacionalne skupščine in brez upoštevanja ravnotežja med vejami oblasti, ki je bistveno v državi, kjer velja vladavina prava;

| D. | ker je iz političnih razlogov v zaporu, v hišnem priporu ali pogojno na prostosti okoli 2 000 oseb, med katerimi so tudi pomembni politični voditelji, na primer Leopoldo López, Antonio Ledezma in Daniel Ceballos; ker je venezuelska nacionalna skupščina 30. marca 2016 sprejela zakon, na podlagi katerega bi bila tem osebam podeljena amnestija, to pa bi omogočilo dialog s ciljem narodne sprave; ker je ta zakon v skladu s členom 29 venezuelske ustave, čeprav ga je vrhovno sodišče razglasilo za neustavnega; ker je visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice Zeid Rad Al Husein javno izjavil, da je zakon o amnestiji in narodni spravi v skladu z mednarodnim pravom, in izrazil razočaranje zaradi njegove zavrnitve; |
| --- | --- |

D.

ker je iz političnih razlogov v zaporu, v hišnem priporu ali pogojno na prostosti okoli 2 000 oseb, med katerimi so tudi pomembni politični voditelji, na primer Leopoldo López, Antonio Ledezma in Daniel Ceballos; ker je venezuelska nacionalna skupščina 30. marca 2016 sprejela zakon, na podlagi katerega bi bila tem osebam podeljena amnestija, to pa bi omogočilo dialog s ciljem narodne sprave; ker je ta zakon v skladu s členom 29 venezuelske ustave, čeprav ga je vrhovno sodišče razglasilo za neustavnega; ker je visoki komisar Združenih narodov za človekove pravice Zeid Rad Al Husein javno izjavil, da je zakon o amnestiji in narodni spravi v skladu z mednarodnim pravom, in izrazil razočaranje zaradi njegove zavrnitve;

| E. | ker se vladavina prava in načelo delitve oblasti v Venezueli ne upoštevata ustrezno; ker dejstva trenutno kažejo na vladni vpliv in nadzor nad sodno oblastjo in nacionalnim volilnim svetom, to pa ogroža pristojnosti zakonodajalca in opozicije, ki so temelj vsakega demokratičnega sistema, in je v očitnem nasprotju z načelom neodvisnosti in delitve oblasti, ki je značilno za demokratične države, kjer velja vladavina prava; |
| --- | --- |

E.

ker se vladavina prava in načelo delitve oblasti v Venezueli ne upoštevata ustrezno; ker dejstva trenutno kažejo na vladni vpliv in nadzor nad sodno oblastjo in nacionalnim volilnim svetom, to pa ogroža pristojnosti zakonodajalca in opozicije, ki so temelj vsakega demokratičnega sistema, in je v očitnem nasprotju z načelom neodvisnosti in delitve oblasti, ki je značilno za demokratične države, kjer velja vladavina prava;

| F. | ker je demokratična opozicija sprožila z ustavo določen postopek, ki omogoča odstavitev javnih uslužbencev s funkcije po preteku polovice mandata, in sicer na podlagi referenduma o odpoklicu; ker je koalicija za demokratično enotnost nacionalnemu volilnemu svetu predložila 1,8 milijona podpisov venezuelskih državljanov v podporo temu postopku, kar je veliko več kot 198 000 podpisov, kolikor je potrebnih, da bi bil postopek zakonit in ustaven; |
| --- | --- |

F.

ker je demokratična opozicija sprožila z ustavo določen postopek, ki omogoča odstavitev javnih uslužbencev s funkcije po preteku polovice mandata, in sicer na podlagi referenduma o odpoklicu; ker je koalicija za demokratično enotnost nacionalnemu volilnemu svetu predložila 1,8 milijona podpisov venezuelskih državljanov v podporo temu postopku, kar je veliko več kot 198 000 podpisov, kolikor je potrebnih, da bi bil postopek zakonit in ustaven;

| G. | ker se Venezuela zaradi pomanjkanja hrane in zdravil sooča s hudo humanitarno krizo; ker je nacionalna skupščina razglasila zdravstveno in prehransko humanitarno krizo, saj na splošno primanjkuje zdravil, medicinskih pripomočkov in opreme, ter je Svetovno zdravstveno organizacijo zaprosila za humanitarno pomoč in tehnični obisk, s katerim bi potrdila zgoraj opisane razmere; |
| --- | --- |

G.

ker se Venezuela zaradi pomanjkanja hrane in zdravil sooča s hudo humanitarno krizo; ker je nacionalna skupščina razglasila zdravstveno in prehransko humanitarno krizo, saj na splošno primanjkuje zdravil, medicinskih pripomočkov in opreme, ter je Svetovno zdravstveno organizacijo zaprosila za humanitarno pomoč in tehnični obisk, s katerim bi potrdila zgoraj opisane razmere;

| H. | ker naj bi se stopnja revščine v Venezueli – čeprav o tem ni uradnih podatkov – po navedbah raziskave o življenjskih pogojih ENCOVI podvojila, in sicer naj bi se s 30 % v letu 2013 zvišala na 60 % v letu 2016; ker 75 % zdravil, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija označuje kot nujna, v Venezueli ni na voljo; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi se stopnja revščine v Venezueli – čeprav o tem ni uradnih podatkov – po navedbah raziskave o življenjskih pogojih ENCOVI podvojila, in sicer naj bi se s 30 % v letu 2013 zvišala na 60 % v letu 2016; ker 75 % zdravil, ki jih Svetovna zdravstvena organizacija označuje kot nujna, v Venezueli ni na voljo;

| I. | ker vlada preprečuje vstop v državo za zagotavljanje humanitarne pomoči in bojkotira različne mednarodne pobude za podporo civilni družbi, kar se je zgodilo v primeru Karitasa in drugih nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

I.

ker vlada preprečuje vstop v državo za zagotavljanje humanitarne pomoči in bojkotira različne mednarodne pobude za podporo civilni družbi, kar se je zgodilo v primeru Karitasa in drugih nevladnih organizacij;

| J. | ker naj bi se gospodarstvo Venezuele po napovedih Mednarodnega denarnega sklada leta 2016 skrčilo za 8 %, potem ko se je leta 2015 skrčilo za 5,7 %; ker Venezuelci – kljub 30 % povečanju minimalne plače – zaradi 180,9-odstotne inflacije nimajo nobene možnosti, da bi kupili osnovne dobrine; ker Mednarodni denarni sklad napoveduje, da bo stopnja inflacije do konca leta 2016 v povprečju dosegla 700 %, leta 2017 pa 2 200 %; |
| --- | --- |

J.

ker naj bi se gospodarstvo Venezuele po napovedih Mednarodnega denarnega sklada leta 2016 skrčilo za 8 %, potem ko se je leta 2015 skrčilo za 5,7 %; ker Venezuelci – kljub 30 % povečanju minimalne plače – zaradi 180,9-odstotne inflacije nimajo nobene možnosti, da bi kupili osnovne dobrine; ker Mednarodni denarni sklad napoveduje, da bo stopnja inflacije do konca leta 2016 v povprečju dosegla 700 %, leta 2017 pa 2 200 %;

| K. | ker sta pomanjkljivo načrtovanje glede osnovne infrastrukture in neučinkovito upravljanje privedla do hude gospodarske in socialne krize, ki se kaže v obliki dolgotrajnega pomanjkanja virov, surovin, sredstev, osnovnih živil in nujnih zdravil, pri čemer proizvodnja stoji, in ker je država na robu večjih socialnih nemirov in humanitarne krize z nepredvidljivimi posledicami; |
| --- | --- |

K.

ker sta pomanjkljivo načrtovanje glede osnovne infrastrukture in neučinkovito upravljanje privedla do hude gospodarske in socialne krize, ki se kaže v obliki dolgotrajnega pomanjkanja virov, surovin, sredstev, osnovnih živil in nujnih zdravil, pri čemer proizvodnja stoji, in ker je država na robu večjih socialnih nemirov in humanitarne krize z nepredvidljivimi posledicami;

| L. | ker so visoke stopnje kriminala in popolno nekaznovanje Venezuelo spremenili v eno najbolj nevarnih držav na svetu in ima Caracas z več kot 119,87 umora na 100 000 prebivalcev najvišjo stopnjo nasilnih kaznivih dejanj na svetu; |
| --- | --- |

L.

ker so visoke stopnje kriminala in popolno nekaznovanje Venezuelo spremenili v eno najbolj nevarnih držav na svetu in ima Caracas z več kot 119,87 umora na 100 000 prebivalcev najvišjo stopnjo nasilnih kaznivih dejanj na svetu;

| M. | ker na območju blizu meje z Gvajano in Brazilijo, ki je bogato z rudninami, pogosto prihaja do bojev za nadzor nad nezakonitimi rudniki; ker je 4. marca 2016 prišlo do pokola v kraju Tumeremo v zvezni državi Bolívar, v okviru katerega je 28 rudarjev najprej izginilo, nato pa so bili umorjeni; ker se oblasti na to še vedno niso zadovoljivo odzvale in ker je bila 28. aprila 2016 na svojem domu v Tumeremu ustreljena in ubita novinarka Lucia Suárez, ki je zadevo nedavno preiskovala; |
| --- | --- |

M.

ker na območju blizu meje z Gvajano in Brazilijo, ki je bogato z rudninami, pogosto prihaja do bojev za nadzor nad nezakonitimi rudniki; ker je 4. marca 2016 prišlo do pokola v kraju Tumeremo v zvezni državi Bolívar, v okviru katerega je 28 rudarjev najprej izginilo, nato pa so bili umorjeni; ker se oblasti na to še vedno niso zadovoljivo odzvale in ker je bila 28. aprila 2016 na svojem domu v Tumeremu ustreljena in ubita novinarka Lucia Suárez, ki je zadevo nedavno preiskovala;

| N. | ker so 27. maja 2016 države članice skupine G-7 podale izjavo, v kateri so Venezuelo pozvale k vzpostavitvi pogojev za dialog med vlado in državljani, da bi se rešila vse hujša gospodarska in politična kriza, in ker je 1. junija 2016 stalni svet Organizacije ameriških držav podal izjavo o razmerah v Venezueli; |
| --- | --- |

N.

ker so 27. maja 2016 države članice skupine G-7 podale izjavo, v kateri so Venezuelo pozvale k vzpostavitvi pogojev za dialog med vlado in državljani, da bi se rešila vse hujša gospodarska in politična kriza, in ker je 1. junija 2016 stalni svet Organizacije ameriških držav podal izjavo o razmerah v Venezueli;

| O. | ker so v okviru Zveze južnoameriških držav v Dominikanski republiki nedavno potekali predhodni sestanki, ki so jih vodili nekdanji španski predsednik vlade José Luis Rodríguez Zapatero, nekdanji predsednik Dominikanske republike Leonel Fernández in nekdanji panamski predsednik Martín Torrijos, njihov cilj pa je bil vzpostaviti nacionalni dialog med predstavniki vlade Bolivarske republike Venezuele in opozicijskimi strankami, ki jih zastopa koalicija za demokratično enotnost; |
| --- | --- |

O.

ker so v okviru Zveze južnoameriških držav v Dominikanski republiki nedavno potekali predhodni sestanki, ki so jih vodili nekdanji španski predsednik vlade José Luis Rodríguez Zapatero, nekdanji predsednik Dominikanske republike Leonel Fernández in nekdanji panamski predsednik Martín Torrijos, njihov cilj pa je bil vzpostaviti nacionalni dialog med predstavniki vlade Bolivarske republike Venezuele in opozicijskimi strankami, ki jih zastopa koalicija za demokratično enotnost;

| P. | ker je krizo mogoče rešiti le z dialogom na vseh ravneh upravljanja, demokratične opozicije in družbe; |
| --- | --- |

P.

ker je krizo mogoče rešiti le z dialogom na vseh ravneh upravljanja, demokratične opozicije in družbe;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi resnega slabšanja razmer na področju demokracije in človekovih pravic ter socialno-ekonomskih razmer v Venezueli, kjer vse bolj prevladuje ozračje politične in socialne nestabilnosti; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi resnega slabšanja razmer na področju demokracije in človekovih pravic ter socialno-ekonomskih razmer v Venezueli, kjer vse bolj prevladuje ozračje politične in socialne nestabilnosti;

| 2. | izraža zaskrbljenost tudi zaradi sedanje institucionalne blokade in zaradi tega, ker vlada prek organov oblasti izvaja nadzor nad vrhovnim sodiščem in nacionalnim volilnim svetom, s čimer želi preprečiti, da bi se zakoni in pobude, ki jih je sprejela nacionalna skupščina, uporabljali; poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje vladavino prava in načelo delitve oblasti; želi spomniti, da je delitev oblasti in medsebojno nevmešavanje enako legitimnih oblasti bistveno načelo demokratičnih držav, ki temeljijo na vladavini prava; |
| --- | --- |

2.

izraža zaskrbljenost tudi zaradi sedanje institucionalne blokade in zaradi tega, ker vlada prek organov oblasti izvaja nadzor nad vrhovnim sodiščem in nacionalnim volilnim svetom, s čimer želi preprečiti, da bi se zakoni in pobude, ki jih je sprejela nacionalna skupščina, uporabljali; poziva venezuelsko vlado, naj spoštuje vladavino prava in načelo delitve oblasti; želi spomniti, da je delitev oblasti in medsebojno nevmešavanje enako legitimnih oblasti bistveno načelo demokratičnih držav, ki temeljijo na vladavini prava;

| 3. | poziva venezuelsko vlado, naj s konstruktivnim pristopom preseže sedanje kritične razmere v državi, tako da poišče ustavno, mirno in demokratično rešitev, ki bo temeljila na dialogu; |
| --- | --- |

3.

poziva venezuelsko vlado, naj s konstruktivnim pristopom preseže sedanje kritične razmere v državi, tako da poišče ustavno, mirno in demokratično rešitev, ki bo temeljila na dialogu;

| 4. | pozdravlja mediacijska prizadevanja, ki so bila sprožena na predlog Zveze južnoameriških držav, za vzpostavitev procesa nacionalnega dialoga med vlado in opozicijo, ki jo zastopa večina članov koalicije za demokratično enotnost; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja mediacijska prizadevanja, ki so bila sprožena na predlog Zveze južnoameriških držav, za vzpostavitev procesa nacionalnega dialoga med vlado in opozicijo, ki jo zastopa večina članov koalicije za demokratično enotnost;

| 5. | je seznanjen z izjavo voditeljev držav članic skupine G-7 o Venezueli; poziva Evropski svet, naj na junijskem zasedanju poda politično izjavo o razmerah v tej državi in podpre mediacijska prizadevanja, ki so bila nedavno sprožena za dosego dogovora o demokratičnih in političnih rešitvah za Venezuelo; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z izjavo voditeljev držav članic skupine G-7 o Venezueli; poziva Evropski svet, naj na junijskem zasedanju poda politično izjavo o razmerah v tej državi in podpre mediacijska prizadevanja, ki so bila nedavno sprožena za dosego dogovora o demokratičnih in političnih rešitvah za Venezuelo;

| 6. | poziva venezuelsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike; opozarja, da je opozicija začetek pogajanj pogojila z izpustitvijo političnih zapornikov, in poziva obe strani, naj se dogovorita o kompromisni rešitvi v podporo sedanjim mediacijskim prizadevanjem; poziva EU in podpredsednico/visoko predstavnico, naj v skladu z zahtevami številnih organov Združenih narodov in mednarodnih organizacij ter v skladu z zakonom o amnestiji in narodni spravi pozoveta k izpustitvi političnih zapornikov in vseh samovoljno pridržanih oseb; |
| --- | --- |

6.

poziva venezuelsko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike; opozarja, da je opozicija začetek pogajanj pogojila z izpustitvijo političnih zapornikov, in poziva obe strani, naj se dogovorita o kompromisni rešitvi v podporo sedanjim mediacijskim prizadevanjem; poziva EU in podpredsednico/visoko predstavnico, naj v skladu z zahtevami številnih organov Združenih narodov in mednarodnih organizacij ter v skladu z zakonom o amnestiji in narodni spravi pozoveta k izpustitvi političnih zapornikov in vseh samovoljno pridržanih oseb;

| 7. | poziva oblasti, naj spoštujejo in zagotavljajo ustavno pravico do mirnih demonstracij; hkrati pa poziva tudi opozicijske voditelje, naj svoje pristojnosti izvajajo odgovorno; poziva venezuelske oblasti, naj zagotavljajo varnost in svobodno uveljavljanje pravic za vse državljane, zlasti zagovornike človekovih pravic, novinarje, politične aktiviste in člane neodvisnih nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

7.

poziva oblasti, naj spoštujejo in zagotavljajo ustavno pravico do mirnih demonstracij; hkrati pa poziva tudi opozicijske voditelje, naj svoje pristojnosti izvajajo odgovorno; poziva venezuelske oblasti, naj zagotavljajo varnost in svobodno uveljavljanje pravic za vse državljane, zlasti zagovornike človekovih pravic, novinarje, politične aktiviste in člane neodvisnih nevladnih organizacij;

| 8. | poziva predsednika Nicolasa Madura in njegovo vlado, naj skupaj z nacionalno skupščino izvedejo nujne gospodarske reforme in poiščejo konstruktivno rešitev za gospodarsko in energetsko krizo, zlasti za pomanjkanje hrane in zdravil; |
| --- | --- |

8.

poziva predsednika Nicolasa Madura in njegovo vlado, naj skupaj z nacionalno skupščino izvedejo nujne gospodarske reforme in poiščejo konstruktivno rešitev za gospodarsko in energetsko krizo, zlasti za pomanjkanje hrane in zdravil;

| 9. | izraža resno zaskrbljenost zaradi vse večjih socialnih napetosti, ki so posledica pomanjkanja osnovnih dobrin, kot so hrana in zdravila; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predlaga načrt pomoči za to državo in pozove venezuelske oblasti, naj dovolijo vstop v državo za zagotavljanje humanitarne pomoči in omogočijo dostop mednarodnim organizacijam, ki želijo pomagati najbolj prizadetim delom družbe, da bi zadostili najnujnejšim in najosnovnejšim potrebam prebivalstva; |
| --- | --- |

9.

izraža resno zaskrbljenost zaradi vse večjih socialnih napetosti, ki so posledica pomanjkanja osnovnih dobrin, kot so hrana in zdravila; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj predlaga načrt pomoči za to državo in pozove venezuelske oblasti, naj dovolijo vstop v državo za zagotavljanje humanitarne pomoči in omogočijo dostop mednarodnim organizacijam, ki želijo pomagati najbolj prizadetim delom družbe, da bi zadostili najnujnejšim in najosnovnejšim potrebam prebivalstva;

| 10. | poziva venezuelsko vlado in javne oblasti, naj spoštujejo ustavo, vključno s pravnimi in priznanimi mehanizmi in postopki, da bi še pred koncem leta 2016 sprožili v venezuelski ustavi določen postopek za razrešitev predsednika; |
| --- | --- |

10.

poziva venezuelsko vlado in javne oblasti, naj spoštujejo ustavo, vključno s pravnimi in priznanimi mehanizmi in postopki, da bi še pred koncem leta 2016 sprožili v venezuelski ustavi določen postopek za razrešitev predsednika;

| 11. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sodeluje z latinskoameriškimi državami ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, da bi v Venezueli vzpostavili mehanizme za dialog, narodno spravo in mediacijo ter tako podprli mirno, demokratično in ustavno rešitev krize, ki trenutno vlada v tej državi; |
| --- | --- |

11.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj sodeluje z latinskoameriškimi državami ter regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, da bi v Venezueli vzpostavili mehanizme za dialog, narodno spravo in mediacijo ter tako podprli mirno, demokratično in ustavno rešitev krize, ki trenutno vlada v tej državi;

| 12. | meni, da je nujna prednostna naloga zmanjšanje sedanje visoke stopnje nekaznovanja, ki povečuje in spodbuja vse večje nasilje in negotovost v državi, ter zagotavljanje spoštovanja obstoječega pravnega sistema, ki zahteva pravico za žrtve ugrabitev, umorov in drugih kaznivih dejanj, do katerih prihaja vsak dan, pa tudi za njihove družine; |
| --- | --- |

12.

meni, da je nujna prednostna naloga zmanjšanje sedanje visoke stopnje nekaznovanja, ki povečuje in spodbuja vse večje nasilje in negotovost v državi, ter zagotavljanje spoštovanja obstoječega pravnega sistema, ki zahteva pravico za žrtve ugrabitev, umorov in drugih kaznivih dejanj, do katerih prihaja vsak dan, pa tudi za njihove družine;

| 13. | poziva venezuelske oblasti, naj sprožijo preiskavo o pokolu v Tumeremu, v katerem je bilo umorjenih 28 rudarjev, da bodo pred sodišče privedeni njegovi storilci in pobudniki, pa tudi odgovorni za nedavni umor novinarke Lucie Suárez, ki se je zgodil v istem kraju in za katerega se domneva, da je povezan s pokolom; |
| --- | --- |

13.

poziva venezuelske oblasti, naj sprožijo preiskavo o pokolu v Tumeremu, v katerem je bilo umorjenih 28 rudarjev, da bodo pred sodišče privedeni njegovi storilci in pobudniki, pa tudi odgovorni za nedavni umor novinarke Lucie Suárez, ki se je zgodil v istem kraju in za katerega se domneva, da je povezan s pokolom;

| 14. | ponavlja zahtevo, da Venezuelo čim prej obišče delegacija Evropskega parlamenta, da bi vzpostavila dialog z vsemi stranmi v konfliktu; |
| --- | --- |

14.

ponavlja zahtevo, da Venezuelo čim prej obišče delegacija Evropskega parlamenta, da bi vzpostavila dialog z vsemi stranmi v konfliktu;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi in nacionalni skupščini Bolivarske republike Venezuele, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini in generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0176.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0106.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0080.

(4)  https://www.hrw.org/news/2016/05/16/letter-human-rights-watch-secretary-general-almagro-about-venezuela

(5)  http://www.unasursg.org/es/node/719

(6)  http://www.unasursg.org/es/node/779

(7)  http://www.mofa.go.jp/files/000160266.pdf

(8)  http://www.state.gov/r/pa/prs/ps/2016/05/257789.htm

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/105

---

P8_TA(2016)0270

Endokrini motilci: stanje po sodbi Sodišča z dne 16. decembra 2015

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o endokrinih motilcih: stanje po sodbi Splošnega sodišča Evropske unije z dne 16. decembra 2015 (2016/2747(RSP))

(2018/C 086/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1),

| — | ob upoštevanju načrta Komisije o določitvi meril za odkrivanje endokrinih motilcev v povezavi z izvajanjem uredbe o fitofarmacevtskih sredstvih in uredbe o biocidnih proizvodih (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Komisije o določitvi meril za odkrivanje endokrinih motilcev v povezavi z izvajanjem uredbe o fitofarmacevtskih sredstvih in uredbe o biocidnih proizvodih (2);

| — | ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 16. decembra 2015 v zadevi T-521/14 (Švedska proti Komisiji, pri čemer je Švedska imela podporo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije, Danske, Finske, Francije in Nizozemske) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Splošnega sodišča Evropske unije z dne 16. decembra 2015 v zadevi T-521/14 (Švedska proti Komisiji, pri čemer je Švedska imela podporo Evropskega parlamenta, Sveta Evropske unije, Danske, Finske, Francije in Nizozemske) (3),

| — | ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 265 in 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 265 in 266 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja predsedniku Evropskega parlamenta z dne 22. marca 2016 ((2016)1416502), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Komisije Jeana-Clauda Junckerja predsedniku Evropskega parlamenta z dne 22. marca 2016 ((2016)1416502),

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP)/Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o znanstvenih dognanjih o kemičnih snoveh z lastnostmi endokrinih motilcev iz leta 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP)/Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) o znanstvenih dognanjih o kemičnih snoveh z lastnostmi endokrinih motilcev iz leta 2012 (4),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 528/2012 aktivne snovi, pri katerih se na podlagi znanstvenih meril, ki jih je treba določiti, oziroma na podlagi začasnih meril, dokler prva niso sprejeta, ugotovijo lastnosti endokrinih motilcev, ki imajo lahko negativne učinke na ljudi, ne odobrijo, razen če velja ena od izjem iz člena 5(2); |
| --- | --- |

A.

ker se v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 528/2012 aktivne snovi, pri katerih se na podlagi znanstvenih meril, ki jih je treba določiti, oziroma na podlagi začasnih meril, dokler prva niso sprejeta, ugotovijo lastnosti endokrinih motilcev, ki imajo lahko negativne učinke na ljudi, ne odobrijo, razen če velja ena od izjem iz člena 5(2);

| B. | ker člen 5(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da mora Komisija najpozneje do 13. decembra 2013 sprejeti delegirane akte v zvezi z znanstvenimi merili za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev pri aktivnih snoveh in biocidnih proizvodih; |
| --- | --- |

B.

ker člen 5(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 določa, da mora Komisija najpozneje do 13. decembra 2013 sprejeti delegirane akte v zvezi z znanstvenimi merili za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev pri aktivnih snoveh in biocidnih proizvodih;

| C. | ker Komisija še vedno ni sprejela delegiranih aktov, s katerimi bi določila znanstvena merila, kar pomeni, da ta sedaj zamujajo že dve leti in pol; |
| --- | --- |

C.

ker Komisija še vedno ni sprejela delegiranih aktov, s katerimi bi določila znanstvena merila, kar pomeni, da ta sedaj zamujajo že dve leti in pol;

| D. | ker je v poročilu UNEP/WHO zapisano, da so endokrini motilci svetovna grožnja, med drugim pa so omenjene tudi vse pogostejše in razširjene motnje endokrinega sistema pri ljudeh in divjih živalih; ker se pojavljajo dokazi, da izpostavljenost endokrinim motilcem pušča škodljive reproduktivne posledice (neplodnost, oblike raka, deformacije), vedno več pa je tudi dokazov o učinkih teh kemičnih snovi na delovanje ščitnice, možganske funkcije, debelost in presnovo ter na ravnovesje inzulina in glukoze v telesu; |
| --- | --- |

D.

ker je v poročilu UNEP/WHO zapisano, da so endokrini motilci svetovna grožnja, med drugim pa so omenjene tudi vse pogostejše in razširjene motnje endokrinega sistema pri ljudeh in divjih živalih; ker se pojavljajo dokazi, da izpostavljenost endokrinim motilcem pušča škodljive reproduktivne posledice (neplodnost, oblike raka, deformacije), vedno več pa je tudi dokazov o učinkih teh kemičnih snovi na delovanje ščitnice, možganske funkcije, debelost in presnovo ter na ravnovesje inzulina in glukoze v telesu;

| E. | ker je Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljevanju: Sodišče) v sodbi z dne 16. decembra 2015 v zadevi T-521/14 zapisalo, da je Komisija kršila zakonodajo EU, ker ni sprejela delegiranih aktov z znanstvenimi merili za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

E.

ker je Splošno sodišče Evropske unije (v nadaljevanju: Sodišče) v sodbi z dne 16. decembra 2015 v zadevi T-521/14 zapisalo, da je Komisija kršila zakonodajo EU, ker ni sprejela delegiranih aktov z znanstvenimi merili za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev;

| F. | ker je Sodišče razsodilo, da je imela Komisija jasno, natančno in brezpogojno obveznost, da najpozneje do 13. decembra 2013 sprejme delegirane akte v zvezi z omenjenimi znanstvenimi merili; |
| --- | --- |

F.

ker je Sodišče razsodilo, da je imela Komisija jasno, natančno in brezpogojno obveznost, da najpozneje do 13. decembra 2013 sprejme delegirane akte v zvezi z omenjenimi znanstvenimi merili;

| G. | ker je strokovna svetovalna skupina za endokrine motilce, ki jo je ustanovila Evropska komisija, usklajuje pa jo Skupno raziskovalno središče (JRC), 28. marca 2013 sprejela poročilo o ključnih znanstvenih vprašanjih, pomembnih za odkrivanje in opredeljevanje endokrinih motilcev; ker je bil takrat že na voljo obsežen predlog znanstvenih meril, ki so ga službe pripravljale tri leta; |
| --- | --- |

G.

ker je strokovna svetovalna skupina za endokrine motilce, ki jo je ustanovila Evropska komisija, usklajuje pa jo Skupno raziskovalno središče (JRC), 28. marca 2013 sprejela poročilo o ključnih znanstvenih vprašanjih, pomembnih za odkrivanje in opredeljevanje endokrinih motilcev; ker je bil takrat že na voljo obsežen predlog znanstvenih meril, ki so ga službe pripravljale tri leta;

| H. | ker je Sodišče ugotovilo, da nobena določba v Uredbi (EU) št. 528/2012 ne zahteva ocene učinka znanstvenih meril, temelječih na tveganju, in menilo, da čeprav je Komisija pretehtala, da je takšna ocena potrebna, je to ne razrešuje obveznosti spoštovanja roka, določenega v tej uredbi (74. odstavek sodbe); |
| --- | --- |

H.

ker je Sodišče ugotovilo, da nobena določba v Uredbi (EU) št. 528/2012 ne zahteva ocene učinka znanstvenih meril, temelječih na tveganju, in menilo, da čeprav je Komisija pretehtala, da je takšna ocena potrebna, je to ne razrešuje obveznosti spoštovanja roka, določenega v tej uredbi (74. odstavek sodbe);

| I. | ker je tudi presodilo, da je mogoče znanstvena merila nepristransko določiti samo na osnovi znanstvenih podatkov o endokrinem sistemu, neodvisno od drugih dejavnikov, zlasti ekonomskih (71. odstavek sodbe); ker je tako potrdilo, da je ocena družbenih in gospodarskih učinkov neustrezen način za odločanje o znanstvenih zadevah; |
| --- | --- |

I.

ker je tudi presodilo, da je mogoče znanstvena merila nepristransko določiti samo na osnovi znanstvenih podatkov o endokrinem sistemu, neodvisno od drugih dejavnikov, zlasti ekonomskih (71. odstavek sodbe); ker je tako potrdilo, da je ocena družbenih in gospodarskih učinkov neustrezen način za odločanje o znanstvenih zadevah;

| J. | ker je Sodišče še odločilo, da Komisija pri uporabi pooblastil, ki ji jih je podelil zakonodajalec, ne sme postavljati pod vprašaj regulativnega ravnovesja med izboljšavami na notranjem trgu ter zaščito zdravja ljudi in živali ter varstva okolja, ki ga je določil zakonodajalec (72. odstavek sodbe); ker je s tem pojasnilo, da ni primerno, da Komisija pri ocenah učinka, povezanih s sprejetjem delegiranih aktov, ocenjuje regulativne spremembe sektorske zakonodaje; |
| --- | --- |

J.

ker je Sodišče še odločilo, da Komisija pri uporabi pooblastil, ki ji jih je podelil zakonodajalec, ne sme postavljati pod vprašaj regulativnega ravnovesja med izboljšavami na notranjem trgu ter zaščito zdravja ljudi in živali ter varstva okolja, ki ga je določil zakonodajalec (72. odstavek sodbe); ker je s tem pojasnilo, da ni primerno, da Komisija pri ocenah učinka, povezanih s sprejetjem delegiranih aktov, ocenjuje regulativne spremembe sektorske zakonodaje;

| K. | ker je Sodišče ugotovilo, da začasna merila, predvidena v Uredbi (EU) št. 528/2012, ne zagotavljajo dovolj visoke ravni varovanja (77. odstavek sodbe); |
| --- | --- |

K.

ker je Sodišče ugotovilo, da začasna merila, predvidena v Uredbi (EU) št. 528/2012, ne zagotavljajo dovolj visoke ravni varovanja (77. odstavek sodbe);

| L. | ker mora v skladu s členom 266 PDEU institucija, ki je z opustitvijo ukrepanja kršila pogodbi, sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

L.

ker mora v skladu s členom 266 PDEU institucija, ki je z opustitvijo ukrepanja kršila pogodbi, sprejeti ukrepe, potrebne za izvršitev sodbe Sodišča Evropske unije;

| M. | ker je komisar Vytenis Andriukaitis, pristojen za zdravje in varnost hrane, na plenarnem zasedanju Parlamenta februarja 2016 napovedal, da bo Komisija ocene učinka izvajala še naprej, češ da so „koristno in celo bistveno orodje, ki usmerja njene prihodnje odločitve“; |
| --- | --- |

M.

ker je komisar Vytenis Andriukaitis, pristojen za zdravje in varnost hrane, na plenarnem zasedanju Parlamenta februarja 2016 napovedal, da bo Komisija ocene učinka izvajala še naprej, češ da so „koristno in celo bistveno orodje, ki usmerja njene prihodnje odločitve“;

| N. | ker je Komisija obvezana izvajati ocene učinka zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, ki naj bi imele občutne gospodarske, okoljske ali družbene posledice, da bi poiskala nadomestne rešitve, kar pomeni, da so ocene učinka dragoceno orodje, ki regulativnim organom pomaga oceniti politične možnosti, a ne rešujejo znanstvenih vprašanj; |
| --- | --- |

N.

ker je Komisija obvezana izvajati ocene učinka zakonodajnih in nezakonodajnih pobud, ki naj bi imele občutne gospodarske, okoljske ali družbene posledice, da bi poiskala nadomestne rešitve, kar pomeni, da so ocene učinka dragoceno orodje, ki regulativnim organom pomaga oceniti politične možnosti, a ne rešujejo znanstvenih vprašanj;

| O. | ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v pismu predsedniku Parlamenta Martinu Schulzu z dne 22. marca 2016 potrdil namero Komisije, da bo o ocenah učinka najprej zaprosila za mnenje odbor za regulativni nadzor in šele nato odločala o znanstvenih merilih, potem pa bo pred koncem junija 2016 sprejela znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

O.

ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v pismu predsedniku Parlamenta Martinu Schulzu z dne 22. marca 2016 potrdil namero Komisije, da bo o ocenah učinka najprej zaprosila za mnenje odbor za regulativni nadzor in šele nato odločala o znanstvenih merilih, potem pa bo pred koncem junija 2016 sprejela znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev;

| P. | ker torej ni nobenega dvoma, da Komisija še ni sprejela ukrepov, da bi upoštevala sodbo Sodišča, temveč vztraja pri kršenju zakonodaje EU, kot je zapisalo Sodišče, in s tem krši tudi člen 266 PDEU; |
| --- | --- |

P.

ker torej ni nobenega dvoma, da Komisija še ni sprejela ukrepov, da bi upoštevala sodbo Sodišča, temveč vztraja pri kršenju zakonodaje EU, kot je zapisalo Sodišče, in s tem krši tudi člen 266 PDEU;

| Q. | ker je povsem nesprejemljivo, da Komisija kot varuhinja pogodb slednji krši; |
| --- | --- |

Q.

ker je povsem nesprejemljivo, da Komisija kot varuhinja pogodb slednji krši;

| 1. | obsoja Komisijo, in sicer ne le zato, ker ni izpolnila svoje obveznosti in sprejela delegiranih aktov v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012, temveč tudi zato, ker ni izpolnila svojih institucionalnih obveznosti, ki ji jih nalagata pogodbi, zlasti člen 266 PDEU; |
| --- | --- |

1.

obsoja Komisijo, in sicer ne le zato, ker ni izpolnila svoje obveznosti in sprejela delegiranih aktov v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012, temveč tudi zato, ker ni izpolnila svojih institucionalnih obveznosti, ki ji jih nalagata pogodbi, zlasti člen 266 PDEU;

| 2. | je seznanjen s politično zavezo Komisije, da bo pred poletjem predlagala znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen s politično zavezo Komisije, da bo pred poletjem predlagala znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev;

| 3. | poudarja, da je Splošno sodišče Evropske unije razsodilo, da je mogoče znanstvena merila objektivno določiti le na podlagi znanstvenih podatkov o endokrinem sistemu, neodvisno od vseh drugih dejavnikov, zlasti ekonomskih, ter da Komisija s pristojnostmi, ki so ji bile podeljene na osnovi člena 290 PDEU, ni pooblaščena za spreminjanje regulativnega ravnovesja iz temeljnega akta, vendar je po presoji Komisije to vprašanje del njene ocene učinka; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je Splošno sodišče Evropske unije razsodilo, da je mogoče znanstvena merila objektivno določiti le na podlagi znanstvenih podatkov o endokrinem sistemu, neodvisno od vseh drugih dejavnikov, zlasti ekonomskih, ter da Komisija s pristojnostmi, ki so ji bile podeljene na osnovi člena 290 PDEU, ni pooblaščena za spreminjanje regulativnega ravnovesja iz temeljnega akta, vendar je po presoji Komisije to vprašanje del njene ocene učinka;

| 4. | poziva Komisijo, naj nemudoma izpolni svoje obveznosti iz člena 266 PDEU in takoj sprejme na tveganju temelječa znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj nemudoma izpolni svoje obveznosti iz člena 266 PDEU in takoj sprejme na tveganju temelječa znanstvena merila za odkrivanje lastnosti endokrinih motilcev;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Sveta in predsedniku Komisije ter ju obvesti o rezultatu glasovanja o njej na plenarnem zasedanju. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Sveta in predsedniku Komisije ter ju obvesti o rezultatu glasovanja o njej na plenarnem zasedanju.

---

(1)  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_env_009_endocrine_disruptors_en.pdf

(3)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2dc30d51da24ab07e534c8a920ba78762970884.e34 KaxiLc3qMb40Rch0SaxuTa3r0? text=&docid=173067&pageIndex=0&doclang=FR&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=717530

(4)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/108

---

P8_TA(2016)0271

Proizvodi, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

(2018/C 086/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (D044931/01, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh transformacij Bt11, MIR162, MIR604 in GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg in razveljavitvi sklepov 2010/426/EU, 2011/893/EU, 2011/892/EU in 2011/894/EU (D044931/01,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju dejstva, da je 25. aprila 2016 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je 25. aprila 2016 Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003 glasoval za to, da ne poda mnenja,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 7. decembra 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 7. decembra 2015 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (5),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (7),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Syngenta France SAS 9. februarja 2009 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri pristojnem organu Nemčije oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Syngenta France SAS 9. februarja 2009 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 pri pristojnem organu Nemčije oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg;

| B. | ker vloga zajema tudi dajanje gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 na trg v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se, razen kot živila in krma, uporabljajo kot katera koli druga koruza, v kar pa ni zajeto gojenje; |
| --- | --- |

B.

ker vloga zajema tudi dajanje gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 na trg v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se, razen kot živila in krma, uporabljajo kot katera koli druga koruza, v kar pa ni zajeto gojenje;

| C. | ker je družba Syngenta 5. julija 2013 razširila področje vloge in vanj vključila podkombinacije posamičnih genskih transformacij, ki jih vsebuje koruza Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 (podkombinacije), med katerimi so koruza Bt11 × GA21, koruza MIR604 × GA21, koruza Bt11 × MIR604 in koruza Bt11 × MIR604 × GA21, ki so že bile odobrene s sklepi Komisije 2010/426/EU (8), 2011/892/EU (9), 2011/893/EU (10) in 2011/894/EU (11); |
| --- | --- |

C.

ker je družba Syngenta 5. julija 2013 razširila področje vloge in vanj vključila podkombinacije posamičnih genskih transformacij, ki jih vsebuje koruza Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 (podkombinacije), med katerimi so koruza Bt11 × GA21, koruza MIR604 × GA21, koruza Bt11 × MIR604 in koruza Bt11 × MIR604 × GA21, ki so že bile odobrene s sklepi Komisije 2010/426/EU (8), 2011/892/EU (9), 2011/893/EU (10) in 2011/894/EU (11);

| D. | ker gensko spremenjena koruza SYN-BTØ11-1, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry1Ab, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino PAT, ki omogoča odpornost proti herbicidom amonijevega glufosinata; |
| --- | --- |

D.

ker gensko spremenjena koruza SYN-BTØ11-1, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry1Ab, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino PAT, ki omogoča odpornost proti herbicidom amonijevega glufosinata;

| E. | ker gensko spremenjena koruza SYN-IR162-4, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Vip3Aa20, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino PMI, ki je bila uporabljena kot izbirni označevalec; |
| --- | --- |

E.

ker gensko spremenjena koruza SYN-IR162-4, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Vip3Aa20, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino PMI, ki je bila uporabljena kot izbirni označevalec;

| F. | ker gensko spremenjena koruza SYN-IR6Ø4-5, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry3A, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami hroščev, in beljakovino PMI, ki je bila uporabljena kot izbirni označevalec; |
| --- | --- |

F.

ker gensko spremenjena koruza SYN-IR6Ø4-5, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry3A, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami hroščev, in beljakovino PMI, ki je bila uporabljena kot izbirni označevalec;

| G. | ker gensko spremenjena koruza MON-ØØØ21-9, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry1Ab, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino mEPSPS, ki omogoča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata; |
| --- | --- |

G.

ker gensko spremenjena koruza MON-ØØØ21-9, kakor je opisana v vlogi, izraža beljakovino Cry1Ab, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev, in beljakovino mEPSPS, ki omogoča odpornost proti herbicidom na osnovi glifosata;

| H. | ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (12); |
| --- | --- |

H.

ker je Mednarodna agencija za raziskave raka (specializirana agencija Svetovne zdravstvene organizacije) 20. marca 2015 glifosat uvrstila med snovi, ki so verjetno rakotvorne za ljudi (12);

| I. | ker je stalni odbor 25. aprila 2016 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu; |
| --- | --- |

I.

ker je stalni odbor 25. aprila 2016 z glasovanjem o osnutku izvedbenega sklepa Komisije odločil, da ne bo podal mnenja o tem sklepu;

| J. | ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki bi morala biti kvečjemu izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme; |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija 22. aprila 2015 v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 izrazila obžalovanje zaradi dejstva, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sklepe o odobritvi sprejema v skladu z veljavno zakonodajo brez podpore mnenj držav članic v odboru ter da je vrnitev dosjeja Komisiji za sprejetje končne odločbe, ki bi morala biti kvečjemu izjema za postopek kot celoto, postala pravilo pri odločanju o odobritvah gensko spremenjenih živil in krme;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila iz Uredbe (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila iz Uredbe (ES) št. 1829/2003;

| 2. | poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj osnutek izvedbenega sklepa umakne;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Odbor EFSA za GSO (odbor EFSA za gensko spremenjene organizme), 2015. Znanstveno mnenje o vlogi družbe Syngenta (EFSA-GMO-DE-2009-66) za dajanje proti herbicidom in insektom odporne gensko spremenjene koruze Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in njenih podkombinacij ne glede na njihov izvor, namenjenih za uporabo v živilih in krmi, uvoz in predelavo, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003. EFSA Journal (2015); 13(12):4297. 34 str. doi:10.2903/j.efsa.2015.4297.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0040.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0039.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0038.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0456.

(8)  Sklep Komisije 2010/426/EU z dne 28. julija 2010 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 199, 31.7.2010, str. 36).

(9)  Sklep Komisije 2011/892/EU z dne 22. decembra 2011 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2011, str. 55).

(10)  Sklep Komisije 2011/893/EU z dne 22. decembra 2011 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2011, str. 59).

(11)  Sklep Komisije 2011/894/EU z dne 22. decembra 2011o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 344, 28.12.2011, str. 64).

(12)  Monografije IARC, zvezek 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides (ocena petih organofosfatnih insekticidov in herbicidov, SL različica ni na voljo), 20. marec 2015, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/111

---

P8_TA(2016)0272

Gensko spremenjeni naglji (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

(2018/C 086/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (D044927/02, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (D044927/02,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 18(1) direktive, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. marca 2001 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in razveljavitvi Direktive Sveta 90/220/EGS (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 18(1) direktive,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 15. decembra 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 15. decembra 2015 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 10. novembra 2014 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) z dne 10. novembra 2014 (4),

| — | ob upoštevanju izida glasovanja v regulativnem odboru 25. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izida glasovanja v regulativnem odboru 25. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je marca 2013 podjetje Suntory Holdings Limited iz Osake na Japonskem pristojnemu organu Nizozemske predložilo prijavo (sklic C/NL/13/01) o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4); |
| --- | --- |

A.

ker je marca 2013 podjetje Suntory Holdings Limited iz Osake na Japonskem pristojnemu organu Nizozemske predložilo prijavo (sklic C/NL/13/01) o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4);

| B. | ker področje prijave C/NL/13/01 zajema uvoz, distribucijo in maloprodajo rezanega cvetja gensko spremenjenih nagljev SHD-27531-4 le za okrasne namene v Uniji; |
| --- | --- |

B.

ker področje prijave C/NL/13/01 zajema uvoz, distribucijo in maloprodajo rezanega cvetja gensko spremenjenih nagljev SHD-27531-4 le za okrasne namene v Uniji;

| C. | ker regulativni odbor 25. aprila 2016 ni podal mnenja, sedem držav članic, ki so predstavljale 7,84 % prebivalstva, je glasovalo proti osnutku izvedbenega sklepa Komisije, šest držav članic, ki je predstavljalo 46,26 % prebivalstva, se je vzdržalo, enajst držav članic, ki je predstavljalo 36,29 % prebivalstva, je glasovalo za, štiri države članice pa niso bile zastopane; |
| --- | --- |

C.

ker regulativni odbor 25. aprila 2016 ni podal mnenja, sedem držav članic, ki so predstavljale 7,84 % prebivalstva, je glasovalo proti osnutku izvedbenega sklepa Komisije, šest držav članic, ki je predstavljalo 46,26 % prebivalstva, se je vzdržalo, enajst držav članic, ki je predstavljalo 36,29 % prebivalstva, je glasovalo za, štiri države članice pa niso bile zastopane;

| D. | ker je v mnenju EFSA navedeno, da je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme seznanjen s prehransko navado, da prebivalstvo ponekod namenoma uživa cvetne liste nagljev, ki so za okras; |
| --- | --- |

D.

ker je v mnenju EFSA navedeno, da je odbor EFSA za gensko spremenjene organizme seznanjen s prehransko navado, da prebivalstvo ponekod namenoma uživa cvetne liste nagljev, ki so za okras;

| E. | ker odbor EFSA za gensko spremenjene organizme ni ocenil morebitnih posledic, če ljudje namenoma uživajo gensko spremenjene naglje; |
| --- | --- |

E.

ker odbor EFSA za gensko spremenjene organizme ni ocenil morebitnih posledic, če ljudje namenoma uživajo gensko spremenjene naglje;

| F. | ker je bilo iz mnenja EFSA izključeno namerno in naključno uživanje cvetov gensko spremenjenih nagljev pri živalih; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo iz mnenja EFSA izključeno namerno in naključno uživanje cvetov gensko spremenjenih nagljev pri živalih;

| G. | ker nagelj spada v vrsto Dianthus caryophyllus rodu Dianthus, katerega gojenje je močno razširjeno; |
| --- | --- |

G.

ker nagelj spada v vrsto Dianthus caryophyllus rodu Dianthus, katerega gojenje je močno razširjeno;

| H. | ker so vrste v rodu Dianthus med njimi divje in udomačene vrste, zelo raznolike, izvirajo pa od južne Rusije do gorskih območij v Grčiji in gorovja Auvergne v Franciji; ker so vrste Dianthus spp. prilagojene hladnejšim gorskim območjem Evrope in Azije, najdemo pa jih tudi na sredozemskih obalnih območjih; ker je D. caryophyllus v Evropi okrasna rastlina, katere gojenje, tako v rastlinjakih kot na prostem (na primer v Italiji in Španiji), je močno razširjeno, v nekaterih sredozemskih državah pa je občasno prešla tudi v naravo, vendar je to očitno omejeno na obalna sredozemska območja Grčije, Italije, Sicilije, Korzike in Sardinije (5); |
| --- | --- |

H.

ker so vrste v rodu Dianthus med njimi divje in udomačene vrste, zelo raznolike, izvirajo pa od južne Rusije do gorskih območij v Grčiji in gorovja Auvergne v Franciji; ker so vrste Dianthus spp. prilagojene hladnejšim gorskim območjem Evrope in Azije, najdemo pa jih tudi na sredozemskih obalnih območjih; ker je D. caryophyllus v Evropi okrasna rastlina, katere gojenje, tako v rastlinjakih kot na prostem (na primer v Italiji in Španiji), je močno razširjeno, v nekaterih sredozemskih državah pa je občasno prešla tudi v naravo, vendar je to očitno omejeno na obalna sredozemska območja Grčije, Italije, Sicilije, Korzike in Sardinije (5);

| I. | ker so glavne pridelovalke nagljev Italija, Španija in Nizozemska, divje naglje Dianthus caryophyllus pa je najti predvsem v Franciji in Italiji (6); |
| --- | --- |

I.

ker so glavne pridelovalke nagljev Italija, Španija in Nizozemska, divje naglje Dianthus caryophyllus pa je najti predvsem v Franciji in Italiji (6);

| J. | ker je prijavi ugovarjal Ciper, odbor EFSA za gensko spremenjene organizme pa je z njim soglašal, da ni mogoče izključiti širjenja posameznih rastlin nagljev SHD-27531-4 (na primer prek koreninjenja); ker EFSA meni, da se lahko rezana stebla z vegetativnimi poganjki širijo s koreninjenjem ali mikropropagacijo ter se sprostijo v okolje (na primer v vrtovih); |
| --- | --- |

J.

ker je prijavi ugovarjal Ciper, odbor EFSA za gensko spremenjene organizme pa je z njim soglašal, da ni mogoče izključiti širjenja posameznih rastlin nagljev SHD-27531-4 (na primer prek koreninjenja); ker EFSA meni, da se lahko rezana stebla z vegetativnimi poganjki širijo s koreninjenjem ali mikropropagacijo ter se sprostijo v okolje (na primer v vrtovih);

| K. | ker v naravi Dianthus spp. navzkrižno oprašujejo žuželke opraševalke, zlasti metulji (Lepidoptera), ki imajo dovolj dolga sesala, da dosežejo medovnike na korenu cvetov; ker odbor EFSA za gensko spremenjene organizme meni, da ni mogoče izključiti možnosti, da bi metulji (Lepidoptera) širili cvetni prah gensko spremenjenih nagljev na divje vrste Dianthus; |
| --- | --- |

K.

ker v naravi Dianthus spp. navzkrižno oprašujejo žuželke opraševalke, zlasti metulji (Lepidoptera), ki imajo dovolj dolga sesala, da dosežejo medovnike na korenu cvetov; ker odbor EFSA za gensko spremenjene organizme meni, da ni mogoče izključiti možnosti, da bi metulji (Lepidoptera) širili cvetni prah gensko spremenjenih nagljev na divje vrste Dianthus;

| L. | ker bodo gensko spremenjeni naglji Dianthus caryophyllus L. linije SHD-27531-4, potem ko bo njihova okrasna vrednost izkoriščena, postali odpadek in se bodo po načelih krožnega gospodarstva verjetno uporabili za kompost, in ker EFSA ni preučila učinkov take sprostitve v okolje; |
| --- | --- |

L.

ker bodo gensko spremenjeni naglji Dianthus caryophyllus L. linije SHD-27531-4, potem ko bo njihova okrasna vrednost izkoriščena, postali odpadek in se bodo po načelih krožnega gospodarstva verjetno uporabili za kompost, in ker EFSA ni preučila učinkov take sprostitve v okolje;

| M. | ker odbor za gensko spremenjene organizme EFSA meni, da bi v primeru sprostitve kaljivih semen, cvetnega prahu ali rastlin s koreninami v okolje, nagelj linije SHD-27531-4 ne bi imel lastnosti večjega fitnesa, razen če bi bil izpostavljen herbicidom na osnovi sulfonilsečnine; |
| --- | --- |

M.

ker odbor za gensko spremenjene organizme EFSA meni, da bi v primeru sprostitve kaljivih semen, cvetnega prahu ali rastlin s koreninami v okolje, nagelj linije SHD-27531-4 ne bi imel lastnosti večjega fitnesa, razen če bi bil izpostavljen herbicidom na osnovi sulfonilsečnine;

| N. | ker gensko spremenjen nagelj vsebuje gen SuRB (als), ki kodira mutirani protein acetolaktat-sintazo (ALS), ki izhaja iz Nicotiana tabacum, kar povzroča toleranco na sulfonilsečnino; |
| --- | --- |

N.

ker gensko spremenjen nagelj vsebuje gen SuRB (als), ki kodira mutirani protein acetolaktat-sintazo (ALS), ki izhaja iz Nicotiana tabacum, kar povzroča toleranco na sulfonilsečnino;

| O. | ker so po navedbah Pesticide Action Network UK nekateri herbicidi, kot so herbicidi na osnovi sulfonilsečnine, sulfonamidi in imidazolinoni, za rastline močno strupeni že v nizkih odmerkih; herbicidi na osnovi sulfonilsečnine so nadomestili druge herbicide, ki so bili bolj strupeni za živali; strokovnjaki svarijo, da ima lahko razširjena uporaba herbicidov na osnovi sulfonilsečnine katastrofalne posledice za produktivnost neciljnih poljščin in sestav naravnih rastlinskih skupnosti ter prehranske verige v naravi (7); |
| --- | --- |

O.

ker so po navedbah Pesticide Action Network UK nekateri herbicidi, kot so herbicidi na osnovi sulfonilsečnine, sulfonamidi in imidazolinoni, za rastline močno strupeni že v nizkih odmerkih; herbicidi na osnovi sulfonilsečnine so nadomestili druge herbicide, ki so bili bolj strupeni za živali; strokovnjaki svarijo, da ima lahko razširjena uporaba herbicidov na osnovi sulfonilsečnine katastrofalne posledice za produktivnost neciljnih poljščin in sestav naravnih rastlinskih skupnosti ter prehranske verige v naravi (7);

| P. | ker so sulfonilsečnine pogosto druga možnost za zdravljenje sladkorne bolezni tipa dve, v primerjavi z drugimi antidiabetičnimi zdravili pa se povezujejo z večjimi tveganji za srčno-žilne zaplete (8); |
| --- | --- |

P.

ker so sulfonilsečnine pogosto druga možnost za zdravljenje sladkorne bolezni tipa dve, v primerjavi z drugimi antidiabetičnimi zdravili pa se povezujejo z večjimi tveganji za srčno-žilne zaplete (8);

| Q. | ker bo ustvarjanje trga za rastline, odporne na sulfonilsečnino, po vsem svetu spodbudilo uporabo tega zdravila proti sladkorni bolezni kot herbicida; |
| --- | --- |

Q.

ker bo ustvarjanje trga za rastline, odporne na sulfonilsečnino, po vsem svetu spodbudilo uporabo tega zdravila proti sladkorni bolezni kot herbicida;

| R. | ker ima lahko uporaba zdravila za druge namene kot za javno zdravje, ki vodi v njegovo nekontrolirano širjenje v ekosistemih, po vsem svetu škodljive posledice za biotsko raznovrstnost ter povzroči kemično onesnaženje pitne vode; |
| --- | --- |

R.

ker ima lahko uporaba zdravila za druge namene kot za javno zdravje, ki vodi v njegovo nekontrolirano širjenje v ekosistemih, po vsem svetu škodljive posledice za biotsko raznovrstnost ter povzroči kemično onesnaženje pitne vode;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ne izpolnjuje cilja o varovanju zdravja in okolja, določenega v Direktivi 2001/18/ES, in zato presega izvedbena pooblastila iz te direktive; |
| --- | --- |

1.

meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ne izpolnjuje cilja o varovanju zdravja in okolja, določenega v Direktivi 2001/18/ES, in zato presega izvedbena pooblastila iz te direktive;

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 106, 17.4.2001, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Odbor EFSA za GSO (odbor EFSA za gensko spremenjene organizme), 2015. Znanstveno mnenje o prijavi iz dela C (sklic C/NL/13/01), ki jo vlaga podjetje Suntory Holdings Limited za uvoz, distribucijo in maloprodajo rezanega cvetja nageljnov SHD-27531-4 s spremenjeno barvo cvetnih listov za okrasne namene; EFSA Journal 2015; 13(12):4358, 19 str. (doi:10.2903/j.efsa.2014.3557).

(4)  Odbor EFSA za GSO (odbor EFSA za gensko spremenjene organizme), 2014. Znanstveno mnenje o ugovorih države članice na prijavo (sklic C/NL/13/01) za dajanje gensko spremenjenih nagljev SHD-27531-4 spremenjene barve na trg, ki jo je za uvoz rezanega cvetja za okrasne namene v skladu z delom C Direktive št. 2001/18/ES vložilo podjetje Suntory Holdings Limited. EFSA Journal 2014; 12(11):3878, 9 str. (doi:10.2903/j.efsa.2014.3878).

(5)  Tutin et al., 1993.

(6)  http://gmoinfo.jrc.ec.europa.eu/csnifs/C-NL-13-01.pdf

(7)  http://www.pan-uk.org/pestnews/Issue/pn88/PN88_p4-7.pdf

(8)  http://thelancet.com/journals/landia/article/PIIS2213-8587(14)70213-X/fulltext

---

Četrtek, 9. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/114

---

P8_TA(2016)0274

Kambodža

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Kambodži (2016/2753(RSP))

(2018/C 086/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kambodži, zlasti tistih z dne 26. novembra 2015 o političnih razmerah v Kambodži (1), z dne 9. julija 2015 o kamboških osnutkih zakonov za nevladne organizacije in sindikate (2) ter z dne 16. januarja 2014 o položaju zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kambodži, zlasti tistih z dne 26. novembra 2015 o političnih razmerah v Kambodži (1), z dne 9. julija 2015 o kamboških osnutkih zakonov za nevladne organizacije in sindikate (2) ter z dne 16. januarja 2014 o položaju zagovornikov pravic in opozicijskih aktivistov v Kambodži in Laosu (3),

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 30. maja 2016 o političnih razmerah v Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU z dne 30. maja 2016 o političnih razmerah v Kambodži,

| — | ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži z dne 20. avgusta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebne poročevalke OZN o razmerah na področju človekovih pravic v Kambodži z dne 20. avgusta 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 2. oktobra 2015 o Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta OZN za človekove pravice z dne 2. oktobra 2015 o Kambodži,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice z dne 27. aprila 2015 o drugem rednem poročilu o Kambodži, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev odbora OZN za človekove pravice z dne 27. aprila 2015 o drugem rednem poročilu o Kambodži,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Kambodžo iz leta 1997,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 8. marca 1999 o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 8. marca 1999 o pravici in odgovornosti posameznikov, skupin in družbenih organizacij za spodbujanje in varstvo splošno priznanih človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 1. aprila 2016, v kateri je Kambodžo pozvala k okrepitvi varstva pravic žensk in domorodnih ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebne poročevalke OZN z dne 1. aprila 2016, v kateri je Kambodžo pozvala k okrepitvi varstva pravic žensk in domorodnih ljudstev,

| — | ob upoštevanju skupne izjave organizacij civilne družbe z dne 2. maja 2016, v kateri so obsodile napade na zagovornike človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave organizacij civilne družbe z dne 2. maja 2016, v kateri so obsodile napade na zagovornike človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela o svobodi združevanja in varstvu pravice do organiziranja,

| — | ob upoštevanju kamboške ustave, zlasti 41. člena, v katerem so zapisane pravice in svobode izražanja in zbiranja, 35. člena o pravici do političnega udejstvovanja in 80. člena o parlamentarni imuniteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kamboške ustave, zlasti 41. člena, v katerem so zapisane pravice in svobode izražanja in zbiranja, 35. člena o pravici do političnega udejstvovanja in 80. člena o parlamentarni imuniteti,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker se je v zadnjih nekaj mesecih postopoma povečevalo število aretacij članov politične opozicije, borcev za človekove pravice in predstavnikov civilne družbe; |
| --- | --- |

A.

ker se je v zadnjih nekaj mesecih postopoma povečevalo število aretacij članov politične opozicije, borcev za človekove pravice in predstavnikov civilne družbe;

| B. | ker je predsednik vlade Hun Sen na oblasti že več kot 30 let; ker predsednik glavne opozicijske stranke CNRP Sam Rainsy ostaja v prostovoljnem izgnanstvu, k čemur so ga spodbudili prejšnji pregoni na podlagi izmišljenih in politično motiviranih obtožb, in ker poteka preiskava tudi o vršilcu dolžnosti predsednika CNRP Kemu Sokhi; ker je dne 22. aprila 2016 tožilec sodišča v Phnom Penhu napovedal, da se bo predsedniku CNRP Sami Rainsyju 28. julija 2016 sodilo v odsotnosti na podlagi novih politično motiviranih obtožb; |
| --- | --- |

B.

ker je predsednik vlade Hun Sen na oblasti že več kot 30 let; ker predsednik glavne opozicijske stranke CNRP Sam Rainsy ostaja v prostovoljnem izgnanstvu, k čemur so ga spodbudili prejšnji pregoni na podlagi izmišljenih in politično motiviranih obtožb, in ker poteka preiskava tudi o vršilcu dolžnosti predsednika CNRP Kemu Sokhi; ker je dne 22. aprila 2016 tožilec sodišča v Phnom Penhu napovedal, da se bo predsedniku CNRP Sami Rainsyju 28. julija 2016 sodilo v odsotnosti na podlagi novih politično motiviranih obtožb;

| C. | ker je sodišče 20. novembra 2015 Sama Rainsyja pozvalo na zaslišanje v zvezi s sporočilom, ki ga je na njegovi javni Facebookovi strani objavil opozicijski senator Hong Sok Hur, ta pa je od avgusta 2015 v priporu, saj je bil po objavi videoposnetka na Rainsyjevi Facebookovi strani, ki je vseboval domnevno lažen dokument o mejni pogodbi z Vietnamom iz leta 1979, obtožen potvarjanja in hujskaštva; |
| --- | --- |

C.

ker je sodišče 20. novembra 2015 Sama Rainsyja pozvalo na zaslišanje v zvezi s sporočilom, ki ga je na njegovi javni Facebookovi strani objavil opozicijski senator Hong Sok Hur, ta pa je od avgusta 2015 v priporu, saj je bil po objavi videoposnetka na Rainsyjevi Facebookovi strani, ki je vseboval domnevno lažen dokument o mejni pogodbi z Vietnamom iz leta 1979, obtožen potvarjanja in hujskaštva;

| D. | ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 3. maja 2016 na zaslišanje pozvalo Kema Sokho v zvezi z obtožbo o razžalitvi, pa tudi poslanca Pina Ratano in Toka Vančana, čeprav uživata imuniteto; |
| --- | --- |

D.

ker je občinsko sodišče v Phnom Penhu 3. maja 2016 na zaslišanje pozvalo Kema Sokho v zvezi z obtožbo o razžalitvi, pa tudi poslanca Pina Ratano in Toka Vančana, čeprav uživata imuniteto;

| E. | ker je bil 12. maja 2016 pred sodišče pozvan tudi znani politični analitik U Virak, in sicer na podlagi obtožb razžalitve, potem ko je izrazil svoje mnenje o zadevi Kema Sokhe; |
| --- | --- |

E.

ker je bil 12. maja 2016 pred sodišče pozvan tudi znani politični analitik U Virak, in sicer na podlagi obtožb razžalitve, potem ko je izrazil svoje mnenje o zadevi Kema Sokhe;

| F. | ker je 2. maja 2016 prišlo do politično motiviranih obtožb proti Niju Sokhi, Naju Vandi in Jiju Soksanu (trem višjim zagovornikom človekovih pravic iz organizacije Cambodian Human Rights and Development Association (ADHOC)), nekdanjemu članu organizacije ADHOC Niju Čakriju, ki je namestnik generalnega sekretarja državnega volilnega odbora Kambodže, in članu urada visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) Soenu Sallyju in ker bi jim lahko bila izrečena zaporna kazen do 10 let; |
| --- | --- |

F.

ker je 2. maja 2016 prišlo do politično motiviranih obtožb proti Niju Sokhi, Naju Vandi in Jiju Soksanu (trem višjim zagovornikom človekovih pravic iz organizacije Cambodian Human Rights and Development Association (ADHOC)), nekdanjemu članu organizacije ADHOC Niju Čakriju, ki je namestnik generalnega sekretarja državnega volilnega odbora Kambodže, in članu urada visokega komisarja OZN za človekove pravice (OHCHR) Soenu Sallyju in ker bi jim lahko bila izrečena zaporna kazen do 10 let;

| G. | ker je bila članu opozicije v narodni skupščini Umu Samu Anu odvzeta parlamentarna imuniteta in je bil 11. aprila 2016 aretiran na podlagi izmišljenih obtožb „hujskanja k povzročanju nereda v družbi“ zaradi njegovih nenasilnih stališč glede odnosov med Kambodžo in Vietnamom; ker ga je nato pridržala protiteroristična policija, odrejeno mu je bilo sojenje, na podlagi teh obtožb pa je bil priprt; |
| --- | --- |

G.

ker je bila članu opozicije v narodni skupščini Umu Samu Anu odvzeta parlamentarna imuniteta in je bil 11. aprila 2016 aretiran na podlagi izmišljenih obtožb „hujskanja k povzročanju nereda v družbi“ zaradi njegovih nenasilnih stališč glede odnosov med Kambodžo in Vietnamom; ker ga je nato pridržala protiteroristična policija, odrejeno mu je bilo sojenje, na podlagi teh obtožb pa je bil priprt;

| H. | ker je sodišče v Phnom Penhu 26. aprila 2016 obtožilo Ronga Čhuna, nekdanjega sindikalnega voditelja, ki je trenutno član državnega volilnega odbora, in mu odredilo sojenje na podlagi izmišljenih politično motiviranih obtožb hujskanja k nasilju, ki ga je izzvalo zatrtje stavk delavcev s strani vladnih varnostnih sil konec decembra 2013 in začetek januarja 2014; ker bodo kmalu dvojne pomembne volitve (občinske leta 2017 in parlamentarne leta 2018) in ker vlada uporablja pritisk na državni volilni odbor kot metodo vplivanja na te volitve; |
| --- | --- |

H.

ker je sodišče v Phnom Penhu 26. aprila 2016 obtožilo Ronga Čhuna, nekdanjega sindikalnega voditelja, ki je trenutno član državnega volilnega odbora, in mu odredilo sojenje na podlagi izmišljenih politično motiviranih obtožb hujskanja k nasilju, ki ga je izzvalo zatrtje stavk delavcev s strani vladnih varnostnih sil konec decembra 2013 in začetek januarja 2014; ker bodo kmalu dvojne pomembne volitve (občinske leta 2017 in parlamentarne leta 2018) in ker vlada uporablja pritisk na državni volilni odbor kot metodo vplivanja na te volitve;

| I. | ker je bilo 9. maja 2016 pridržanih in kmalu izpuščenih 8 oseb, ki so mirno protestirale proti aretacijam članov organizacije ADHOC, med njimi Ee Sarom, direktor nevladne organizacije Sahmakun Teang Tnaut, Thav Khimsan, podpredsednik nevladne organizacije LICADHO, ter švedski in nemški svetovalec tej organizaciji; ker se je 16. maja 2016 isto zgodilo petim miroljubnim protestnikom; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 9. maja 2016 pridržanih in kmalu izpuščenih 8 oseb, ki so mirno protestirale proti aretacijam članov organizacije ADHOC, med njimi Ee Sarom, direktor nevladne organizacije Sahmakun Teang Tnaut, Thav Khimsan, podpredsednik nevladne organizacije LICADHO, ter švedski in nemški svetovalec tej organizaciji; ker se je 16. maja 2016 isto zgodilo petim miroljubnim protestnikom;

| J. | ker je EU največja partnerica Kambodže na področju razvojne pomoči, pri čemer so bila za obdobje 2014–2020 dodeljena nova sredstva v višini 410 milijonov EUR; ker EU podpira številne pobude s področja človekovih pravic, ki jih izvajajo kamboške nevladne organizacije in druge organizacije civilne družbe; ker je Kambodža močno odvisna od razvojne pomoči; |
| --- | --- |

J.

ker je EU največja partnerica Kambodže na področju razvojne pomoči, pri čemer so bila za obdobje 2014–2020 dodeljena nova sredstva v višini 410 milijonov EUR; ker EU podpira številne pobude s področja človekovih pravic, ki jih izvajajo kamboške nevladne organizacije in druge organizacije civilne družbe; ker je Kambodža močno odvisna od razvojne pomoči;

| K. | ker je skupina provladnih protestnikov v Phnom Penhu 26. oktobra 2015 surovo napadla poslanca opozicijske stranke CNRP Nhaja Čamruena in Konga Sakpheo ter ogrozila zasebno bivališče prvega podpredsednika narodne skupščine; ker naj bi policija in druge državne varnostne sile napade le opazovale; ker je prišlo do aretacij v zvezi s temi napadi, nevladne organizacije za človekove pravice v Kambodži pa so izrazile pomisleke, da so dejanski napadalci še vedno na prostosti; |
| --- | --- |

K.

ker je skupina provladnih protestnikov v Phnom Penhu 26. oktobra 2015 surovo napadla poslanca opozicijske stranke CNRP Nhaja Čamruena in Konga Sakpheo ter ogrozila zasebno bivališče prvega podpredsednika narodne skupščine; ker naj bi policija in druge državne varnostne sile napade le opazovale; ker je prišlo do aretacij v zvezi s temi napadi, nevladne organizacije za človekove pravice v Kambodži pa so izrazile pomisleke, da so dejanski napadalci še vedno na prostosti;

| L. | ker so si državne oblasti z razglasitvijo zakona o združenjih in nevladnih organizacijah kljub glasnim kritikam civilne družbe in mednarodne skupnosti zagotovile samovoljna pooblastila, da onemogočijo in blokirajo ustanavljanje organizacij za varstvo človekovih pravic, kar je že začelo ovirati delo na tem področju v Kambodži in onemogočati dejavnosti civilne družbe; |
| --- | --- |

L.

ker so si državne oblasti z razglasitvijo zakona o združenjih in nevladnih organizacijah kljub glasnim kritikam civilne družbe in mednarodne skupnosti zagotovile samovoljna pooblastila, da onemogočijo in blokirajo ustanavljanje organizacij za varstvo človekovih pravic, kar je že začelo ovirati delo na tem področju v Kambodži in onemogočati dejavnosti civilne družbe;

| M. | ker oblasti od sprejetja zakona o združenjih in nevladnih organizacijah v letu 2015 niso dovolile večjih javnih dogodkov za izkaz podpore, ki so jih pripravljale nevladne organizacije, in ker so policijske sile v zadnjih mesecih v različnem obsegu prekinjale dogodke, prirejene v povezavi s svetovnim dnevom habitatov, mednarodnim dnevom človekovih pravic, mednarodnim dnevom žensk, mednarodnim praznikom dela, pa tudi druge demonstracije; |
| --- | --- |

M.

ker oblasti od sprejetja zakona o združenjih in nevladnih organizacijah v letu 2015 niso dovolile večjih javnih dogodkov za izkaz podpore, ki so jih pripravljale nevladne organizacije, in ker so policijske sile v zadnjih mesecih v različnem obsegu prekinjale dogodke, prirejene v povezavi s svetovnim dnevom habitatov, mednarodnim dnevom človekovih pravic, mednarodnim dnevom žensk, mednarodnim praznikom dela, pa tudi druge demonstracije;

| N. | ker je kamboški senat 12. aprila 2016 sprejel zakon o sindikatih, ki določa nove omejitve za pravico delavcev do združevanja in podeljuje nova samovoljna pooblastila vladnim organom, da zatrejo sindikate pri uveljavljanju te pravice; |
| --- | --- |

N.

ker je kamboški senat 12. aprila 2016 sprejel zakon o sindikatih, ki določa nove omejitve za pravico delavcev do združevanja in podeljuje nova samovoljna pooblastila vladnim organom, da zatrejo sindikate pri uveljavljanju te pravice;

| 1. | je zelo zaskrbljen zaradi zaostrovanja ozračja za opozicijske politike in aktiviste na področju človekovih pravic v Kambodži ter obsoja vsa nasilna dejanja, politično motivirane obtožbe, samovoljna pridržanja, zaslišanja, kazni in obsodbe teh posameznikov; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen zaradi zaostrovanja ozračja za opozicijske politike in aktiviste na področju človekovih pravic v Kambodži ter obsoja vsa nasilna dejanja, politično motivirane obtožbe, samovoljna pridržanja, zaslišanja, kazni in obsodbe teh posameznikov;

| 2. | obsoja stopnjevanje politično motiviranih obtožb in sodno nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in aktivistov, zlasti politično motiviranih obtožb, kazni in obsodb, ki se nanašajo na zakonito delo aktivistov, političnih kritikov in zagovornikov človekovih pravic v Kambodži; |
| --- | --- |

2.

obsoja stopnjevanje politično motiviranih obtožb in sodno nadlegovanje zagovornikov človekovih pravic in aktivistov, zlasti politično motiviranih obtožb, kazni in obsodb, ki se nanašajo na zakonito delo aktivistov, političnih kritikov in zagovornikov človekovih pravic v Kambodži;

| 3. | poziva kamboške oblasti, naj prekličejo nalog za prijetje opozicijskega voditelja Sama Rainsyja in članov narodne skupščine in senata iz stranke CNRP, med katerimi je tudi senator Hong Sok Hur, in umaknejo vse obtožbe zoper njih; poziva k takojšnji izpustitvi petih zagovornikov človekovih pravic, ki so še vedno v preventivnem priporu, in sicer Nija Sokhe, Naja Vande, Jija Soksana, Lima Monija in Nija Čakre, da bodo lahko ti politiki, aktivisti in zagovorniki človekovih pravic svobodno delali brez strahu pred aretacijami ali preganjanjem, poleg tega poziva, naj se sodišča ne uporabljajo več v politične namene za pregon ljudi na podlagi politično motiviranih in neresničnih obtožb; poziva narodno skupščino, naj Samu Rainsyju, Umu Samu Anu in Hongu Soku Hourju takoj vrne poslansko mesto in s tem parlamentarno imuniteto; |
| --- | --- |

3.

poziva kamboške oblasti, naj prekličejo nalog za prijetje opozicijskega voditelja Sama Rainsyja in članov narodne skupščine in senata iz stranke CNRP, med katerimi je tudi senator Hong Sok Hur, in umaknejo vse obtožbe zoper njih; poziva k takojšnji izpustitvi petih zagovornikov človekovih pravic, ki so še vedno v preventivnem priporu, in sicer Nija Sokhe, Naja Vande, Jija Soksana, Lima Monija in Nija Čakre, da bodo lahko ti politiki, aktivisti in zagovorniki človekovih pravic svobodno delali brez strahu pred aretacijami ali preganjanjem, poleg tega poziva, naj se sodišča ne uporabljajo več v politične namene za pregon ljudi na podlagi politično motiviranih in neresničnih obtožb; poziva narodno skupščino, naj Samu Rainsyju, Umu Samu Anu in Hongu Soku Hourju takoj vrne poslansko mesto in s tem parlamentarno imuniteto;

| 4. | poziva kamboške oblasti naj umaknejo vse politično motivirane obtožbe in ustavijo druge kazenske postopke zoper člane organizacije ADHOC in druge kamboške zagovornike človekovih pravic, ustavijo grožnje o uporabi represivnih določb zakona o združevanju in nevladnih organizacijah in opustijo vse druge poskuse ustrahovanja in nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic ter nacionalnih in mednarodnih organizacij, ter naj takoj brezpogojno izpustijo vse, ki so v zaporu na podlagi politično motiviranih in neresničnih obtožb; |
| --- | --- |

4.

poziva kamboške oblasti naj umaknejo vse politično motivirane obtožbe in ustavijo druge kazenske postopke zoper člane organizacije ADHOC in druge kamboške zagovornike človekovih pravic, ustavijo grožnje o uporabi represivnih določb zakona o združevanju in nevladnih organizacijah in opustijo vse druge poskuse ustrahovanja in nadlegovanja zagovornikov človekovih pravic ter nacionalnih in mednarodnih organizacij, ter naj takoj brezpogojno izpustijo vse, ki so v zaporu na podlagi politično motiviranih in neresničnih obtožb;

| 5. | poziva kamboško vlado, naj prizna legitimno in koristno vlogo civilne družbe, sindikatov in politične opozicije pri zagotavljanju splošnega gospodarskega in političnega razvoja države; |
| --- | --- |

5.

poziva kamboško vlado, naj prizna legitimno in koristno vlogo civilne družbe, sindikatov in politične opozicije pri zagotavljanju splošnega gospodarskega in političnega razvoja države;

| 6. | spodbuja vlado, naj si prizadeva za okrepitev demokracije in pravne države in naj spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, kar med drugim pomeni, naj v celoti spoštuje ustavne določbe v zvezi s pluralnostjo ter svobodo združevanja in izražanja; |
| --- | --- |

6.

spodbuja vlado, naj si prizadeva za okrepitev demokracije in pravne države in naj spoštuje človekove pravice in temeljne svoboščine, kar med drugim pomeni, naj v celoti spoštuje ustavne določbe v zvezi s pluralnostjo ter svobodo združevanja in izražanja;

| 7. | opozarja, da je okolje demokratičnega dialoga brez groženj bistveno za politično stabilnost, demokracijo in miroljubno družbo v tej državi, in poziva vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bo zagotovila varnost vsem demokratično izvoljenim predstavnikom Kambodže ne glede na njihovo politično pripadnost; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je okolje demokratičnega dialoga brez groženj bistveno za politično stabilnost, demokracijo in miroljubno družbo v tej državi, in poziva vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe, da bo zagotovila varnost vsem demokratično izvoljenim predstavnikom Kambodže ne glede na njihovo politično pripadnost;

| 8. | pozdravlja reformo državnega volilnega odbora s spremembo ustave na podlagi sporazuma o volilni reformi, ki sta ga julija 2014 sklenili Kamboška ljudska stranka (CPP) in Stranka narodne rešitve (CNRP); poudarja, da so po novem v tem odboru štirje predstavniki stranke CPP, štirje predstavniki stranke CNRP in predstavnik civilne družbe; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja reformo državnega volilnega odbora s spremembo ustave na podlagi sporazuma o volilni reformi, ki sta ga julija 2014 sklenili Kamboška ljudska stranka (CPP) in Stranka narodne rešitve (CNRP); poudarja, da so po novem v tem odboru štirje predstavniki stranke CPP, štirje predstavniki stranke CNRP in predstavnik civilne družbe;

| 9. | poziva vlado, naj poskrbi, da se bodo nedavni brutalni napadi pripadnikov oboroženih sil na poslanca narodne skupščine iz stranke CNRP in primeri, ko sta vojska in policija prekomerno uporabili silo, da bi zatrli demonstracije, stavke in družbene nemire, v celoti in nepristransko raziskali ob udeležbi Združenih narodov ter da bodo vsi storilci odgovarjali za svoja dejanja; |
| --- | --- |

9.

poziva vlado, naj poskrbi, da se bodo nedavni brutalni napadi pripadnikov oboroženih sil na poslanca narodne skupščine iz stranke CNRP in primeri, ko sta vojska in policija prekomerno uporabili silo, da bi zatrli demonstracije, stavke in družbene nemire, v celoti in nepristransko raziskali ob udeležbi Združenih narodov ter da bodo vsi storilci odgovarjali za svoja dejanja;

| 10. | poziva kamboške oblasti, naj umaknejo vse obtožbe zoper nekdanjega vodjo sindikata in člana državnega volilnega odbora Ronga Čhuna; |
| --- | --- |

10.

poziva kamboške oblasti, naj umaknejo vse obtožbe zoper nekdanjega vodjo sindikata in člana državnega volilnega odbora Ronga Čhuna;

| 11. | poziva države članice, podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj za prihodnje volitve v Kambodži določijo jasna referenčna merila, ki bodo skladna z mednarodnim pravom o svobodi izražanja, združevanja in zbiranja, in jih javno sporočijo kamboškim oblastem in opoziciji; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znesek finančne pomoči EU pogojuje z izboljšanjem stanja človekovih pravic v državi; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj za prihodnje volitve v Kambodži določijo jasna referenčna merila, ki bodo skladna z mednarodnim pravom o svobodi izražanja, združevanja in zbiranja, in jih javno sporočijo kamboškim oblastem in opoziciji; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj znesek finančne pomoči EU pogojuje z izboljšanjem stanja človekovih pravic v državi;

| 12. | je zaskrbljen zaradi novega zakona o sindikatih; poziva vlado, naj ta zakon, pa tudi zakon o združevanju in nevladnih organizacijah in podobne zakone, ki omejujejo temeljne svoboščine in ogrožajo uveljavljanje človekovih pravic, razveljavi; poziva vlado, naj zagotovi, da bo vsa zakonodaja, ki se nanaša na človekove pravice, skladna s kamboško ustavo in mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

12.

je zaskrbljen zaradi novega zakona o sindikatih; poziva vlado, naj ta zakon, pa tudi zakon o združevanju in nevladnih organizacijah in podobne zakone, ki omejujejo temeljne svoboščine in ogrožajo uveljavljanje človekovih pravic, razveljavi; poziva vlado, naj zagotovi, da bo vsa zakonodaja, ki se nanaša na človekove pravice, skladna s kamboško ustavo in mednarodnimi standardi;

| 13. | poziva kamboško vlado, naj opusti vse prisilne izselitve in prilaščanje zemljišč ter zagotovi, da se bodo vse izselitve izvedle popolnoma skladno z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

13.

poziva kamboško vlado, naj opusti vse prisilne izselitve in prilaščanje zemljišč ter zagotovi, da se bodo vse izselitve izvedle popolnoma skladno z mednarodnimi standardi;

| 14. | poudarja pomen misije EU za opazovanje volitev in njenega prispevka k poštenim in svobodnim volitvam; poziva državni volilni odbor in ustrezne vladne organe, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi volilni upravičenci, vključno z delavci migranti in zaporniki, možnost in čas, da se prijavijo za volitve; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen misije EU za opazovanje volitev in njenega prispevka k poštenim in svobodnim volitvam; poziva državni volilni odbor in ustrezne vladne organe, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi volilni upravičenci, vključno z delavci migranti in zaporniki, možnost in čas, da se prijavijo za volitve;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in nacionalni skupščini Kambodže. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in nacionalni skupščini Kambodže.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0413.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0277.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0044.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/118

---

P8_TA(2016)0275

Tadžikistan: položaj zapornikov vesti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Tadžikistanu: položaj zapornikov vesti (2016/2754(RSP))

(2018/C 086/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 7, 8 in 9 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 7, 8 in 9 Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Tadžikistan na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o izvajanju strategije EU za osrednjo Azijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2011 o izvajanju strategije EU za osrednjo Azijo (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o strategiji EU za Srednjo Azijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 22. junija 2015 o strategiji EU za Srednjo Azijo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o izvajanju in pregledu strategije EU za Srednjo Azijo (3),

| — | ob upoštevanju izjave EU z dne 18. februarja 2016 za Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi o kazenskih postopkih tadžikistanske stranke islamskega preporoda (IRPT) v Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU z dne 18. februarja 2016 za Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi o kazenskih postopkih tadžikistanske stranke islamskega preporoda (IRPT) v Tadžikistanu,

| — | ob upoštevanju zaključkov obiska posebnega predstavnika EU za Srednjo Azijo v Tadžikistanu z dne 18. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov obiska posebnega predstavnika EU za Srednjo Azijo v Tadžikistanu z dne 18. septembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 3. junija 2016 o obsodbi namestnikov vodje stranke islamskega preporoda s strani vrhovnega sodišča na dosmrtno zaporno kazen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 3. junija 2016 o obsodbi namestnikov vodje stranke islamskega preporoda s strani vrhovnega sodišča na dosmrtno zaporno kazen,

| — | ob upoštevanju predhodnih opažanj posebnega poročevalca OZN o svobodi mnenja in izražanja z dne 9. marca 2016 ob koncu obiska v Tadžikistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih opažanj posebnega poročevalca OZN o svobodi mnenja in izražanja z dne 9. marca 2016 ob koncu obiska v Tadžikistanu,

| — | ob upoštevanju priporočil iz splošnega rednega pregleda za Tadžikistan, ki so bila podana 6. maja 2016 v okviru 25. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil iz splošnega rednega pregleda za Tadžikistan, ki so bila podana 6. maja 2016 v okviru 25. zasedanja Sveta OZN za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju letnih dialogov o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih dialogov o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki zagotavlja svobodo izražanja, svobodo zbiranja, pravico posameznikov do osebnega, zasebnega in družinskega življenja ter pravico do enakosti in prepoveduje diskriminacijo pri uveljavljanju teh pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, ki zagotavlja svobodo izražanja, svobodo zbiranja, pravico posameznikov do osebnega, zasebnega in družinskega življenja ter pravico do enakosti in prepoveduje diskriminacijo pri uveljavljanju teh pravic,

| — | ob upoštevanju regionalne konference o preprečevanju mučenja, ki je potekala od 27. do 29. maja 2014, ter regionalne konference o vlogi družbe pri preprečevanju mučenja, ki je potekala od 31. maja do 2. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalne konference o preprečevanju mučenja, ki je potekala od 27. do 29. maja 2014, ter regionalne konference o vlogi družbe pri preprečevanju mučenja, ki je potekala od 31. maja do 2. junija 2016,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Tadžikistana z avgusta 2013 za izvajanje priporočil, ki jih je podal odbor proti mučenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Tadžikistana z avgusta 2013 za izvajanje priporočil, ki jih je podal odbor proti mučenju,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Evropski parlament 17. septembra 2009 podal privolitev k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Tadžikistan; ker je bil ta sporazum podpisan leta 2004, veljati pa je začela 1. januarja 2010; ker zlasti njegov člen 2 navaja, da je „spoštovanje demokratičnih načel ter temeljnih in človekovih pravic [...] podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic ter bistvena sestavina tega sporazuma“; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament 17. septembra 2009 podal privolitev k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Tadžikistan; ker je bil ta sporazum podpisan leta 2004, veljati pa je začela 1. januarja 2010; ker zlasti njegov člen 2 navaja, da je „spoštovanje demokratičnih načel ter temeljnih in človekovih pravic [...] podlaga notranje in zunanje politike pogodbenic ter bistvena sestavina tega sporazuma“;

| B. | ker se je sodelovanje med EU in Tadžikistanom vse od leta 1992 razširilo na številna področja, med drugim na človekove pravice in demokracijo, ki so temelj vsakega partnerstva; |
| --- | --- |

B.

ker se je sodelovanje med EU in Tadžikistanom vse od leta 1992 razširilo na številna področja, med drugim na človekove pravice in demokracijo, ki so temelj vsakega partnerstva;

| C. | ker ima EU izjemen interes za krepitev političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja s srednjeazijsko regijo ter za trajnostni razvoj in sodelovanje za mir prek močnega in odprtega odnosa med EU in Tadžikistanom, ki temelji na načelu pravne države, demokraciji in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker ima EU izjemen interes za krepitev političnega, gospodarskega in varnostnega sodelovanja s srednjeazijsko regijo ter za trajnostni razvoj in sodelovanje za mir prek močnega in odprtega odnosa med EU in Tadžikistanom, ki temelji na načelu pravne države, demokraciji in človekovih pravicah;

| D. | ker je dobro znan poslovnež in kritik oblasti Abubakr Azizhodžajev pridržan že od februarja 2016, ko je izrazil kritiko glede koruptivnih poslovnih praks; ker je bil v skladu s členom 189 tadžikistanskega kazenskega zakonika obtožen hujskanja k nacionalnemu, rasnemu, regionalnemu oziroma verskemu sovraštvu; |
| --- | --- |

D.

ker je dobro znan poslovnež in kritik oblasti Abubakr Azizhodžajev pridržan že od februarja 2016, ko je izrazil kritiko glede koruptivnih poslovnih praks; ker je bil v skladu s členom 189 tadžikistanskega kazenskega zakonika obtožen hujskanja k nacionalnemu, rasnemu, regionalnemu oziroma verskemu sovraštvu;

| E. | ker člane tadžikistanske politične opozicije sistematično preganjajo; ker je bila tadžikistanska stranka islamskega preporoda (IRPT) septembra 2015 prepovedana, potem ko je bila povezana z neuspelim udarom, izvedenim v začetku meseca pod vodstvom generala Abduhalima Nazarzode, ki je bil usmrčen skupaj s 37 privrženci; ker so državni organi aretirali že približno 200 članov stranke IRPT; |
| --- | --- |

E.

ker člane tadžikistanske politične opozicije sistematično preganjajo; ker je bila tadžikistanska stranka islamskega preporoda (IRPT) septembra 2015 prepovedana, potem ko je bila povezana z neuspelim udarom, izvedenim v začetku meseca pod vodstvom generala Abduhalima Nazarzode, ki je bil usmrčen skupaj s 37 privrženci; ker so državni organi aretirali že približno 200 članov stranke IRPT;

| F. | ker je vrhovno sodišče februarja 2016 sprožilo sodne postopke zoper 13 članov političnega sveta stranke IRPT in tudi štiri druge posameznike, povezane s to stranko, ki so bili obtoženi „ekstremističnih“ kaznivih dejanj zaradi domnevne vpletenosti v napade septembra 2015; ker so bili aretirani številni člani stranke IRPT, ki se soočajo s kazenskimi postopki, pri katerih ni zagotovila za pravično sojenje; ker je bil Zaid Saidov, poslovnež in dobro znana osebnost opozicije, obsojen na 29 let zapora v sodnih postopkih, povezanih z njegovo kandidaturo na predsedniških volitvah novembra 2013; ker je bil Umarali Kuvatov ubit marca 2015 v Istanbulu, drugega aktivista, Maksuda Ibragimova, pa so zabodli in ugrabili v Rusiji, nato pa so ga vrnili Tadžikistanu in julija 2015 obsodili na 17 let zapora; |
| --- | --- |

F.

ker je vrhovno sodišče februarja 2016 sprožilo sodne postopke zoper 13 članov političnega sveta stranke IRPT in tudi štiri druge posameznike, povezane s to stranko, ki so bili obtoženi „ekstremističnih“ kaznivih dejanj zaradi domnevne vpletenosti v napade septembra 2015; ker so bili aretirani številni člani stranke IRPT, ki se soočajo s kazenskimi postopki, pri katerih ni zagotovila za pravično sojenje; ker je bil Zaid Saidov, poslovnež in dobro znana osebnost opozicije, obsojen na 29 let zapora v sodnih postopkih, povezanih z njegovo kandidaturo na predsedniških volitvah novembra 2013; ker je bil Umarali Kuvatov ubit marca 2015 v Istanbulu, drugega aktivista, Maksuda Ibragimova, pa so zabodli in ugrabili v Rusiji, nato pa so ga vrnili Tadžikistanu in julija 2015 obsodili na 17 let zapora;

| G. | ker je vrhovno sodišče v Dušanbeju 2. junija 2016 obsodilo Mahmadalija Hajita in Saidumarja Husainija, podpredsednika prepovedane stranke IRPT, na dosmrtno zaporno kazen na podlagi obtožb, da sta pripravljala poskus državnega udara v letu 2015; ker je bilo 11 drugih članov stranke IRPT obsojenih na zaporno kazen; ker so tri sorodnike vodje stranke IRPT, Muhidina Kabirija, zaprli, ker niso prijavili nedoločenega kaznivega dejanja; ker sodni postopki niso bili pregledni in so kršili pravice obtožencev do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

G.

ker je vrhovno sodišče v Dušanbeju 2. junija 2016 obsodilo Mahmadalija Hajita in Saidumarja Husainija, podpredsednika prepovedane stranke IRPT, na dosmrtno zaporno kazen na podlagi obtožb, da sta pripravljala poskus državnega udara v letu 2015; ker je bilo 11 drugih članov stranke IRPT obsojenih na zaporno kazen; ker so tri sorodnike vodje stranke IRPT, Muhidina Kabirija, zaprli, ker niso prijavili nedoločenega kaznivega dejanja; ker sodni postopki niso bili pregledni in so kršili pravice obtožencev do poštenega sojenja;

| H. | ker so več odvetnikom, ki so delovali kotzagovorniki obtožencev stranke IRPT, grozili s smrtjo, jih aretirali, pridržali ali zaprli; ker aretacije Buzurgmehra Jorova, Nodire Dodajanove, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova, Firuza in Dalerja Tabarova zbujajo ogromno zaskrbljenost glede spoštovanja mednarodnih standardov glede neodvisnosti odvetnikov, sojenja za zaprtimi vrati in omejenega dostopa do pravnega zastopstva; ker so številne novinarje zaprli, nadlegovali in ustrahovali; ker je treba svobodo govora, dostop do medijev, politično in ideološko pluralnost, vključno z veroizpovedjo, priznati v skladu z ustavo Tadžikistana; |
| --- | --- |

H.

ker so več odvetnikom, ki so delovali kotzagovorniki obtožencev stranke IRPT, grozili s smrtjo, jih aretirali, pridržali ali zaprli; ker aretacije Buzurgmehra Jorova, Nodire Dodajanove, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova, Firuza in Dalerja Tabarova zbujajo ogromno zaskrbljenost glede spoštovanja mednarodnih standardov glede neodvisnosti odvetnikov, sojenja za zaprtimi vrati in omejenega dostopa do pravnega zastopstva; ker so številne novinarje zaprli, nadlegovali in ustrahovali; ker je treba svobodo govora, dostop do medijev, politično in ideološko pluralnost, vključno z veroizpovedjo, priznati v skladu z ustavo Tadžikistana;

| I. | ker zakon o advokaturi iz leta 2015 zahteva popolno ponovitev izdaje potrdil branilcem in je uvedel nekatere omejitve glede tega, kdo lahko opravlja odvetniški poklic, in zato lahko povzroči morebitno vmešavanje v neodvisnost dela odvetnikov; |
| --- | --- |

I.

ker zakon o advokaturi iz leta 2015 zahteva popolno ponovitev izdaje potrdil branilcem in je uvedel nekatere omejitve glede tega, kdo lahko opravlja odvetniški poklic, in zato lahko povzroči morebitno vmešavanje v neodvisnost dela odvetnikov;

| J. | ker nedavne spremembe zakona o javnem zbiranju, ki je začel veljati leta 2015, ovirajo delovanje civilne družbe, saj od nevladnih organizacij zahtevajo razkritje viriv financiranja; |
| --- | --- |

J.

ker nedavne spremembe zakona o javnem zbiranju, ki je začel veljati leta 2015, ovirajo delovanje civilne družbe, saj od nevladnih organizacij zahtevajo razkritje viriv financiranja;

| K. | ker je delegacija Evropskega parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Tadžikistanu v svoji izjavi z dne 2. marca 2015 poudarila bistvene pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

K.

ker je delegacija Evropskega parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Tadžikistanu v svoji izjavi z dne 2. marca 2015 poudarila bistvene pomanjkljivosti;

| L. | ker tisk, spletne strani, družbeni mediji in ponudniki internetnih storitev v Tadžikistanu delujejo v omejevalnem okolju, kjer je zelo razširjena samocenzura; ker vlada uporablja omejevalno medijsko zakonodajo in predpise za boj proti neodvisnemu poročanju ter pogosto blokira spletne medijske hiše in omrežja družbenih medijev; |
| --- | --- |

L.

ker tisk, spletne strani, družbeni mediji in ponudniki internetnih storitev v Tadžikistanu delujejo v omejevalnem okolju, kjer je zelo razširjena samocenzura; ker vlada uporablja omejevalno medijsko zakonodajo in predpise za boj proti neodvisnemu poročanju ter pogosto blokira spletne medijske hiše in omrežja družbenih medijev;

| M. | ker je posebni poročevalec OZN o mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju v poročilu o spremljanju svoje misije v Tadžikistanu iz februarja 2014 izrazil zaskrbljenost zaradi stalnega mučenja, slabega ravnanja in nekaznovanja; |
| --- | --- |

M.

ker je posebni poročevalec OZN o mučenju in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kaznih ali ravnanju v poročilu o spremljanju svoje misije v Tadžikistanu iz februarja 2014 izrazil zaskrbljenost zaradi stalnega mučenja, slabega ravnanja in nekaznovanja;

| N. | ker je stopnja korupcije v Tadžikistanu zaskrbljujoče visoka; |
| --- | --- |

N.

ker je stopnja korupcije v Tadžikistanu zaskrbljujoče visoka;

| O. | ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) pomembno finančno orodje za podporo načelu pravne države, dobremu upravljanju in človekovim pravicam v državi in regiji; |
| --- | --- |

O.

ker je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) pomembno finančno orodje za podporo načelu pravne države, dobremu upravljanju in človekovim pravicam v državi in regiji;

| P. | ker je v Tadžikistanu 22. maja 2016 potekal referendum o ustavnih spremembah, ki sedanjemu predsedniku Emomaliju Rahmonu omogočajo neomejeno kandidiranje za ponovno izvolitev; |
| --- | --- |

P.

ker je v Tadžikistanu 22. maja 2016 potekal referendum o ustavnih spremembah, ki sedanjemu predsedniku Emomaliju Rahmonu omogočajo neomejeno kandidiranje za ponovno izvolitev;

| 1. | poziva k izpustitvi vseh, ki so zaprti iz političnih razlogov, med drugim Abubakra Azizhodžajeva, Zaida Saidova, Maksuda Ibragimova, podpredsednika stranke IRPT Mahmadalija Hajita in Saidumarja Husainija ter enajst drugih članov stranke; |
| --- | --- |

1.

poziva k izpustitvi vseh, ki so zaprti iz političnih razlogov, med drugim Abubakra Azizhodžajeva, Zaida Saidova, Maksuda Ibragimova, podpredsednika stranke IRPT Mahmadalija Hajita in Saidumarja Husainija ter enajst drugih članov stranke;

| 2. | poziva tadžikistanske oblasti, naj razveljavijo obsodbe odvetnikov in pravnikov ter jih izpustijo, med drugim Buzurgmerja Jorova, Nodiro Dodajanovo, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova ter Firuza in Dalerja Tabarova; |
| --- | --- |

2.

poziva tadžikistanske oblasti, naj razveljavijo obsodbe odvetnikov in pravnikov ter jih izpustijo, med drugim Buzurgmerja Jorova, Nodiro Dodajanovo, Nuridina Mahkamova, Šuhrata Kudratova ter Firuza in Dalerja Tabarova;

| 3. | poudarja, da so odnosi med EU in Tadžikistanom pomembni in da je treba krepiti sodelovanje na vseh področjih; opozarja, da se EU zanima za trajne odnose s Tadžikistanom na področju političnega in gospodarskega sodelovanja; poudarja, da so politični in gospodarski odnosi z EU tesno povezani s skupnimi vrednotami spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so odnosi med EU in Tadžikistanom pomembni in da je treba krepiti sodelovanje na vseh področjih; opozarja, da se EU zanima za trajne odnose s Tadžikistanom na področju političnega in gospodarskega sodelovanja; poudarja, da so politični in gospodarski odnosi z EU tesno povezani s skupnimi vrednotami spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v skladu s sporazumom o partnerstvu in sodelovanju;

| 4. | je zelo zaskrbljen zaradi vse več pridržanj in aretacij odvetnikov za človekove pravice, članov politične opozicije in njihovih sorodnikov, omejitev svobode medije, interneta in mobilne komunikacije ter omejevanja verskega izražanja; |
| --- | --- |

4.

je zelo zaskrbljen zaradi vse več pridržanj in aretacij odvetnikov za človekove pravice, članov politične opozicije in njihovih sorodnikov, omejitev svobode medije, interneta in mobilne komunikacije ter omejevanja verskega izražanja;

| 5. | poziva tadžikistanske oblasti, naj odvetnikom in političnim osebnostim zagotovijo pošteno in pregledno sojenje, obsežno zaščito in postopkovna jamstva v skladu z mednarodnimi obveznostmi Tadžikistana in naj mednarodnim organizacijam dovolijo ponovno preiskavo vseh domnevnih kršitev človekovih pravic in dostojanstva; poziva, naj vse zaprte ali pridržane osebe dobijo dostop do neodvisne pravne službe in pravico do rednih srečanj z družinskimi člani; opozarja, da je treba pri vseh izrečenih sodbah predložiti jasne dokaze za kazenske obtožbe proti obdolžencem; |
| --- | --- |

5.

poziva tadžikistanske oblasti, naj odvetnikom in političnim osebnostim zagotovijo pošteno in pregledno sojenje, obsežno zaščito in postopkovna jamstva v skladu z mednarodnimi obveznostmi Tadžikistana in naj mednarodnim organizacijam dovolijo ponovno preiskavo vseh domnevnih kršitev človekovih pravic in dostojanstva; poziva, naj vse zaprte ali pridržane osebe dobijo dostop do neodvisne pravne službe in pravico do rednih srečanj z družinskimi člani; opozarja, da je treba pri vseh izrečenih sodbah predložiti jasne dokaze za kazenske obtožbe proti obdolžencem;

| 6. | poziva tadžikistansko vlado, naj dovoli svobodno delovanje opozicijskih skupin ter uveljavljanje svobode zbiranja, združevanja, izražanja in veroizpovedi v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in tadžikistansko ustavo; |
| --- | --- |

6.

poziva tadžikistansko vlado, naj dovoli svobodno delovanje opozicijskih skupin ter uveljavljanje svobode zbiranja, združevanja, izražanja in veroizpovedi v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in tadžikistansko ustavo;

| 7. | poudarja, da legitimnega boja proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot izgovor za zatiranje dejavnosti opozicije, preprečevanje svobode izražanja in oviranje neodvisnosti sodstva; želi spomniti, da je treba vsem tadžikistanskim državljanom zagotoviti temeljne svoboščine in ohraniti pravno državo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da legitimnega boja proti terorizmu in nasilnemu ekstremizmu ne bi smeli uporabljati kot izgovor za zatiranje dejavnosti opozicije, preprečevanje svobode izražanja in oviranje neodvisnosti sodstva; želi spomniti, da je treba vsem tadžikistanskim državljanom zagotoviti temeljne svoboščine in ohraniti pravno državo;

| 8. | poziva tadžikistanski parlament, naj pri obravnavi predlaganih sprememb zakona o medijih v zvezi z medijskimi licencami upošteva mnenja neodvisnih medijev in civilne družbe; poziva tadžikistanske oblasti, naj prenehajo blokirati spletne strani z novicami; |
| --- | --- |

8.

poziva tadžikistanski parlament, naj pri obravnavi predlaganih sprememb zakona o medijih v zvezi z medijskimi licencami upošteva mnenja neodvisnih medijev in civilne družbe; poziva tadžikistanske oblasti, naj prenehajo blokirati spletne strani z novicami;

| 9. | poziva tadžikistanske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo, zlasti v zvezi z zakonom o javnem združevanju in zakonom o odvetništvu in opravljanju odvetniškega poklica; poziva tadžikistansko vlado, naj zagotovi, da bodo lahko vsi odvetniki, tudi tisti, ki branijo aktiviste za človekove pravice, člane stranke IRPT, žrtve mučenja in obdolžene ekstremizma, svoje delo opravljali svobodno in brez strahu pred grožnjami in nadlegovanjem; |
| --- | --- |

9.

poziva tadžikistanske oblasti, naj spoštujejo mednarodno pravo, zlasti v zvezi z zakonom o javnem združevanju in zakonom o odvetništvu in opravljanju odvetniškega poklica; poziva tadžikistansko vlado, naj zagotovi, da bodo lahko vsi odvetniki, tudi tisti, ki branijo aktiviste za človekove pravice, člane stranke IRPT, žrtve mučenja in obdolžene ekstremizma, svoje delo opravljali svobodno in brez strahu pred grožnjami in nadlegovanjem;

| 10. | pozdravlja nekatere pozitivne korake tadžikistanske vlade, kot je dekriminalizacija obrekovanja in razžalitve leta 2012, in poziva k pravilnemu izvajanju kazenskega zakonika države; pozdravlja podpis zakona o spremembi zakona o kazenskem postopku in zakona o postopkih in pogojih pridržanja osumljencev, obdolžencev in obtožencev ter poziva tadžikistanske oblasti, naj zagotovijo, da se bodo te zakonske določbe nemudoma začele izvajati; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja nekatere pozitivne korake tadžikistanske vlade, kot je dekriminalizacija obrekovanja in razžalitve leta 2012, in poziva k pravilnemu izvajanju kazenskega zakonika države; pozdravlja podpis zakona o spremembi zakona o kazenskem postopku in zakona o postopkih in pogojih pridržanja osumljencev, obdolžencev in obtožencev ter poziva tadžikistanske oblasti, naj zagotovijo, da se bodo te zakonske določbe nemudoma začele izvajati;

| 11. | pozdravlja letni krog dialoga o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom, v katerem bi morali obravnavati tudi vsebino te resolucije; poudarja pomen učinkovitega dialoga o človekovih pravicah med EU in tadžikistanskimi oblastmi, ki bo usmerjen v rezultate in spodbudil umiritev političnega položaja v državi ter uvedbo obsežnih reform; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja letni krog dialoga o človekovih pravicah med EU in Tadžikistanom, v katerem bi morali obravnavati tudi vsebino te resolucije; poudarja pomen učinkovitega dialoga o človekovih pravicah med EU in tadžikistanskimi oblastmi, ki bo usmerjen v rezultate in spodbudil umiritev političnega položaja v državi ter uvedbo obsežnih reform;

| 12. | poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v zvezi s prihodnjimi parlamentarnimi volitvami leta 2020 pozorno spremlja uveljavljanje načela pravne države v Tadžikistanu, zlasti pa pravice do združevanja in pravice do ustanavljanja političnih strank, naj po potrebi rešuje vprašanja s tadžikistanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; poziva delegacijo EU v Dušanbeju, naj ima še naprej dejavno vlogo; |
| --- | --- |

12.

poziva EU in zlasti Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v zvezi s prihodnjimi parlamentarnimi volitvami leta 2020 pozorno spremlja uveljavljanje načela pravne države v Tadžikistanu, zlasti pa pravice do združevanja in pravice do ustanavljanja političnih strank, naj po potrebi rešuje vprašanja s tadžikistanskimi oblastmi, jim ponudi pomoč in redno poroča Parlamentu; poziva delegacijo EU v Dušanbeju, naj ima še naprej dejavno vlogo;

| 13. | spodbuja tadžikistanske oblasti, naj zagotovijo ustrezno spremljanje in izvajanje priporočil iz splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

13.

spodbuja tadžikistanske oblasti, naj zagotovijo ustrezno spremljanje in izvajanje priporočil iz splošnega rednega pregleda;

| 14. | je zelo zaskrbljen zaradi razširjene uporabe mučenja in poziva tadžikistansko vlado, naj izvaja svoj akcijski načrt za izvajanje priporočil, ki ga je v avgustu 2013 izdal odbor proti mučenju; |
| --- | --- |

14.

je zelo zaskrbljen zaradi razširjene uporabe mučenja in poziva tadžikistansko vlado, naj izvaja svoj akcijski načrt za izvajanje priporočil, ki ga je v avgustu 2013 izdal odbor proti mučenju;

| 15. | je seznanjen s sklepi misije Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi za opazovanje parlamentarnih volitev v Tadžikistanu 1. marca 2015, v katerih je navedeno, da so volitve potekale v omejenem političnem prostoru in niso zagotovile enakih konkurenčnih pogojev za kandidate, in poziva tadžikistanske oblasti, naj v doglednem času izpolnijo vsa priporočila iz teh sklepov; |
| --- | --- |

15.

je seznanjen s sklepi misije Urada za demokratične institucije in človekove pravice pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi za opazovanje parlamentarnih volitev v Tadžikistanu 1. marca 2015, v katerih je navedeno, da so volitve potekale v omejenem političnem prostoru in niso zagotovile enakih konkurenčnih pogojev za kandidate, in poziva tadžikistanske oblasti, naj v doglednem času izpolnijo vsa priporočila iz teh sklepov;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, posebnemu predstavniku EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu OZN za človekove pravice, tadžikistanski vladi ter predsedniku Tadžikistana Emomaliju Rahmonu. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Evropske komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Evropski službi za zunanje delovanje, Svetu, Komisiji, posebnemu predstavniku EU za človekove pravice, posebnemu predstavniku EU za Srednjo Azijo, vladam in parlamentom držav članic, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi, Svetu OZN za človekove pravice, tadžikistanski vladi ter predsedniku Tadžikistana Emomaliju Rahmonu.

---

(1)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 12.

(2)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 91.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0121.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/122

---

P8_TA(2016)0276

Vietnam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o Vietnamu (2016/2755(RSP))

(2018/C 086/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Vietnamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Vietnamu,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 18. decembra 2015 o aretaciji odvetnika Nguyễna Văn Đàija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice Evropske službe za zunanje delovanje z dne 18. decembra 2015 o aretaciji odvetnika Nguyễna Văn Đàija,

| — | ob upoštevanju izjav voditeljev držav ali vlad EU z dne 7. marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav voditeljev držav ali vlad EU z dne 7. marca 2016,

| — | ob upoštevanju izjave za javnost tiskovnega predstavnika visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice z dne 13. maja 2016 v Ženevi o Turčiji, Gambiji in Vietnamu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za javnost tiskovnega predstavnika visokega komisarja Organizacije združenih narodov za človekove pravice z dne 13. maja 2016 v Ženevi o Turčiji, Gambiji in Vietnamu,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja Heinerja Bielefeldta ter posebnega poročevalca OZN o mučenju Juana E. Méndeza z dne 3. junija 2016, ki so jo podprli posebni poročevalec OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic Michel Forst, posebna poročevalka OZN o pravici do svobode miroljubnega zbiranja in združevanja Maina Kiai, posebni poročevalec OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja David Kaye, posebna poročevalka OZN o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah Dubravka Šimonović ter delovna skupina o samovoljnih pridržanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca OZN o svobodi veroizpovedi ali prepričanja Heinerja Bielefeldta ter posebnega poročevalca OZN o mučenju Juana E. Méndeza z dne 3. junija 2016, ki so jo podprli posebni poročevalec OZN o položaju zagovornikov človekovih pravic Michel Forst, posebna poročevalka OZN o pravici do svobode miroljubnega zbiranja in združevanja Maina Kiai, posebni poročevalec OZN za spodbujanje in varstvo pravice do svobode mnenja in izražanja David Kaye, posebna poročevalka OZN o nasilju nad ženskami, njegovih vzrokih in posledicah Dubravka Šimonović ter delovna skupina o samovoljnih pridržanjih,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je bil podpisan 27. junija 2012, ter vsakoletnega dialoga o človekovih pravicah med EU in vietnamsko vlado, ki je nazadnje potekal 15. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom, ki je bil podpisan 27. junija 2012, ter vsakoletnega dialoga o človekovih pravicah med EU in vietnamsko vlado, ki je nazadnje potekal 15. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu je Vietnam pristopil leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, h kateremu je Vietnam pristopil leta 1982,

| — | ob upoštevanju mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, katere država podpisnica je Vietnam od leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, katere država podpisnica je Vietnam od leta 1982,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN proti mučenju, ki jo je Vietnam ratificiral leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN proti mučenju, ki jo je Vietnam ratificiral leta 2015,

| — | ob upoštevanju rezultatov splošnega rednega pregleda v zvezi z Vietnamom, ki ga je Svet OZN za človekove pravice opravil 28. januarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov splošnega rednega pregleda v zvezi z Vietnamom, ki ga je Svet OZN za človekove pravice opravil 28. januarja 2014,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker EU meni, da je Vietnam pomemben partner v Aziji; ker je leto 2015 zaznamovala 25. obletnica odnosov med EU in Vietnamom; ker so se ti odnosi hitro razširili s področij trgovine in pomoči v bolj celovit odnos; |
| --- | --- |

A.

ker EU meni, da je Vietnam pomemben partner v Aziji; ker je leto 2015 zaznamovala 25. obletnica odnosov med EU in Vietnamom; ker so se ti odnosi hitro razširili s področij trgovine in pomoči v bolj celovit odnos;

| B. | ker je Vietnam od leta 1975 enostrankarska država, komunistična stranka Vietnama pa se ni pripravljena odreči oblasti in ima nadzor nad nacionalno skupščino in sodišči; |
| --- | --- |

B.

ker je Vietnam od leta 1975 enostrankarska država, komunistična stranka Vietnama pa se ni pripravljena odreči oblasti in ima nadzor nad nacionalno skupščino in sodišči;

| C. | ker so se vietnamske oblasti ostro odzvale na vrsto demonstracij, ki so maja 2016 potekale po vsem Vietnamu in so bile organizirane po ekološki katastrofi, ki je zdesetkala ribje staleže v državi; |
| --- | --- |

C.

ker so se vietnamske oblasti ostro odzvale na vrsto demonstracij, ki so maja 2016 potekale po vsem Vietnamu in so bile organizirane po ekološki katastrofi, ki je zdesetkala ribje staleže v državi;

| D. | ker je bil 16. decembra 2015 aretiran vietnamski odvetnik in borec za človekove pravice Lê Thu Hà, sočasno z drugim vidnim stanovskim kolegom Nguyễn Văn Đàijem, ki je bil aretiran zaradi protidržavne propagande; ker je 22. februarja 2016 policist napadel zagovornika človekovih pravic Trần Minh Nhậta v njegovi hiši v četrti Lâm Hà v provinci Lâm Đồng; ker je bil Trần Huỳnh Duy Thức, ki je bil zaprt leta 2009 po sojenju brez smiselnega zagovora, obsojen na 16-letno zaporno kazen, ki naj bi ji sledilo pet let hišnega pripora; ker obstajajo resni pomisleki zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja budističnega disidenta Thích Quảng Độja, ki je v hišnem priporu; |
| --- | --- |

D.

ker je bil 16. decembra 2015 aretiran vietnamski odvetnik in borec za človekove pravice Lê Thu Hà, sočasno z drugim vidnim stanovskim kolegom Nguyễn Văn Đàijem, ki je bil aretiran zaradi protidržavne propagande; ker je 22. februarja 2016 policist napadel zagovornika človekovih pravic Trần Minh Nhậta v njegovi hiši v četrti Lâm Hà v provinci Lâm Đồng; ker je bil Trần Huỳnh Duy Thức, ki je bil zaprt leta 2009 po sojenju brez smiselnega zagovora, obsojen na 16-letno zaporno kazen, ki naj bi ji sledilo pet let hišnega pripora; ker obstajajo resni pomisleki zaradi vse slabšega zdravstvenega stanja budističnega disidenta Thích Quảng Độja, ki je v hišnem priporu;

| E. | ker so neodvisne politične stranke, sindikati in organizacije za človekove pravice v Vietnamu prepovedani, za javna zborovanja pa je treba pridobiti uradno dovoljenje; ker so nekateri miroljubni protestniki pod strogim nadzorom policije, vidnejši aktivisti so v hišnem priporu, drugi protesti pa so bili razgnani ali pa vnaprej prepovedani; |
| --- | --- |

E.

ker so neodvisne politične stranke, sindikati in organizacije za človekove pravice v Vietnamu prepovedani, za javna zborovanja pa je treba pridobiti uradno dovoljenje; ker so nekateri miroljubni protestniki pod strogim nadzorom policije, vidnejši aktivisti so v hišnem priporu, drugi protesti pa so bili razgnani ali pa vnaprej prepovedani;

| F. | ker imajo obsežni policijski ukrepi za preprečevanje in kaznovanje sodelovanja v protestih za posledico številne kršitve človekovih pravic, tudi mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje in kaznovanje, ter kršitve pravice do miroljubnega zbiranja in svobode gibanja; ker so razmere v zaporih slabe in se z zaporniki kruto ravna, saj naj bi leta 2015 v policijskem priporu umrlo vsaj sedem oseb, obstajajo pa tudi sumi morebitnega policijskega mučenja ali drugih oblik slabega ravnanja; |
| --- | --- |

F.

ker imajo obsežni policijski ukrepi za preprečevanje in kaznovanje sodelovanja v protestih za posledico številne kršitve človekovih pravic, tudi mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje in kaznovanje, ter kršitve pravice do miroljubnega zbiranja in svobode gibanja; ker so razmere v zaporih slabe in se z zaporniki kruto ravna, saj naj bi leta 2015 v policijskem priporu umrlo vsaj sedem oseb, obstajajo pa tudi sumi morebitnega policijskega mučenja ali drugih oblik slabega ravnanja;

| G. | ker je Vietnam sicer sprejel 182 od 227 priporočil, ki jih je Svet OZN za človekove pravice predstavil v rednem pregledu junija 2014, vendar je zavrnil priporočila, kot so osvoboditev političnih zapornikov in oseb, ki so zadržane brez obtožbe ali sodbe, pravna reforma, da bi odpravili aretacije iz političnih razlogov, ustanovitev neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice ter drugi ukrepi za spodbujanje javne udeležbe; ker pa je Vietnam mednarodnim skupinam zagovornikov človekovih pravic nedavno dovolil srečanje s predstavniki opozicije in vladnimi uradniki prvič po koncu vietnamske vojne; |
| --- | --- |

G.

ker je Vietnam sicer sprejel 182 od 227 priporočil, ki jih je Svet OZN za človekove pravice predstavil v rednem pregledu junija 2014, vendar je zavrnil priporočila, kot so osvoboditev političnih zapornikov in oseb, ki so zadržane brez obtožbe ali sodbe, pravna reforma, da bi odpravili aretacije iz političnih razlogov, ustanovitev neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice ter drugi ukrepi za spodbujanje javne udeležbe; ker pa je Vietnam mednarodnim skupinam zagovornikov človekovih pravic nedavno dovolil srečanje s predstavniki opozicije in vladnimi uradniki prvič po koncu vietnamske vojne;

| H. | ker Vietnam vztraja pri uporabi nejasno zapisanih določb o „nacionalni varnosti“ v kazenskem zakoniku, kot so „protidržavna propaganda“, „prevratniško delovanje“ ali „zloraba demokratičnih svoboščin“, da bi obdolžil in utišal politične disidente, zagovornike človekovih pravic in tiste, ki so kritični do vlade; |
| --- | --- |

H.

ker Vietnam vztraja pri uporabi nejasno zapisanih določb o „nacionalni varnosti“ v kazenskem zakoniku, kot so „protidržavna propaganda“, „prevratniško delovanje“ ali „zloraba demokratičnih svoboščin“, da bi obdolžil in utišal politične disidente, zagovornike človekovih pravic in tiste, ki so kritični do vlade;

| I. | ker maja 2016 BBC-jev dopisnik Jonathan Head domnevno ni smel poročati o obisku predsednika ZDA Baracka Obame v Vietnamu in mu je bila brez uradnega razloga odvzeta akreditacija; ker je bila novinarska licenca nekdanjega glavnega urednika časopisa „Người Cao Tuổi“ Kim Quốc Hoe v začetku leta 2015 preklicana, pozneje pa je bil skladno s členom 258 kazenskega zakonika obtožen zlorabe demokratičnih svoboščin, potem ko je časopis razkril vrsto skorumpiranih javnih uradnikov; |
| --- | --- |

I.

ker maja 2016 BBC-jev dopisnik Jonathan Head domnevno ni smel poročati o obisku predsednika ZDA Baracka Obame v Vietnamu in mu je bila brez uradnega razloga odvzeta akreditacija; ker je bila novinarska licenca nekdanjega glavnega urednika časopisa „Người Cao Tuổi“ Kim Quốc Hoe v začetku leta 2015 preklicana, pozneje pa je bil skladno s členom 258 kazenskega zakonika obtožen zlorabe demokratičnih svoboščin, potem ko je časopis razkril vrsto skorumpiranih javnih uradnikov;

| J. | ker se Vietnam v svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2016, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, uvršča na 175. mesto med 180 državami, saj tisk in radiodifuzijo nadzorujejo komunistična stranka, vojska in drugi vladni organi; ker odlok št. 72 iz leta 2013 dodatno omejuje govor na blogih in v družbenih medijih, odlok št. 174 iz leta 2014 pa nalaga stroge kazni uporabnikom družbenih medijev in interneta, ki izrazijo „protidržavno propagando“ ali „reakcionarne zamisli“; |
| --- | --- |

J.

ker se Vietnam v svetovnem indeksu svobode tiska za leto 2016, ki ga objavlja organizacija Novinarji brez meja, uvršča na 175. mesto med 180 državami, saj tisk in radiodifuzijo nadzorujejo komunistična stranka, vojska in drugi vladni organi; ker odlok št. 72 iz leta 2013 dodatno omejuje govor na blogih in v družbenih medijih, odlok št. 174 iz leta 2014 pa nalaga stroge kazni uporabnikom družbenih medijev in interneta, ki izrazijo „protidržavno propagando“ ali „reakcionarne zamisli“;

| K. | ker se svoboda veroizpovedi in prepričanja zatira in številne verske skupnosti trpijo zaradi krutega verskega preganjanja, med njimi tudi člani katoliške cerkve in drugih nepriznanih verstev, kot so Združena vietnamska budistična cerkev, več protestantskih cerkva ter člani etnično-verske manjšine (Montagnardi), kot je poročal posebni poročevalec OZN o svobodi veroizpovedi in prepričanja med svojim obiskom v Vietnamu; |
| --- | --- |

K.

ker se svoboda veroizpovedi in prepričanja zatira in številne verske skupnosti trpijo zaradi krutega verskega preganjanja, med njimi tudi člani katoliške cerkve in drugih nepriznanih verstev, kot so Združena vietnamska budistična cerkev, več protestantskih cerkva ter člani etnično-verske manjšine (Montagnardi), kot je poročal posebni poročevalec OZN o svobodi veroizpovedi in prepričanja med svojim obiskom v Vietnamu;

| L. | ker je Vietnam aprila 2016 sprejel zakon o dostopu do informacij in spremenjeni zakon o tisku, ki omejujeta svobodo izražanja in krepita cenzuro, ter uredbe, ki prepovedujejo proteste pred sodišči v času sojenj; |
| --- | --- |

L.

ker je Vietnam aprila 2016 sprejel zakon o dostopu do informacij in spremenjeni zakon o tisku, ki omejujeta svobodo izražanja in krepita cenzuro, ter uredbe, ki prepovedujejo proteste pred sodišči v času sojenj;

| M. | ker je Vietnam na indeksu razlik med spoloma Svetovnega gospodarskega foruma zdrsnil z 42. mesta v letu 2007 na 83. mesto v letu 2015 in ker je Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk kritizirala vietnamske oblasti, ker niso dojele koncepta dejanske enakosti spolov; ker v Vietnamu nasilje v družini, trgovina z ženskami in dekleti, prostitucija, AIDS ter kršitve spolnih in razmnoževalnih pravic kljub določenemu napredku ostajajo problem; |
| --- | --- |

M.

ker je Vietnam na indeksu razlik med spoloma Svetovnega gospodarskega foruma zdrsnil z 42. mesta v letu 2007 na 83. mesto v letu 2015 in ker je Konvencija OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk kritizirala vietnamske oblasti, ker niso dojele koncepta dejanske enakosti spolov; ker v Vietnamu nasilje v družini, trgovina z ženskami in dekleti, prostitucija, AIDS ter kršitve spolnih in razmnoževalnih pravic kljub določenemu napredku ostajajo problem;

| N. | ker je cilj sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju vzpostaviti sodobno in vzajemno koristno partnerstvo na široki osnovi, ki bo temeljilo na skupnih interesih in načelih, kot so enakost, vzajemno spoštovanje, pravna država in človekove pravice; |
| --- | --- |

N.

ker je cilj sporazuma o obsežnem partnerstvu in sodelovanju vzpostaviti sodobno in vzajemno koristno partnerstvo na široki osnovi, ki bo temeljilo na skupnih interesih in načelih, kot so enakost, vzajemno spoštovanje, pravna država in človekove pravice;

| O. | ker EU izraža pohvalo Vietnamu za vztrajni napredek pri socialno-ekonomskih pravicah, hkrati pa tudi trajno zaskrbljenost zaradi razmer na področju političnih in državljanskih pravic; ker pa je EU med letnim dialogom o človekovih pravicah izpostavila vprašanje omejevanja svobode izražanja, svobode medijev in svobode združevanja; |
| --- | --- |

O.

ker EU izraža pohvalo Vietnamu za vztrajni napredek pri socialno-ekonomskih pravicah, hkrati pa tudi trajno zaskrbljenost zaradi razmer na področju političnih in državljanskih pravic; ker pa je EU med letnim dialogom o človekovih pravicah izpostavila vprašanje omejevanja svobode izražanja, svobode medijev in svobode združevanja;

| P. | ker je EU največji izvozni trg za Vietnam; ker EU skupaj s svojimi državami članicami prispeva največ uradne razvojne pomoči tej državi in ker bo EU povečala proračun za to pomoč za 30 % na 400 milijonov EUR v obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

P.

ker je EU največji izvozni trg za Vietnam; ker EU skupaj s svojimi državami članicami prispeva največ uradne razvojne pomoči tej državi in ker bo EU povečala proračun za to pomoč za 30 % na 400 milijonov EUR v obdobju 2014–2020;

| 1. | pozdravlja okrepljeno partnerstvo in dialog o človekovih pravicah med EU in Vietnamom; pozdravlja, da je Vietnam lani ratificiral Konvencijo OZN proti mučenju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja okrepljeno partnerstvo in dialog o človekovih pravicah med EU in Vietnamom; pozdravlja, da je Vietnam lani ratificiral Konvencijo OZN proti mučenju;

| 2. | poziva vietnamsko vlado, naj nemudoma preneha nadlegovati, ustrahovati in preganjati aktiviste na področju človekovih pravic, družbe in okolja; vztraja, naj vlada spoštuje njihovo pravico do mirnega protestiranja in izpusti neupravičeno pridržane osebe; poziva k takojšnji izpustitvi vseh aktivistov, ki so bili neupravičeno aretirani in so jih zaprli, kot so Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức in Thích Quảng Độ; |
| --- | --- |

2.

poziva vietnamsko vlado, naj nemudoma preneha nadlegovati, ustrahovati in preganjati aktiviste na področju človekovih pravic, družbe in okolja; vztraja, naj vlada spoštuje njihovo pravico do mirnega protestiranja in izpusti neupravičeno pridržane osebe; poziva k takojšnji izpustitvi vseh aktivistov, ki so bili neupravičeno aretirani in so jih zaprli, kot so Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức in Thích Quảng Độ;

| 3. | je zelo zaskrbljen, ker se nad vietnamskimi protestniki, ki izražajo jezo zaradi množičnih poginov rib vzdolž vietnamske osrednje obale, izvaja vse več nasilja; poziva, naj se objavijo rezultati preiskav o tej okoljski katastrofi in naj krivci zanjo odgovarjajo; poziva vietnamsko vlado, naj spoštuje pravico do svobode združevanja v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi s področja človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

je zelo zaskrbljen, ker se nad vietnamskimi protestniki, ki izražajo jezo zaradi množičnih poginov rib vzdolž vietnamske osrednje obale, izvaja vse več nasilja; poziva, naj se objavijo rezultati preiskav o tej okoljski katastrofi in naj krivci zanjo odgovarjajo; poziva vietnamsko vlado, naj spoštuje pravico do svobode združevanja v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi s področja človekovih pravic;

| 4. | obsoja obsodbe in hude kazni, izrečene novinarjem in blogerjem v Vietnamu, kot so Nguyễn Hữu Vinh in njegova sodelavka Nguyễn Thị Minh Thúy ter Đặng Xuân Diệuter, in poziva k njihovi izpustitvi; |
| --- | --- |

4.

obsoja obsodbe in hude kazni, izrečene novinarjem in blogerjem v Vietnamu, kot so Nguyễn Hữu Vinh in njegova sodelavka Nguyễn Thị Minh Thúy ter Đặng Xuân Diệuter, in poziva k njihovi izpustitvi;

| 5. | obžaluje stalne kršitve človekovih pravic v Vietnamu, vključno s političnim zastraševanjem, nadlegovanjem, napadi, samovoljnimi aretacijami, hudimi zapornimi kaznimi in nepravičnimi sodnimi postopki, katerih tarča so politični aktivisti, novinarji, blogerji, disidenti in zagovorniki človekovih pravic, dejavni tako v spletu kot zunaj njega, pri čemer ta država očitno krši svoje mednarodne zaveze glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

obžaluje stalne kršitve človekovih pravic v Vietnamu, vključno s političnim zastraševanjem, nadlegovanjem, napadi, samovoljnimi aretacijami, hudimi zapornimi kaznimi in nepravičnimi sodnimi postopki, katerih tarča so politični aktivisti, novinarji, blogerji, disidenti in zagovorniki človekovih pravic, dejavni tako v spletu kot zunaj njega, pri čemer ta država očitno krši svoje mednarodne zaveze glede človekovih pravic;

| 6. | je zaskrbljen, ker narodna skupščina razmišlja o sprejetju zakona o združevanju in zakona o prepričanju in veroizpovedi, ki sta nezdružljiva z mednarodnimi normami svobode združevanja in svobode veroizpovedi ali prepričanja; |
| --- | --- |

6.

je zaskrbljen, ker narodna skupščina razmišlja o sprejetju zakona o združevanju in zakona o prepričanju in veroizpovedi, ki sta nezdružljiva z mednarodnimi normami svobode združevanja in svobode veroizpovedi ali prepričanja;

| 7. | poziva Vietnam, naj še naprej krepi sodelovanje z mehanizmi človekovih pravic in izboljša skladnost z mehanizmi poročanja organom OZN za spremljanje pogodb; ponovno poziva k napredku na področju izvajanja priporočil iz splošnega rednega pregleda; |
| --- | --- |

7.

poziva Vietnam, naj še naprej krepi sodelovanje z mehanizmi človekovih pravic in izboljša skladnost z mehanizmi poročanja organom OZN za spremljanje pogodb; ponovno poziva k napredku na področju izvajanja priporočil iz splošnega rednega pregleda;

| 8. | ponovno poziva k pregledu nekaterih členov vietnamskega kazenskega zakonika, ki se uporabljajo za zatiranje svobode izražanja; meni, da je obžalovanja vredno, da med 18 000 zaporniki, pomiloščenimi 2. septembra 2015, ni nobenega političnega zapornika; obsoja pridržanje in razmere v zaporih v Vietnamu ter od vietnamskih oblasti zahteva, da zagotovijo neomejen dostop do pravnega svetovanja; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva k pregledu nekaterih členov vietnamskega kazenskega zakonika, ki se uporabljajo za zatiranje svobode izražanja; meni, da je obžalovanja vredno, da med 18 000 zaporniki, pomiloščenimi 2. septembra 2015, ni nobenega političnega zapornika; obsoja pridržanje in razmere v zaporih v Vietnamu ter od vietnamskih oblasti zahteva, da zagotovijo neomejen dostop do pravnega svetovanja;

| 9. | poziva vietnamsko vlado, naj vzpostavi učinkovite mehanizme za zagotovitev odgovornosti svojih policijskih sil in varnostnih agencij, da bi odpravila zlorabljanje zapornikov in oseb v priporu; |
| --- | --- |

9.

poziva vietnamsko vlado, naj vzpostavi učinkovite mehanizme za zagotovitev odgovornosti svojih policijskih sil in varnostnih agencij, da bi odpravila zlorabljanje zapornikov in oseb v priporu;

| 10. | poziva oblasti, naj ustavijo versko preganjanje in spremenijo zakonodajo o statusu verskih skupnosti tako, da ponovno uvedejo pravni status za nepriznane vere; poziva Vietnam, naj umakne peti osnutek zakona o prepričanju in veroizpovedi, o katerem ravno sedaj razpravlja narodna skupščina, in naj pripravi nov osnutek, ki bo skladen z obveznostmi te države v skladu s členom 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva k izpustitvi verskih voditeljev, vključno s pastorjem Nguyễn Công Chínhom, Trần Thị Hồng in Ngô Hàomom; |
| --- | --- |

10.

poziva oblasti, naj ustavijo versko preganjanje in spremenijo zakonodajo o statusu verskih skupnosti tako, da ponovno uvedejo pravni status za nepriznane vere; poziva Vietnam, naj umakne peti osnutek zakona o prepričanju in veroizpovedi, o katerem ravno sedaj razpravlja narodna skupščina, in naj pripravi nov osnutek, ki bo skladen z obveznostmi te države v skladu s členom 18 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; poziva k izpustitvi verskih voditeljev, vključno s pastorjem Nguyễn Công Chínhom, Trần Thị Hồng in Ngô Hàomom;

| 11. | zahteva, naj se Vietnam bori proti diskriminaciji žensk z uvedbo zakonodaje proti tihotapljenju in sprejetjem dejanskih ukrepov za zmanjšanje nasilja v družini in kršitev reproduktivnih pravic; |
| --- | --- |

11.

zahteva, naj se Vietnam bori proti diskriminaciji žensk z uvedbo zakonodaje proti tihotapljenju in sprejetjem dejanskih ukrepov za zmanjšanje nasilja v družini in kršitev reproduktivnih pravic;

| 12. | izraža pohvalo Vietnamu zaradi njegove vodilne vloge v Aziji na področju razvoja pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI), zlasti z nedavno sprejetim zakonom o sklenitvi zakonske zveze in družini, ki dovoljuje istospolne poročne slovesnosti; |
| --- | --- |

12.

izraža pohvalo Vietnamu zaradi njegove vodilne vloge v Aziji na področju razvoja pravic lezbijk, gejev, biseksualnih, transseksualnih in interseksualnih oseb (LGBTI), zlasti z nedavno sprejetim zakonom o sklenitvi zakonske zveze in družini, ki dovoljuje istospolne poročne slovesnosti;

| 13. | poziva medvladno komisijo združenja ASEAN za človekove pravice, naj pregleda razmere glede človekovih pravic v Vietnamu, pri čemer naj nameni poseben poudarek svobodi izražanja, ter državi izreče priporočila; |
| --- | --- |

13.

poziva medvladno komisijo združenja ASEAN za človekove pravice, naj pregleda razmere glede človekovih pravic v Vietnamu, pri čemer naj nameni poseben poudarek svobodi izražanja, ter državi izreče priporočila;

| 14. | poziva vietnamsko vlado, naj izda stalno povabilo za vse posebne postopke OZN, zlasti za posebnega poročevalca o svobodi izražanja in posebnega poročevalca o položaju zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

poziva vietnamsko vlado, naj izda stalno povabilo za vse posebne postopke OZN, zlasti za posebnega poročevalca o svobodi izražanja in posebnega poročevalca o položaju zagovornikov človekovih pravic;

| 15. | poziva EU, naj v okviru obsežnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju okrepi politični dialog o človekovih pravicah z Vietnamom; |
| --- | --- |

15.

poziva EU, naj v okviru obsežnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju okrepi politični dialog o človekovih pravicah z Vietnamom;

| 16. | poziva delegacijo EU, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja in instrumente, da bi vietnamsko vlado spremljala pri teh korakih ter podprla in zaščitila zagovornike človekovih pravic; poudarja, da je dialog o človekovih pravicah med EU in vietnamskimi oblastmi pomemben, zlasti če mu sledijo dejanski ukrepi; poudarja, da bi moral biti ta dialog učinkovit in usmerjen k rezultatom; |
| --- | --- |

16.

poziva delegacijo EU, naj uporabi vsa razpoložljiva orodja in instrumente, da bi vietnamsko vlado spremljala pri teh korakih ter podprla in zaščitila zagovornike človekovih pravic; poudarja, da je dialog o človekovih pravicah med EU in vietnamskimi oblastmi pomemben, zlasti če mu sledijo dejanski ukrepi; poudarja, da bi moral biti ta dialog učinkovit in usmerjen k rezultatom;

| 17. | priznava prizadevanja vietnamske vlade za okrepitev odnosov med EU in združenjem ASEAN ter njeno podporo članstvu EU v vzhodnoazijskem vrhu; |
| --- | --- |

17.

priznava prizadevanja vietnamske vlade za okrepitev odnosov med EU in združenjem ASEAN ter njeno podporo članstvu EU v vzhodnoazijskem vrhu;

| 18. | izraža pohvalo Vietnamu, ker je dosegel precejšnje število razvojnih ciljev tisočletja, in poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj še naprej podpirata vietnamske oblasti ter nevladne organizacije in organizacije civilne družbe v tej državi v okviru razvojne agende po letu 2015; |
| --- | --- |

18.

izraža pohvalo Vietnamu, ker je dosegel precejšnje število razvojnih ciljev tisočletja, in poziva Komisijo in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj še naprej podpirata vietnamske oblasti ter nevladne organizacije in organizacije civilne družbe v tej državi v okviru razvojne agende po letu 2015;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vietnamski vladi in narodni skupščini, vladam in parlamentom držav članic združenja ASEAN, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vietnamski vladi in narodni skupščini, vladam in parlamentom držav članic združenja ASEAN, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/126

---

P8_TA(2016)0279

Odprta, učinkovita in neodvisna uprava Evropske unije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (2016/2610(RSP))

(2018/C 086/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (O-000079/2016 – B8-0705/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (O-000079/2016 – B8-0705/2016),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2013 s priporočili Komisiji o zakonu Evropske unije o upravnem postopku (1),

| — | ob upoštevanju členov 128(5), 123(2) in 46(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5), 123(2) in 46(6) Poslovnika,

| 1. | želi spomniti, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2013 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pozval k sprejetju uredbe o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije v skladu s členom 298 PDEU, vendar se Komisija kljub temu, da je bila resolucija sprejeta z veliko večino (572 glasov za, 16 proti, 12 vzdržanih), na zahtevo Parlamenta ni odzvala s predlogom; |
| --- | --- |

1.

želi spomniti, da je Parlament v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2013 v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pozval k sprejetju uredbe o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije v skladu s členom 298 PDEU, vendar se Komisija kljub temu, da je bila resolucija sprejeta z veliko večino (572 glasov za, 16 proti, 12 vzdržanih), na zahtevo Parlamenta ni odzvala s predlogom;

| 2. | poziva Komisijo, naj ponovno prouči priloženi predlog uredbe; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ponovno prouči priloženi predlog uredbe;

| 3. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, ki ga bo vključila v svoj delovni program za leto 2017; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, ki ga bo vključila v svoj delovni program za leto 2017;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji.

---

(1)  UL C 440, 30.12.2015, str. 17.

---

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

za odprto, učinkovito in neodvisno upravo Evropske unije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 298 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z razvojem pristojnosti Evropske unije se državljani vse pogosteje srečujejo z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, pri čemer njihove postopkovne pravice niso vedno ustrezno varovane. |
| --- | --- |

(1)

Z razvojem pristojnosti Evropske unije se državljani vse pogosteje srečujejo z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, pri čemer njihove postopkovne pravice niso vedno ustrezno varovane.

| (2) | V Uniji, ki upošteva načelo pravne države, je treba zagotoviti, da so postopkovne pravice in obveznosti vedno ustrezno opredeljene in razvite ter da se v vsakem trenutku ustrezno spoštujejo. Državljani upravičeno pričakujejo visoko raven preglednosti in učinkovitosti ter hitro obravnavo in odzivnost institucij, organov, uradov in agencij. Državljani so prav tako upravičeni do prejema ustreznih informacije glede možnosti nadaljnjega ukrepanja v zvezi z zadevo. |
| --- | --- |

(2)

V Uniji, ki upošteva načelo pravne države, je treba zagotoviti, da so postopkovne pravice in obveznosti vedno ustrezno opredeljene in razvite ter da se v vsakem trenutku ustrezno spoštujejo. Državljani upravičeno pričakujejo visoko raven preglednosti in učinkovitosti ter hitro obravnavo in odzivnost institucij, organov, uradov in agencij. Državljani so prav tako upravičeni do prejema ustreznih informacije glede možnosti nadaljnjega ukrepanja v zvezi z zadevo.

| (3) | Obstoječi predpisi in načela Unije o dobrem upravljanju so razpršeni v številnih različnih virih: primarni zakonodaji, sekundarni zakonodaji, sodni praksi Sodišča Evropske unije, nezavezujoči zakonodaji in enostranskih zavezah institucij Unije. |
| --- | --- |

(3)

Obstoječi predpisi in načela Unije o dobrem upravljanju so razpršeni v številnih različnih virih: primarni zakonodaji, sekundarni zakonodaji, sodni praksi Sodišča Evropske unije, nezavezujoči zakonodaji in enostranskih zavezah institucij Unije.

| (4) | Unija je z leti razvila veliko število sektorskih upravnih postopkov, in sicer tako v obliki zavezujočih pravil kot nezavezujoče zakonodaje, pri čemer ni nujno upoštevala splošne skladnosti sistema. Zaradi te kompleksne raznovrstnosti postopkov je prišlo do vrzeli in neskladij v teh postopkih. |
| --- | --- |

(4)

Unija je z leti razvila veliko število sektorskih upravnih postopkov, in sicer tako v obliki zavezujočih pravil kot nezavezujoče zakonodaje, pri čemer ni nujno upoštevala splošne skladnosti sistema. Zaradi te kompleksne raznovrstnosti postopkov je prišlo do vrzeli in neskladij v teh postopkih.

| (5) | Dejstvo, da Unija nima skladnega in celovitega sistema kodificiranih pravil upravnega prava, državljanom otežuje razumevanje njihovih upravnih pravic na podlagi prava Unije. |
| --- | --- |

(5)

Dejstvo, da Unija nima skladnega in celovitega sistema kodificiranih pravil upravnega prava, državljanom otežuje razumevanje njihovih upravnih pravic na podlagi prava Unije.

| (6) | Aprila 2000 je Evropski varuh človekovih pravic institucijam predlagal kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev v prepričanju, da bi se moral isti kodeks uporabljati za vse institucije, organe, urade in agencije Unije. |
| --- | --- |

(6)

Aprila 2000 je Evropski varuh človekovih pravic institucijam predlagal kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev v prepričanju, da bi se moral isti kodeks uporabljati za vse institucije, organe, urade in agencije Unije.

| (7) | V svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 je Parlament potrdil osnutek kodeksa Evropskega varuha človekovih pravic s spremembami in pozval Komisijo, naj na podlagi člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti predloži predlog uredbe, ki bo vsebovala kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev. |
| --- | --- |

(7)

V svoji resoluciji z dne 6. septembra 2001 je Parlament potrdil osnutek kodeksa Evropskega varuha človekovih pravic s spremembami in pozval Komisijo, naj na podlagi člena 308 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti predloži predlog uredbe, ki bo vsebovala kodeks dobrega ravnanja javnih uslužbencev.

| (8) | Obstoječi notranji kodeksi ravnanja, ki so jih naknadno sprejele različne institucije in ki povečini temeljijo na omenjenem kodeksu Evropskega varuha človekovih pravic, imajo omejen učinek, se medsebojno razlikujejo in niso pravno zavezujoči. |
| --- | --- |

(8)

Obstoječi notranji kodeksi ravnanja, ki so jih naknadno sprejele različne institucije in ki povečini temeljijo na omenjenem kodeksu Evropskega varuha človekovih pravic, imajo omejen učinek, se medsebojno razlikujejo in niso pravno zavezujoči.

| (9) | Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe je Uniji zagotovil pravno podlago za sprejetje uredbe o upravnem postopku. Člen 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča sprejetje uredb za zagotovitev, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava. Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) dobila enako pravno veljavo kot Pogodbi. |
| --- | --- |

(9)

Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe je Uniji zagotovil pravno podlago za sprejetje uredbe o upravnem postopku. Člen 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) omogoča sprejetje uredb za zagotovitev, da institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava. Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina) dobila enako pravno veljavo kot Pogodbi.

| (10) | V naslovu V Listine („Pravice državljanov“) je pravica do dobrega upravljanja zapisana v členu 41, ki določa, da ima vsakdo pravico do tega, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. Člen 41 Listine nadalje neizčrpno navaja nekatere od elementov, ki jih zajema pravica do dobrega upravljanja, kot so pravica vsake osebe, da se izjavi, pravica vsake osebe do vpogleda v njen spis, pravica do obrazložitve odločitev, pravica do nadomestila za škodo, ki so jo povzročile institucije ali njihovi uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti, ter jezikovne pravice. |
| --- | --- |

(10)

V naslovu V Listine („Pravice državljanov“) je pravica do dobrega upravljanja zapisana v členu 41, ki določa, da ima vsakdo pravico do tega, da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku. Člen 41 Listine nadalje neizčrpno navaja nekatere od elementov, ki jih zajema pravica do dobrega upravljanja, kot so pravica vsake osebe, da se izjavi, pravica vsake osebe do vpogleda v njen spis, pravica do obrazložitve odločitev, pravica do nadomestila za škodo, ki so jo povzročile institucije ali njihovi uslužbenci pri opravljanju svojih dolžnosti, ter jezikovne pravice.

| (11) | Učinkovita uprava Unije je ključnega pomena za javni interes. Prekomerno število pravil in postopkov, vendar pa tudi njihovo pomanjkanje, lahko vodi k upravnim nepravilnostim, ki so prav tako lahko posledica nasprotujočih si, neskladnih ali nejasnih pravil in postopkov. |
| --- | --- |

(11)

Učinkovita uprava Unije je ključnega pomena za javni interes. Prekomerno število pravil in postopkov, vendar pa tudi njihovo pomanjkanje, lahko vodi k upravnim nepravilnostim, ki so prav tako lahko posledica nasprotujočih si, neskladnih ali nejasnih pravil in postopkov.

| (12) | Ustrezno strukturirani in skladni upravni postopki podpirajo tako učinkovito upravo kot tudi ustrezno izvrševanje pravice do dobrega upravljanja, ki je zajamčeno kot splošno načelo prava Unije in v skladu s členom 41 Listine. |
| --- | --- |

(12)

Ustrezno strukturirani in skladni upravni postopki podpirajo tako učinkovito upravo kot tudi ustrezno izvrševanje pravice do dobrega upravljanja, ki je zajamčeno kot splošno načelo prava Unije in v skladu s členom 41 Listine.

| (13) | V svoji resoluciji z dne 15. januarja 2013 je Evropski parlament pozval k sprejetju uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku, da bi z odprto, učinkovito in neodvisno evropsko upravo zajamčili pravico do dobrega upravljanja. Oblikovanje skupnega sklopa pravil o upravnem postopku na ravni institucij, organov, uradov in agencij Unije bi moralo okrepiti pravno varnost in zapolniti vrzeli v pravnem sistemu Unije ter tako prispevati k skladnosti z načelom pravne države. |
| --- | --- |

(13)

V svoji resoluciji z dne 15. januarja 2013 je Evropski parlament pozval k sprejetju uredbe o zakonu Evropske unije o upravnem postopku, da bi z odprto, učinkovito in neodvisno evropsko upravo zajamčili pravico do dobrega upravljanja. Oblikovanje skupnega sklopa pravil o upravnem postopku na ravni institucij, organov, uradov in agencij Unije bi moralo okrepiti pravno varnost in zapolniti vrzeli v pravnem sistemu Unije ter tako prispevati k skladnosti z načelom pravne države.

| (14) | Namen te uredbe je vzpostaviti sklop postopkovnih pravil, ki bi jih uprava Unije morala spoštovati pri izvajanju svojih upravnih dejavnosti. Namen teh postopkovnih pravil je zagotoviti tako odprto, učinkovito in neodvisno upravo kot tudi ustrezno izvrševanje pravice do dobrega upravljanja. |
| --- | --- |

(14)

Namen te uredbe je vzpostaviti sklop postopkovnih pravil, ki bi jih uprava Unije morala spoštovati pri izvajanju svojih upravnih dejavnosti. Namen teh postopkovnih pravil je zagotoviti tako odprto, učinkovito in neodvisno upravo kot tudi ustrezno izvrševanje pravice do dobrega upravljanja.

| (15) | V skladu s členom 298 PDEU se ta uredba ne bi smela uporabljati za uprave držav članic. Nadalje se ta uredba ne bi smela uporabljati za zakonodajne postopke, sodne postopke in postopke, ki vodijo k sprejetju nezakonodajnih aktov, ki temeljijo neposredno na Pogodbah, delegiranih aktov ali izvedbenih aktov. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 298 PDEU se ta uredba ne bi smela uporabljati za uprave držav članic. Nadalje se ta uredba ne bi smela uporabljati za zakonodajne postopke, sodne postopke in postopke, ki vodijo k sprejetju nezakonodajnih aktov, ki temeljijo neposredno na Pogodbah, delegiranih aktov ali izvedbenih aktov.

| (16) | Ta uredba bi se morala uporabljati za upravo Unije brez poseganja v druge pravne akte Unije, ki določajo posebna upravna postopkovna pravila. Vendar upravni postopki za posamezen sektor niso povsem skladni in popolni. Z namenom zagotavljanja splošne skladnosti upravnih dejavnosti uprave Unije in ob polnem spoštovanju pravice do dobrega upravljanja bi tako morali pravne akte, ki določajo posebna upravna postopkovna pravila, razlagati v skladu s to uredbo, zadevne določbe te uredbe pa bi morale zapolniti njihove vrzeli. Ta uredba določa pravice in obveznosti kot privzeto pravilo za vse upravne postopke v skladu z zakonodajo Unije in tako zmanjšuje razdrobljenost veljavnih postopkovnih pravil, ki izhajajo iz zakonodaje za posamezen sektor. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba bi se morala uporabljati za upravo Unije brez poseganja v druge pravne akte Unije, ki določajo posebna upravna postopkovna pravila. Vendar upravni postopki za posamezen sektor niso povsem skladni in popolni. Z namenom zagotavljanja splošne skladnosti upravnih dejavnosti uprave Unije in ob polnem spoštovanju pravice do dobrega upravljanja bi tako morali pravne akte, ki določajo posebna upravna postopkovna pravila, razlagati v skladu s to uredbo, zadevne določbe te uredbe pa bi morale zapolniti njihove vrzeli. Ta uredba določa pravice in obveznosti kot privzeto pravilo za vse upravne postopke v skladu z zakonodajo Unije in tako zmanjšuje razdrobljenost veljavnih postopkovnih pravil, ki izhajajo iz zakonodaje za posamezen sektor.

| (17) | Postopkovna upravna pravila, določena v tej uredbi, so namenjena izvajanju načel dobrega upravljanja, opredeljenih v različnih pravnih virih, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije. Ta načela so podana v nadaljevanju, njihova ubeseditev pa bi morala predstavljati podlago za razlago določb te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Postopkovna upravna pravila, določena v tej uredbi, so namenjena izvajanju načel dobrega upravljanja, opredeljenih v različnih pravnih virih, ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije. Ta načela so podana v nadaljevanju, njihova ubeseditev pa bi morala predstavljati podlago za razlago določb te uredbe.

| (18) | Načelo pravne države, kot je zapisano v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, predstavlja samo srce in dušo vrednot Unije. V skladu s tem načelom mora vsak ukrep Unije temeljiti na Pogodbah, v skladu z načelom prenosa pristojnosti. Nadalje načelo zakonitosti, ki logično izhaja iz načela pravne države, zahteva, da se dejavnosti uprave Unije izvajajo v polni skladnosti z zakonom. |
| --- | --- |

(18)

Načelo pravne države, kot je zapisano v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji, predstavlja samo srce in dušo vrednot Unije. V skladu s tem načelom mora vsak ukrep Unije temeljiti na Pogodbah, v skladu z načelom prenosa pristojnosti. Nadalje načelo zakonitosti, ki logično izhaja iz načela pravne države, zahteva, da se dejavnosti uprave Unije izvajajo v polni skladnosti z zakonom.

| (19) | Vsak pravni akt Unije mora biti skladen z načelom sorazmernosti. Slednje zahteva, da so vsi ukrepi uprave Unije ustrezni in potrebni za dosego ciljev, ki jih upravičeno zasleduje zadevni ukrep: kjer obstaja možnost izbire med več potencialno ustreznimi ukrepi, je treba izbrati najmanj obremenjujočo možnost, nobena dajatev, ki jo naloži uprava, pa ne bi smela biti nesorazmerna glede na zastavljene cilje. |
| --- | --- |

(19)

Vsak pravni akt Unije mora biti skladen z načelom sorazmernosti. Slednje zahteva, da so vsi ukrepi uprave Unije ustrezni in potrebni za dosego ciljev, ki jih upravičeno zasleduje zadevni ukrep: kjer obstaja možnost izbire med več potencialno ustreznimi ukrepi, je treba izbrati najmanj obremenjujočo možnost, nobena dajatev, ki jo naloži uprava, pa ne bi smela biti nesorazmerna glede na zastavljene cilje.

| (20) | Pravica do dobrega upravljanja zahteva, da uprava Unije sprejema upravne akte v skladu z upravnimi postopki, ki zagotavljajo nepristranskost, pravičnost in pravočasnost. |
| --- | --- |

(20)

Pravica do dobrega upravljanja zahteva, da uprava Unije sprejema upravne akte v skladu z upravnimi postopki, ki zagotavljajo nepristranskost, pravičnost in pravočasnost.

| (21) | Pravica do dobrega upravljanja zahteva, da je strankam vročen vsakršen sklep o začetku upravnega postopka ter da se jim zagotovijo ustrezne informacije, s čimer se jim omogoči, da uveljavljajo svoje pravice v okviru upravnega postopka. V ustrezno utemeljenih in izjemnih primerih, kjer to zahteva javni interes, lahko uprava Unije vročitev opravi kasneje oziroma je ne opravi. |
| --- | --- |

(21)

Pravica do dobrega upravljanja zahteva, da je strankam vročen vsakršen sklep o začetku upravnega postopka ter da se jim zagotovijo ustrezne informacije, s čimer se jim omogoči, da uveljavljajo svoje pravice v okviru upravnega postopka. V ustrezno utemeljenih in izjemnih primerih, kjer to zahteva javni interes, lahko uprava Unije vročitev opravi kasneje oziroma je ne opravi.

| (22) | Če se upravni postopek sproži na podlagi vloge stranke, pravica do dobrega upravljanja upravi Unije nalaga obveznost, da pisno potrdi prejem vloge. V potrditvi prejema bi morale biti navedene potrebne informacije, ki bi stranki omogočile, da uveljavlja svojo pravico do obrambe v upravnem postopku. Vendar bi morala uprava Unije imeti pravico, da zavrne nesmiselne vloge ali vloge, ki pomenijo zlorabo, saj bi lahko ogrozile upravno učinkovitost. |
| --- | --- |

(22)

Če se upravni postopek sproži na podlagi vloge stranke, pravica do dobrega upravljanja upravi Unije nalaga obveznost, da pisno potrdi prejem vloge. V potrditvi prejema bi morale biti navedene potrebne informacije, ki bi stranki omogočile, da uveljavlja svojo pravico do obrambe v upravnem postopku. Vendar bi morala uprava Unije imeti pravico, da zavrne nesmiselne vloge ali vloge, ki pomenijo zlorabo, saj bi lahko ogrozile upravno učinkovitost.

| (23) | Za zagotovitev pravne varnosti bi moral biti upravni postopek sprožen v razumnem času po tem, ko se je zgodil dogodek. Zato bi morala ta uredba vsebovati določbe glede zastaralnega roka. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev pravne varnosti bi moral biti upravni postopek sprožen v razumnem času po tem, ko se je zgodil dogodek. Zato bi morala ta uredba vsebovati določbe glede zastaralnega roka.

| (24) | Pravica do dobrega upravljanja zahteva skrbno ravnanje uprave Unije, kar upravo zavezuje, da v vseh fazah postopka skrbno in nepristransko ugotavlja in pregleduje vse zadevne dejanske in pravne elemente primera ter pri tem upošteva vse zadevne interese. V ta namen bi morala biti uprava Unije pooblaščena, da zasliši stranke, priče in strokovnjake, zahteva dokumente in evidence ter izvaja obiske ali inšpekcijske preglede. Pri izbiri strokovnjakov bi morala uprava Unije zagotoviti, da so strokovno usposobljeni in da nanje ne vpliva nasprotje interesov. |
| --- | --- |

(24)

Pravica do dobrega upravljanja zahteva skrbno ravnanje uprave Unije, kar upravo zavezuje, da v vseh fazah postopka skrbno in nepristransko ugotavlja in pregleduje vse zadevne dejanske in pravne elemente primera ter pri tem upošteva vse zadevne interese. V ta namen bi morala biti uprava Unije pooblaščena, da zasliši stranke, priče in strokovnjake, zahteva dokumente in evidence ter izvaja obiske ali inšpekcijske preglede. Pri izbiri strokovnjakov bi morala uprava Unije zagotoviti, da so strokovno usposobljeni in da nanje ne vpliva nasprotje interesov.

| (25) | Med preiskavami, ki jih izvaja uprava Unije, bi stranke morale biti dolžne sodelovati tako, da upravi pomagajo ugotoviti dejstva in okoliščine primera. Kadar uprava Unije zaprosi stranke za sodelovanje, bi jim morala dati ustrezen rok za odgovor in jih opomniti glede privilegija zoper samoobtožbo, kadar bi upravni postopek lahko privedel do kazni. |
| --- | --- |

(25)

Med preiskavami, ki jih izvaja uprava Unije, bi stranke morale biti dolžne sodelovati tako, da upravi pomagajo ugotoviti dejstva in okoliščine primera. Kadar uprava Unije zaprosi stranke za sodelovanje, bi jim morala dati ustrezen rok za odgovor in jih opomniti glede privilegija zoper samoobtožbo, kadar bi upravni postopek lahko privedel do kazni.

| (26) | Pravica do nepristranske obravnave s strani uprave Unije je logična posledica temeljne pravice do dobrega upravljanja in pomeni, da so se zaposleni dolžni vzdržati sodelovanja v upravnem postopku, v katerem imajo, bodisi neposredno bodisi posredno, oseben interes, vključno zlasti s kakršnim koli družinskim ali finančnim interesom, ki bi ogrozil njihovo nepristranskost. |
| --- | --- |

(26)

Pravica do nepristranske obravnave s strani uprave Unije je logična posledica temeljne pravice do dobrega upravljanja in pomeni, da so se zaposleni dolžni vzdržati sodelovanja v upravnem postopku, v katerem imajo, bodisi neposredno bodisi posredno, oseben interes, vključno zlasti s kakršnim koli družinskim ali finančnim interesom, ki bi ogrozil njihovo nepristranskost.

| (27) | Pravica do dobrega upravljanja lahko zahteva, da uprava v določenih pogojih izvede inšpekcijske preglede, kadar je to potrebno za izpolnitev dolžnosti ali dosego cilja v skladu s pravom Unije. Ti inšpekcijski pregledi bi morali upoštevati določene pogoje in postopke, da se zavarujejo pravice strank. |
| --- | --- |

(27)

Pravica do dobrega upravljanja lahko zahteva, da uprava v določenih pogojih izvede inšpekcijske preglede, kadar je to potrebno za izpolnitev dolžnosti ali dosego cilja v skladu s pravom Unije. Ti inšpekcijski pregledi bi morali upoštevati določene pogoje in postopke, da se zavarujejo pravice strank.

| (28) | Pravico osebe, da se izjavi, bi morali spoštovati v vseh postopkih, sproženih v zvezi z osebo, za katere je mogoče, da bo njihova posledica ukrep, ki škodljivo vpliva na to osebo. Te pravice ne bi smeli izključiti ali omejiti z nobenim zakonodajnim ukrepom. Pravica osebe, da se izjavi, terja, da zadevna oseba prejme točno in popolno navedbo podanih trditev ali ugovorov in ima priložnost, da posreduje pripombe o resničnosti in ustreznosti dejstev ter o uporabljenih dokumentih. |
| --- | --- |

(28)

Pravico osebe, da se izjavi, bi morali spoštovati v vseh postopkih, sproženih v zvezi z osebo, za katere je mogoče, da bo njihova posledica ukrep, ki škodljivo vpliva na to osebo. Te pravice ne bi smeli izključiti ali omejiti z nobenim zakonodajnim ukrepom. Pravica osebe, da se izjavi, terja, da zadevna oseba prejme točno in popolno navedbo podanih trditev ali ugovorov in ima priložnost, da posreduje pripombe o resničnosti in ustreznosti dejstev ter o uporabljenih dokumentih.

| (29) | Pravica do dobrega upravljanja vključuje pravico stranke v upravnem postopku do vpogleda v lasten spis, kar je prav tako bistven pogoj za pravico osebe, da se izjavi. Kadar varovanje upravičenih interesov zaupnosti ter poklicne in poslovne tajnosti ne dopušča neomejenega vpogleda v spis, bi stranki morali zagotoviti vsaj ustrezen povzetek njegove vsebine. Da bi posameznikom olajšali vpogled v spise in tako zagotovili pregledno upravljanje informacij, bi morala uprava Unije voditi evidenco o dohodni in odhodni pošti, prejetih dokumentih in izvedenih ukrepih ter oblikovati seznam evidentiranih spisov. |
| --- | --- |

(29)

Pravica do dobrega upravljanja vključuje pravico stranke v upravnem postopku do vpogleda v lasten spis, kar je prav tako bistven pogoj za pravico osebe, da se izjavi. Kadar varovanje upravičenih interesov zaupnosti ter poklicne in poslovne tajnosti ne dopušča neomejenega vpogleda v spis, bi stranki morali zagotoviti vsaj ustrezen povzetek njegove vsebine. Da bi posameznikom olajšali vpogled v spise in tako zagotovili pregledno upravljanje informacij, bi morala uprava Unije voditi evidenco o dohodni in odhodni pošti, prejetih dokumentih in izvedenih ukrepih ter oblikovati seznam evidentiranih spisov.

| (30) | Uprava Unije bi morala upravne akte sprejemati v razumnem časovnem roku. Počasna uprava je slaba uprava. Vsakršna zamuda pri sprejemanju upravnih aktov bi morala biti upravičena, stranke v upravnem postopku pa o tem ustrezno obveščene, pri čemer bi jim morali posredovati pričakovani datum, ko bo po ocenah sprejet upravni akt. |
| --- | --- |

(30)

Uprava Unije bi morala upravne akte sprejemati v razumnem časovnem roku. Počasna uprava je slaba uprava. Vsakršna zamuda pri sprejemanju upravnih aktov bi morala biti upravičena, stranke v upravnem postopku pa o tem ustrezno obveščene, pri čemer bi jim morali posredovati pričakovani datum, ko bo po ocenah sprejet upravni akt.

| (31) | Pravica do dobrega upravljanja upravi Unije nalaga obveznost, da jasno navede razloge, na katerih temeljijo njeni upravni akti. V obrazložitvi bi morali biti navedeni pravna podlaga za akt, splošne razmere, ki so vodile k njegovemu sprejetju, in splošni cilji, ki si jih prizadeva doseči. V obrazložitvi bi morala biti jasno in nedvoumno navedena utemeljitev pristojnega organa, ki je sprejel akt, in sicer na takšen način, da bi zadevnim strankam omogočili, da se odločijo, ali želijo braniti svoje pravice z vlogo za sodno presojo. |
| --- | --- |

(31)

Pravica do dobrega upravljanja upravi Unije nalaga obveznost, da jasno navede razloge, na katerih temeljijo njeni upravni akti. V obrazložitvi bi morali biti navedeni pravna podlaga za akt, splošne razmere, ki so vodile k njegovemu sprejetju, in splošni cilji, ki si jih prizadeva doseči. V obrazložitvi bi morala biti jasno in nedvoumno navedena utemeljitev pristojnega organa, ki je sprejel akt, in sicer na takšen način, da bi zadevnim strankam omogočili, da se odločijo, ali želijo braniti svoje pravice z vlogo za sodno presojo.

| (32) | V skladu s pravico do učinkovitega pravnega sredstva niti Unija niti države članice ne bi smele praktično onemogočiti ali pretirano otežiti uveljavljanja pravic, podeljenih s pravom Unije. Pravzaprav so dolžne zagotavljati dejansko in učinkovito sodno zaščito, prepovedano pa jim je izvajanje kakršnega koli pravila ali postopka, ki bi lahko, tudi zgolj začasno, preprečil polno veljavnost in učinek prava Unije. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s pravico do učinkovitega pravnega sredstva niti Unija niti države članice ne bi smele praktično onemogočiti ali pretirano otežiti uveljavljanja pravic, podeljenih s pravom Unije. Pravzaprav so dolžne zagotavljati dejansko in učinkovito sodno zaščito, prepovedano pa jim je izvajanje kakršnega koli pravila ali postopka, ki bi lahko, tudi zgolj začasno, preprečil polno veljavnost in učinek prava Unije.

| (33) | Za lažje uveljavljanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva bi morala uprava Unije v svojih upravnih aktih navesti, katera pravna sredstva imajo na voljo stranke, kadar ti akti vplivajo na njihove pravice in interese. Poleg možnosti, da stranka sproži sodni postopek ali vloži pritožbo pri Evropskem varuhu človekovih pravic, bi morala imeti tudi pravico zaprositi za upravni pregled, pri čemer bi morala biti obveščena o postopku in rokih za predložitev tovrstne zahteve. |
| --- | --- |

(33)

Za lažje uveljavljanje pravice do učinkovitega pravnega sredstva bi morala uprava Unije v svojih upravnih aktih navesti, katera pravna sredstva imajo na voljo stranke, kadar ti akti vplivajo na njihove pravice in interese. Poleg možnosti, da stranka sproži sodni postopek ali vloži pritožbo pri Evropskem varuhu človekovih pravic, bi morala imeti tudi pravico zaprositi za upravni pregled, pri čemer bi morala biti obveščena o postopku in rokih za predložitev tovrstne zahteve.

| (34) | Zahteva za upravni pregled ne posega v pravico stranke do pravnega sredstva. Za namene določanja rokov za predložitev zahteve za upravni pregled velja, da je upravni akt dokončen, če stranka zahteve za upravni pregled ne predloži v določenem roku oziroma, če stranka to zahtevo predloži, je dokončni administrativni akt tisti, ki zaključi upravni pregled. |
| --- | --- |

(34)

Zahteva za upravni pregled ne posega v pravico stranke do pravnega sredstva. Za namene določanja rokov za predložitev zahteve za upravni pregled velja, da je upravni akt dokončen, če stranka zahteve za upravni pregled ne predloži v določenem roku oziroma, če stranka to zahtevo predloži, je dokončni administrativni akt tisti, ki zaključi upravni pregled.

| (35) | V skladu z načeloma preglednosti in pravne varnosti bi morale stranke v upravnem postopku jasno razumeti svoje pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz upravnega akta, naslovljenega nanje. V ta namen bi morala uprava Unije zagotoviti, da so njeni upravni akti sestavljeni v jasnem, preprostem in razumljivem jeziku ter da začnejo veljati po tem, ko so bili vročeni strankam. Pri izvajanju te obveznosti je nujno, da uprava Unije ustrezno uporablja informacijske in komunikacijske tehnologije ter se prilagaja njihovemu razvoju. |
| --- | --- |

(35)

V skladu z načeloma preglednosti in pravne varnosti bi morale stranke v upravnem postopku jasno razumeti svoje pravice in dolžnosti, ki izhajajo iz upravnega akta, naslovljenega nanje. V ta namen bi morala uprava Unije zagotoviti, da so njeni upravni akti sestavljeni v jasnem, preprostem in razumljivem jeziku ter da začnejo veljati po tem, ko so bili vročeni strankam. Pri izvajanju te obveznosti je nujno, da uprava Unije ustrezno uporablja informacijske in komunikacijske tehnologije ter se prilagaja njihovemu razvoju.

| (36) | Za namene preglednosti in upravne učinkovitosti bi morala uprava Unije zagotoviti, da pristojen organ popravi tiskarske, računske oziroma podobne napake v njenih upravnih aktih. |
| --- | --- |

(36)

Za namene preglednosti in upravne učinkovitosti bi morala uprava Unije zagotoviti, da pristojen organ popravi tiskarske, računske oziroma podobne napake v njenih upravnih aktih.

| (37) | Načelo zakonitosti, ki logično izhaja iz načela pravne države, upravi Unije nalaga dolžnost, da popravi ali umakne nezakonite upravne akte. Vendar bi morala ob upoštevanju dejstva, da je lahko vsakršen popravek ali umik upravnega akta v nasprotju z varovanjem upravičenih pričakovanj in načelom pravne varnosti, uprava Unije skrbno in nepristransko oceniti posledice popravka ali umika na druge stranke in v razlogih za popravek ali umik upravnega akta navesti ugotovitve iz takšne ocene. |
| --- | --- |

(37)

Načelo zakonitosti, ki logično izhaja iz načela pravne države, upravi Unije nalaga dolžnost, da popravi ali umakne nezakonite upravne akte. Vendar bi morala ob upoštevanju dejstva, da je lahko vsakršen popravek ali umik upravnega akta v nasprotju z varovanjem upravičenih pričakovanj in načelom pravne varnosti, uprava Unije skrbno in nepristransko oceniti posledice popravka ali umika na druge stranke in v razlogih za popravek ali umik upravnega akta navesti ugotovitve iz takšne ocene.

| (38) | Državljani Unije imajo pravico, da se na institucije, organe, urade in agencije Unije obrnejo v enem od jezikov Pogodb in prejmejo odgovor v istem jeziku. Uprava Unije bi morala spoštovati jezikovne pravice strank tako, da bi zagotovila, da se upravni postopek izvaja v enem od jezikov Pogodb, ki ga izbere stranka. V primeru, da je upravni postopek sprožila uprava Unije, bi moralo biti prvo obvestilo sestavljeno v enem od jezikov Pogodb, ki ustreza državi članici, v kateri se nahaja stranka. |
| --- | --- |

(38)

Državljani Unije imajo pravico, da se na institucije, organe, urade in agencije Unije obrnejo v enem od jezikov Pogodb in prejmejo odgovor v istem jeziku. Uprava Unije bi morala spoštovati jezikovne pravice strank tako, da bi zagotovila, da se upravni postopek izvaja v enem od jezikov Pogodb, ki ga izbere stranka. V primeru, da je upravni postopek sprožila uprava Unije, bi moralo biti prvo obvestilo sestavljeno v enem od jezikov Pogodb, ki ustreza državi članici, v kateri se nahaja stranka.

| (39) | Načelo preglednosti in pravica do dostopa do dokumentov sta še zlasti pomembna v okviru upravnega postopka, brez poseganja v zakonodajne akte, sprejete v skladu s členom 15(3) PDEU. Vsakršne omejitve teh načel bi bilo treba razlagati ozko, da se zagotovi skladnost z načeli, opredeljenimi v členu 52(1) Listine, zato bi morale biti predvidene v zakonodaji in spoštovati bistvo pravic in svoboščin, zanje pa bi moralo veljati načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(39)

Načelo preglednosti in pravica do dostopa do dokumentov sta še zlasti pomembna v okviru upravnega postopka, brez poseganja v zakonodajne akte, sprejete v skladu s členom 15(3) PDEU. Vsakršne omejitve teh načel bi bilo treba razlagati ozko, da se zagotovi skladnost z načeli, opredeljenimi v členu 52(1) Listine, zato bi morale biti predvidene v zakonodaji in spoštovati bistvo pravic in svoboščin, zanje pa bi moralo veljati načelo sorazmernosti.

| (40) | Pravica do varstva osebnih podatkov pomeni, da bi, brez poseganja v zakonodajne akte, sprejete v skladu s členom 16 PDEU, podatki, ki jih uporablja uprava Unije, morali biti točni, posodobljeni in zakonito zabeleženi. |
| --- | --- |

(40)

Pravica do varstva osebnih podatkov pomeni, da bi, brez poseganja v zakonodajne akte, sprejete v skladu s členom 16 PDEU, podatki, ki jih uporablja uprava Unije, morali biti točni, posodobljeni in zakonito zabeleženi.

| (41) | Načelo varovanja upravičenih pričakovanj izhaja iz načela pravne države in pomeni, da ukrepi javnih organov ne bi smeli posegati v pridobljene pravice in končni pravni položaj, razen kjer je to nujno potrebno zaradi javnega interesa. Če se upravni akt popravi ali umakne, bi se morala ustrezno upoštevati upravičena pričakovanja. |
| --- | --- |

(41)

Načelo varovanja upravičenih pričakovanj izhaja iz načela pravne države in pomeni, da ukrepi javnih organov ne bi smeli posegati v pridobljene pravice in končni pravni položaj, razen kjer je to nujno potrebno zaradi javnega interesa. Če se upravni akt popravi ali umakne, bi se morala ustrezno upoštevati upravičena pričakovanja.

| (42) | Načelo pravne varnosti zahteva, da so pravila Unije jasna in natančna. Namen tega načela je zagotoviti, da razmere in pravna razmerja, ki jih ureja pravo Unije, ostanejo predvidljivi v smislu, da lahko posamezniki nedvoumno ugotovijo, katere so njihove pravice in dolžnosti, ter sprejmejo temu ustrezne ukrepe. V skladu z načelom pravne varnosti retroaktivnih ukrepov razen v pravno upravičenih primerih ne bi smeli sprejemati. |
| --- | --- |

(42)

Načelo pravne varnosti zahteva, da so pravila Unije jasna in natančna. Namen tega načela je zagotoviti, da razmere in pravna razmerja, ki jih ureja pravo Unije, ostanejo predvidljivi v smislu, da lahko posamezniki nedvoumno ugotovijo, katere so njihove pravice in dolžnosti, ter sprejmejo temu ustrezne ukrepe. V skladu z načelom pravne varnosti retroaktivnih ukrepov razen v pravno upravičenih primerih ne bi smeli sprejemati.

| (43) | Z namenom zagotavljanja splošne skladnosti pri dejavnostih uprave Unije bi morali biti splošni upravni akti skladni z načeli dobrega upravljanja, opredeljenimi v tej uredbi. |
| --- | --- |

(43)

Z namenom zagotavljanja splošne skladnosti pri dejavnostih uprave Unije bi morali biti splošni upravni akti skladni z načeli dobrega upravljanja, opredeljenimi v tej uredbi.

| (44) | Pri razlagi te uredbe bi morali posebno pozornost posvečati enaki obravnavi in nediskriminaciji, ki veljata za upravne dejavnosti kot logični posledici načela pravne države ter načel učinkovite in neodvisne evropske uprave – |
| --- | --- |

(44)

Pri razlagi te uredbe bi morali posebno pozornost posvečati enaki obravnavi in nediskriminaciji, ki veljata za upravne dejavnosti kot logični posledici načela pravne države ter načel učinkovite in neodvisne evropske uprave –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in cilj

1.   Ta uredba določa postopkovna pravila, ki urejajo upravne dejavnosti uprave Unije.

2.   Cilj te uredbe je zagotoviti pravico do dobrega upravljanja, zapisano v členu 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, z odprto, učinkovito in neodvisno upravo.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za upravne dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije.

2.   Ta uredba se ne uporablja za dejavnosti uprave Unije v okviru:

| (a) | zakonodajnih postopkov; |
| --- | --- |

(a)

zakonodajnih postopkov;

| (b) | sodnih postopkov; |
| --- | --- |

(b)

sodnih postopkov;

| (c) | postopkov, ki vodijo k sprejetju nezakonodajnih aktov, ki temeljijo neposredno na Pogodbah, delegiranih aktov ali izvedbenih aktov. |
| --- | --- |

(c)

postopkov, ki vodijo k sprejetju nezakonodajnih aktov, ki temeljijo neposredno na Pogodbah, delegiranih aktov ali izvedbenih aktov.

3.   Ta uredba se ne uporablja za uprave držav članic.

Člen 3

Razmerje med to uredbo in drugimi pravnimi akti Unije

Ta uredba se uporablja brez poseganja v druge pravne akte Unije, ki določajo posebna upravna postopkovna pravila. Ta uredba dopolnjuje tovrstne pravne akte Unije, ki se razlagajo v skladu s njenimi zadevnimi določbami.

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „uprava Unije“ pomeni upravo institucij, organov, uradov in agencij Unije; |
| --- | --- |

(a)

„uprava Unije“ pomeni upravo institucij, organov, uradov in agencij Unije;

| (b) | „upravne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti, ki jih za izvajanje prava Unije opravlja uprava Unije, z izjemo postopkov, navedenih v členu 2(2); |
| --- | --- |

(b)

„upravne dejavnosti“ pomenijo dejavnosti, ki jih za izvajanje prava Unije opravlja uprava Unije, z izjemo postopkov, navedenih v členu 2(2);

| (c) | „upravni postopek“ pomeni postopek, po katerem Unija pripravi, sprejme, izvaja in izvršuje upravne akte; |
| --- | --- |

(c)

„upravni postopek“ pomeni postopek, po katerem Unija pripravi, sprejme, izvaja in izvršuje upravne akte;

| (d) | „uslužbenec“ pomeni uradnika v skladu s členom 1a Kadrovskih predpisov in uslužbenca, kot je opredeljen v alineah od 1 do 3 člena 1 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije; |
| --- | --- |

(d)

„uslužbenec“ pomeni uradnika v skladu s členom 1a Kadrovskih predpisov in uslužbenca, kot je opredeljen v alineah od 1 do 3 člena 1 Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije;

| (e) | „pristojni organ“ pomeni institucijo, organ, urad ali agencijo Unije oziroma subjekt znotraj njih oziroma nosilca funkcije znotraj uprave Unije, ki je v skladu z veljavnim pravom pristojen za upravni postopek; |
| --- | --- |

(e)

„pristojni organ“ pomeni institucijo, organ, urad ali agencijo Unije oziroma subjekt znotraj njih oziroma nosilca funkcije znotraj uprave Unije, ki je v skladu z veljavnim pravom pristojen za upravni postopek;

| (f) | „stranka“ pomeni fizično ali pravno osebo, na pravni položaj katere lahko vpliva izid upravnega postopka. |
| --- | --- |

(f)

„stranka“ pomeni fizično ali pravno osebo, na pravni položaj katere lahko vpliva izid upravnega postopka.

POGLAVJE II

ZAČETEK UPRAVNEGA POSTOPKA

Člen 5

Začetek upravnega postopka

Upravne postopke lahko uprava Unije začne na lastno pobudo ali na podlagi vloge stranke.

Člen 6

Začetek na pobudo uprave Unije

1.   Upravne postopke lahko uprava Unije začne na lastno pobudo na podlagi sklepa pristojnega organa. Pristojni organ pred odločitvijo o začetku postopka preuči posebne okoliščine primera.

2.   Sklep o začetku upravnega postopka se vroči strankam. Sklep se pred vročitvijo ne objavi javno.

3.   Vročitev se lahko opravi kasneje oziroma se lahko ne opravi le, v kolikor je tu nujno potrebno glede na javni interes. Sklep o tem, da se vročitev opravi kasneje oziroma se ne opravi, se ustrezno obrazloži.

4.   V sklepu o začetku upravnega postopka se navede naslednje:

| (a) | referenčna številka in datum; |
| --- | --- |

(a)

referenčna številka in datum;

| (b) | vsebina in namen postopka; |
| --- | --- |

(b)

vsebina in namen postopka;

| (c) | opis glavnih faz postopka; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih faz postopka;

| (d) | ime in kontaktni podatki odgovornega uslužbenca; |
| --- | --- |

(d)

ime in kontaktni podatki odgovornega uslužbenca;

| (e) | pristojni organ; |
| --- | --- |

(e)

pristojni organ;

| (f) | rok za sprejetje upravnega akta in posledice, v kolikor se v tem roku upravni akt ne sprejme; |
| --- | --- |

(f)

rok za sprejetje upravnega akta in posledice, v kolikor se v tem roku upravni akt ne sprejme;

| (g) | pravna sredstva, ki so na voljo; |
| --- | --- |

(g)

pravna sredstva, ki so na voljo;

| (h) | naslov spletne strani iz člena 28, v kolikor takšna spletna stran obstaja. |
| --- | --- |

(h)

naslov spletne strani iz člena 28, v kolikor takšna spletna stran obstaja.

5.   Sklep o začetku upravnega postopka se pripravi v jezikih Pogodb, ki ustrezajo državam članicam, v katerih se nahajajo stranke.

6.   Upravni postopek se začne v razumnem času po datumu dogodka, ki je predmet postopka. V nobenem primeru se ne začne več kot 10 let po datumu tega dogodka.

Člen 7

Začetek na podlagi vloge

1.   Upravne postopke lahko sproži stranka.

2.   Za vloge ne veljajo nepotrebne formalne zahteve. V njih se jasno navedejo ime stranke, naslov za vročanje, predmet vloge, zadevna dejstva in razlogi za vlogo, datum in kraj ter pristojni organ, na katerega so naslovljene. Podajo se pisno, bodisi v papirni bodisi v elektronski obliki. Pripravijo se v enem od jezikov Pogodb.

3.   Prejem vloge se pisno potrdi. Potrdilo prejema se pripravi v jeziku vloge, v njem pa je navedeno naslednje:

| (a) | referenčna številka in datum; |
| --- | --- |

(a)

referenčna številka in datum;

| (b) | datum prejema vloge; |
| --- | --- |

(b)

datum prejema vloge;

| (c) | opis glavnih faz postopka; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih faz postopka;

| (d) | ime in kontaktni podatki odgovornega uslužbenca; |
| --- | --- |

(d)

ime in kontaktni podatki odgovornega uslužbenca;

| (e) | rok za sprejetje upravnega akta in posledice, v kolikor se v tem roku upravni akt ne sprejme; |
| --- | --- |

(e)

rok za sprejetje upravnega akta in posledice, v kolikor se v tem roku upravni akt ne sprejme;

| (f) | naslov spletne strani iz člena 28, v kolikor takšna spletna stran obstaja. |
| --- | --- |

(f)

naslov spletne strani iz člena 28, v kolikor takšna spletna stran obstaja.

4.   Če vloga ni skladna z eno ali več zahtevami, opredeljenimi v odstavku 2, se v potrdilu o prejemu navede razumen rok za odpravo napake ali predložitev morebitnega manjkajočega dokumenta. Nesmiselne ali očitno neutemeljene vloge se lahko zavrnejo kot nedopustne s kratko obrazloženim potrdilom o prejemu. Potrdilo o prejemu se ne pošlje v primerih, ko isti vlagatelj zlorablja postopek s posredovanjem več zaporednih vlog.

5.   V kolikor je vloga naslovljena na organ, ki ni pristojen za njeno obravnavo, jo ta organ posreduje pristojnemu organu in v potrdilu o prejemu navede pristojni organ, ki mu je bila vloga posredovana, ali da zadeva ne sodi na področje delovanja uprave Unije.

6.   Če pristojni organ nadaljuje z upravnim postopkom, se, kjer je ustrezno, uporablja člen 6(2) in (4).

POGLAVJE III

UPRAVLJANJE UPRAVNEGA POSTOPKA

Člen 8

Postopkovne pravice

Stranke imajo v zvezi z upravljanjem upravnega postopka naslednje pravice:

| (a) | da prejmejo vse ustrezne informacije, povezane s postopkom, na jasen in razumljiv način; |
| --- | --- |

(a)

da prejmejo vse ustrezne informacije, povezane s postopkom, na jasen in razumljiv način;

| (b) | da komunicirajo in, kjer je mogoče in ustrezno, izpolnijo vse postopkovne formalnosti na daljavo in z elektronskimi sredstvi; |
| --- | --- |

(b)

da komunicirajo in, kjer je mogoče in ustrezno, izpolnijo vse postopkovne formalnosti na daljavo in z elektronskimi sredstvi;

| (c) | da uporabljajo kateri koli jezik Pogodb in da prejmejo odgovor v jeziku Pogodb, ki so ga same izbrale; |
| --- | --- |

(c)

da uporabljajo kateri koli jezik Pogodb in da prejmejo odgovor v jeziku Pogodb, ki so ga same izbrale;

| (d) | da so obveščene o vseh postopkovnih korakih in sklepih, ki bi lahko vplivali nanje; |
| --- | --- |

(d)

da so obveščene o vseh postopkovnih korakih in sklepih, ki bi lahko vplivali nanje;

| (e) | da jih zastopa odvetnik ali druga oseba po njihovem izboru; |
| --- | --- |

(e)

da jih zastopa odvetnik ali druga oseba po njihovem izboru;

| (f) | da plačajo zgolj dajatve, ki so razumne in sorazmerne s stroškom zadevnega postopka. |
| --- | --- |

(f)

da plačajo zgolj dajatve, ki so razumne in sorazmerne s stroškom zadevnega postopka.

Člen 9

Dolžnost skrbne in nepristranske preiskave

1.   Pristojni organ skrbno in nepristransko razišče primer. Upošteva vse zadevne dejavnike in zbere vse potrebne informacije, na podlagi katerih sprejme sklep.

2.   Z namenom zbiranja ustreznih informacij lahko pristojni organ, kjer je ustrezno:

| (a) | zasliši stranke, priče in strokovnjake, |
| --- | --- |

(a)

zasliši stranke, priče in strokovnjake,

| (b) | zahteva dokumente in evidence, |
| --- | --- |

(b)

zahteva dokumente in evidence,

| (c) | izvede obiske in inšpekcijske preglede. |
| --- | --- |

(c)

izvede obiske in inšpekcijske preglede.

3.   Stranke lahko predložijo dokaze, za katere menijo, da so ustrezni.

Člen 10

Dolžnost sodelovanja

1.   Stranke pomagajo pristojnemu organu ugotoviti dejstva in okoliščine primera.

2.   Stranke imajo na voljo razumen rok, da odgovorijo na kakršno koli zahtevo po sodelovanju, pri čemer se upoštevajo dolžina in kompleksnost zahteve ter zahteve preiskave.

3.   Kadar lahko upravni postopek privede do kazni, se stranke opomnijo glede privilegija zoper samoobtožbo.

Člen 11

Priče in strokovnjaki

Priče in strokovnjaki so lahko zaslišani na pobudo pristojnega organa ali na predlog stranke. Pristojni organ zagotovi, da izbere strokovnjake, ki so strokovno usposobljeni in na katere ne vpliva nasprotje interesov.

Člen 12

Inšpekcijski pregledi

1.   Inšpekcijski pregledi se lahko izvedejo, če je v zakonodajnem aktu Unije opredeljena pristojnost za izvajanje inšpekcijskih pregledov ter če je tak pregled potreben za izpolnitev dolžnosti ali dosego cilja v skladu s pravom Unije.

2.   Inšpekcijski pregledi se opravijo v skladu s specifikacijami in v okvirih, ki jih določa akt, ki dodeljuje pooblastila za inšpekcijske preglede oziroma jih dovoljuje, kar zadeva ukrepe, ki se lahko sprejmejo, in prostore, ki se lahko preiščejo. Inšpektorji izvajajo svoja pooblastila le ob predložitvi pisnega pooblastila, iz katerega sta razvidna njihova identiteta in položaj.

3.   Organ, pristojen za inšpekcijski pregled, stranko, ki je predmet pregleda, obvesti o datumu in času pričetka tega inšpekcijskega pregleda. Ta stranka ima pravico, da je prisotna med inšpekcijskim pregledom ter da izraža mnenja in zastavlja vprašanja v zvezi z inšpekcijskim pregledom. Kjer je to nujno potrebno glede na javni interes, lahko organ, pristojen za inšpekcijski pregled, takšno obvestilo izda kasneje ali ga ne izda, pri čemer za to poda ustrezno utemeljene razloge.

4.   Med inšpekcijskim pregledom se prisotne stranke, kolikor je to mogoče, obvestijo o predmetu in namenu inšpekcijskega pregleda, postopku in pravilih, ki veljajo zanj, ter nadaljnjih ukrepih in morebitnih posledicah inšpekcijskega pregleda. Inšpekcijski pregled se izvede brez povzročanja nepotrebnih nevšečnosti predmetu pregleda ali osebi, ki ga poseduje.

5.   Inšpektorji nemudoma pripravijo poročilo o inšpekcijskem pregledu, v katerem povzamejo prispevek inšpekcijskega pregleda k doseganju namena preiskave in navedejo ključna opažanja. Organ, pristojen za inšpekcijski pregled, izvod tega inšpekcijskega poročila posreduje vsem strankam, ki so upravičene do prisotnosti na inšpekcijskem pregledu.

6.   Organ, pristojen za inšpekcijski pregled, pripravi in izvede inšpekcijski pregled v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi države članice, v kateri poteka inšpekcijski pregled, razen če je država članica sama predmet inšpekcijskega pregleda ali če bi to ogrozilo namen inšpekcijskega pregleda.

7.   Pri izvajanju inšpekcijskega pregleda in pripravi poročila o inšpekcijskem pregledu organ, pristojen za inšpekcijski pregled, upošteva vse postopkovne zahteve, določene v nacionalnem pravu zadevne države članice, ki določajo dopustne dokaze v upravnih ali sodnih postopkih v državi članici, v kateri se namerava uporabiti poročilo o inšpekcijskem pregledu.

Člen 13

Nasprotje interesov

1.   Uslužbenec ne sodeluje v upravnem postopku, v katerem ima, bodisi neposredno bodisi posredno, oseben interes, vključno zlasti s kakršnim koli družinskim ali finančnim interesom, ki bi ogrozil njegovo nepristranskost.

2.   Nasprotje interesov zadevni uslužbenec sporoči pristojnemu organu, ki ob upoštevanju posebnih okoliščin primera odloči, ali se zadevna oseba izloči iz upravnega postopka.

3.   Vsaka stranka lahko zahteva, da se zaradi nasprotja interesov določeni uslužbenec izloči iz sodelovanja v upravnem postopku. Utemeljena zahteva za tovrstno izločitev se v pisni obliki posreduje pristojnemu organu, ki odloči po zaslišanju zadevnega uslužbenca.

Člen 14

Pravica osebe, da se izjavi

1.   Stranke imajo pravico, da se izjavijo, preden se sprejme kakršen koli posamezen ukrep, ki bi nanje škodljivo vplival.

2.   Stranke prejmejo zadostne informacije in dobijo na voljo dovolj časa, da pripravijo svoje argumente.

3.   Stranke imajo možnost, da izrazijo svoje mnenje v pisni ali ustni obliki, v kolikor je potrebno, pri tem pa jim lahko pomaga oseba po njihovi izbiri, v kolikor tako želijo.

Člen 15

Pravica do vpogleda v spis

1.   Zadevnim strankam se odobri pravica do neomejenega vpogleda v spis ob spoštovanju upravičenih interesov zaupnosti ter poklicne in poslovne tajnosti. Vsakršna omejitev te pravice se ustrezno obrazloži.

2.   Kadar ni mogoče odobriti pravice do neomejenega vpogleda v spis, se strankam zagotovi ustrezen povzetek vsebine teh dokumentov.

Člen 16

Dolžnost vodenja evidence

1.   Uprava Unije za vsak spis vodi evidenco dohodne in odhodne pošte v zvezi z njim, prejetih dokumentov in ukrepov, ki jih sprejme. Uprava Unije vzpostavi seznam spisov, ki jih vodi.

2.   Evidenca se vodi ob polnem spoštovanju pravice do varstva podatkov.

Člen 17

Roki

1.   Upravni akti se sprejmejo in upravni postopki zaključijo v razumnih rokih ter brez nepotrebnega odlašanja. Rok za sprejetje upravnega akta ni daljši od treh mesecev od datuma:

| (a) | vročitve sklepa o začetku upravnega postopka, v kolikor ga je začela uprava Unije, ali |
| --- | --- |

(a)

vročitve sklepa o začetku upravnega postopka, v kolikor ga je začela uprava Unije, ali

| (b) | potrdila o prejemu vloge, v kolikor je bil upravni postopek sprožen z vlogo. |
| --- | --- |

(b)

potrdila o prejemu vloge, v kolikor je bil upravni postopek sprožen z vlogo.

2.   Če upravnega akta ni mogoče sprejeti v zadevnem roku, se o tem in o razlogih, ki upravičujejo zamudo, obvestijo zadevne stranke, obenem pa se jim posreduje ocena pričakovanega datuma sprejetja upravnega akta. Pristojni organ na zahtevo odgovarja na vprašanja o tem, kako napreduje obravnava zadeve.

3.   Če uprava Unije ne potrdi prejema vloge v roku treh mesecev, se vloga šteje za zavrnjeno.

4.   Roki se izračunajo v skladu z Uredbo (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta (1).

POGLAVJE IV

ZAKLJUČEK UPRAVNEGA POSTOPKA

Člen 18

Oblika upravnih aktov

Upravni akti so v pisni obliki, podpiše pa jih pristojni organ. Sestavljeni so jasno, preprosto in razumljivo.

Člen 19

Obveznost obrazložitve

1.   V upravnih aktih se jasno navedejo razlogi, na katerih temeljijo.

2.   V upravnih aktih se navedejo njihova pravna podlaga, zadevna dejstva in način, kako so bili upoštevani različni zadevni interesi.

3.   Upravni akti vsebujejo individualno obrazložitev glede položaja strank. Če to ni mogoče zaradi velikega števila zadevnih oseb, zadostuje splošna obrazložitev. Vendar se v tem primeru vsaki stranki zagotovi individualna obrazložitev, če ta to izrecno zahteva.

Člen 20

Pravna sredstva

1.   V upravnih aktih se jasno navede, da je mogoč upravni pregled.

2.   Stranke imajo pravico, da zaprosijo za upravni pregled upravnih aktov, ki negativno vplivajo na njihove pravice in interese. Zahteve za upravni pregled se posredujejo nadrejenemu organu, če to ni mogoče, pa istemu organu, ki je sprejel upravni akt.

3.   V upravnih aktih se navedejo postopek za predložitev zahteve za upravni pregled ter ime in naslov pisarne upravnega organa ali pooblaščenega uslužbenca, ki se mu mora zahteva za pregled posredovati. V upravnem aktu se prav tako navede rok za predložitev tovrstne zahteve. Če do določenega roka ni vložena nobena zahteva, velja upravni akt za dokončnega.

4.   Kadar tako določa pravo Unije, se upravni akti jasno sklicujejo na možnost sprožitve sodnih postopkov ali vložitve pritožbe pri Evropskem varuhu človekovih pravic.

Člen 21

Vročanje upravnih aktov

Zadevnim strankam se upravni akti, ki vplivajo na njihove pravice in interese, pisno vročijo takoj po njihovem sprejetju. Upravni akti za stranke začnejo veljati šele po njihovi vročitvi.

POGLAVJE V

POPRAVEK IN UMIK AKTOV

Člen 22

Popravljanje napak v upravnih aktih

1.   Tiskarske, računske in podobne napake pristojni organ popravi na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne stranke.

2.   Stranke se obvestijo pred izvedbo popravka, popravek pa začne veljati po vročitvi. V kolikor to ni mogoče zaradi velikega števila strank, se sprejmejo ustrezni ukrepi za zagotovitev, da se vse stranke obvestijo brez nepotrebnega odlašanja.

Člen 23

Popravek ali umik upravnih aktov, ki škodljivo vplivajo na stranko

1.   Pristojni organ na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne stranke popravi ali umakne nezakonit upravni akt, ki škodljivo vpliva na stranko. Popravek ali umik imata retroaktivni učinek.

2.   Pristojni organ na lastno pobudo ali na zahtevo zadevne stranke popravi ali umakne zakonit upravni akt, ki škodljivo vpliva na stranko, če razlogi, ki so privedli do sprejetja tega akta, ne obstajajo več. Popravek ali umik nimata retroaktivnega učinka.

3.   Popravek ali umik začne veljati po vročitvi stranki.

4.   Kadar upravni akt škodljivo vpliva na stranko in je obenem v korist drugih strank, se pripravi ocena morebitnega učinka na vse stranke, ugotovitve pa se vključijo v razloge za popravek ali umik upravnega akta.

Člen 24

Popravek ali umik upravnih aktov, ki so v korist stranke

1.   Pristojni organ na lastno pobudo ali na zahtevo druge stranke popravi ali umakne nezakonit upravni akt, ki je v korist ene od strank.

2.   Posledice popravka ali umika akta za stranke, ki so lahko upravičeno pričakovale, da je akt zakonit, se ustrezno upoštevajo. Če bi takšne stranke utrpele izgubo zaradi zanašanja na zakonitost akta, pristojni organ oceni, ali so te stranke upravičene do odškodnine.

3.   Popravek ali umik ima retroaktivni učinek zgolj, kadar se sprejme v razumnem času. V kolikor je stranka lahko upravičeno pričakovala, da je akt zakonit, in je izrazila mnenje, da bi moral obveljati, popravek ali umik v zvezi s to stranko nima retroaktivnega učinka.

4.   Pristojni organ lahko na lastno pobudo ali na pobudo druge stranke popravi ali umakne zakonit upravni akt, ki je v korist stranke, če razlogi, ki so privedli do sprejetja tega akta, ne obstajajo več. Upravičena pričakovanja drugih strank se ustrezno upoštevajo.

5.   Popravek ali umik začne veljati po vročitvi stranki.

Člen 25

Upravljanje popravkov napak, popravka in umika

Zadevne določbe poglavij III, IV in VI te uredbe se uporabljajo tudi za popravke napak, popravek in umik upravnih aktov.

POGLAVJE VI

SPLOŠNI UPRAVNI AKTI

Člen 26

Spoštovanje postopkovnih pravic

Splošni upravni akti, ki jih sprejme uprava Unije, morajo biti skladni s postopkovnimi pravicami, določenimi v tej uredbi.

Člen 27

Pravna podlaga, obrazložitev in objava

1.   V splošnih upravnih aktih, ki jih sprejme uprava Unije, se navede njihova pravna podlaga, jasno pa se navedejo tudi razlogi, na katerih temeljijo.

2.   Veljati začnejo z dnem objave prek sredstev, ki so neposredno dostopna zadevnim osebam.

POGLAVJE VII

INFORMACIJE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 28

Spletne informacije o pravilih o upravnih postopkih

1.   Uprava Unije spodbuja zagotavljanje posodobljenih spletnih informacij o obstoječih upravnih postopkih na temu namenjeni spletni strani, če je to mogoče in smotrno. Prednost imajo postopki na podlagi vloge.

2.   Spletne informacije vključujejo:

| (a) | povezavo na veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

povezavo na veljavno zakonodajo;

| (b) | kratko pojasnilo glavnih pravnih zahtev in njihovo upravno razlago; |
| --- | --- |

(b)

kratko pojasnilo glavnih pravnih zahtev in njihovo upravno razlago;

| (c) | opis glavnih faz postopka; |
| --- | --- |

(c)

opis glavnih faz postopka;

| (d) | navedbo organa, pristojnega za sprejetje končnega akta; |
| --- | --- |

(d)

navedbo organa, pristojnega za sprejetje končnega akta;

| (e) | navedbo roka za sprejetje akta; |
| --- | --- |

(e)

navedbo roka za sprejetje akta;

| (f) | navedbo razpoložljivih pravnih sredstev; |
| --- | --- |

(f)

navedbo razpoložljivih pravnih sredstev;

| (g) | povezavo na standardne obrazce, ki jih lahko uporabijo stranke pri svojem komuniciranju z upravo Unije v okviru postopka. |
| --- | --- |

(g)

povezavo na standardne obrazce, ki jih lahko uporabijo stranke pri svojem komuniciranju z upravo Unije v okviru postopka.

3.   Spletne informacije, navedene v odstavku 2, se predstavijo na jasen in preprost način. Dostop do teh informacij je brezplačen.

Člen 29

Ocena

Komisija Evropskem parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni delovanja te uredbe do [xx let po začetku veljavnosti te uredbe].

Člen 30

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča.

V...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Uredba (EGS, Euratom) št. 1182/71 Sveta z dne 3. junija 1971 o določitvi pravil glede rokov, datumov in iztekov rokov (UL L 124, 8.6.1971, str. 1).

1

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/140 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/140

---

P8_TA(2016)0280

Konkurenčnost evropske železniške dobavne industrije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (2015/2887(RSP))

(2018/C 086/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Za oživitev evropske industrije“ (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Za oživitev evropske industrije“ (COM(2014)0014),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko“ (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije „Načrt za enotni prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije „Načrt za enotni prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju študije Komisije Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry (Pregled panoge in študija o konkurenčnosti železniške dobavne industrije) (ENTR 06/054), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry (Pregled panoge in študija o konkurenčnosti železniške dobavne industrije) (ENTR 06/054),

| — | ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta „Freight on Road: Why EU shippers prefer truck to train“ (Cestni tovorni promet: zakaj imajo prevozniki v EU raje tovornjake kot vlake), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta „Freight on Road: Why EU shippers prefer truck to train“ (Cestni tovorni promet: zakaj imajo prevozniki v EU raje tovornjake kot vlake),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (O-000067/2016 – B8-0704/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo o konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije (O-000067/2016 – B8-0704/2016),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

Posebna narava in strateška pomembnost evropske železniške dobavne industrije za oživitev evropske industrije

| 1. | poudarja, da evropska železniška dobavna industrija, ki obsega proizvodnjo lokomotiv in tirnih vozil ter opremo za tire, elektrifikacijo, signalizacijo in telekomunikacijsko opremo ter storitve vzdrževanja in zagotavljanja nadomestnih delov, in ki vključuje številna mala in srednja podjetja ter vodilna podjetja v industriji, zaposluje 400 000 delavcev, vlaga 2,7 % svojega letnega prometa v raziskave in razvoj ter predstavlja 46 % svetovnega trga železniške dobavne industrije; poudarja, da celoten železniški sektor, skupaj z operaterji in infrastrukturo, neposredno ustvarja več kot milijon delovnih mest v EU, posredno pa še dodatnega 1,2 milijona; poudarja, da je ta podatek jasen pokazatelj pomembnosti železniške dobavne industrije za evropsko industrijsko rast, delovna mesta in inovacije, ter za njen prispevek k doseganju cilja 20-odstotne ponovne industrializacije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da evropska železniška dobavna industrija, ki obsega proizvodnjo lokomotiv in tirnih vozil ter opremo za tire, elektrifikacijo, signalizacijo in telekomunikacijsko opremo ter storitve vzdrževanja in zagotavljanja nadomestnih delov, in ki vključuje številna mala in srednja podjetja ter vodilna podjetja v industriji, zaposluje 400 000 delavcev, vlaga 2,7 % svojega letnega prometa v raziskave in razvoj ter predstavlja 46 % svetovnega trga železniške dobavne industrije; poudarja, da celoten železniški sektor, skupaj z operaterji in infrastrukturo, neposredno ustvarja več kot milijon delovnih mest v EU, posredno pa še dodatnega 1,2 milijona; poudarja, da je ta podatek jasen pokazatelj pomembnosti železniške dobavne industrije za evropsko industrijsko rast, delovna mesta in inovacije, ter za njen prispevek k doseganju cilja 20-odstotne ponovne industrializacije;

| 2. | poudarja posebno naravo tega sektorja, ki jo označujejo zlasti proizvodnja opreme z življenjsko dobo do 50 let, visoka kapitalska intenzivnost, bistvena odvisnost od javnih naročil in obveznost izpolnjevanja zelo visokih varnostnih standardov; |
| --- | --- |

2.

poudarja posebno naravo tega sektorja, ki jo označujejo zlasti proizvodnja opreme z življenjsko dobo do 50 let, visoka kapitalska intenzivnost, bistvena odvisnost od javnih naročil in obveznost izpolnjevanja zelo visokih varnostnih standardov;

| 3. | opozarja na bistven prispevek železnice pri blaženju podnebnih sprememb in pri odzivu na druge svetovne pojave, kot so urbanizacija in demografske spremembe; zato pozive Komisijo, naj podpre cilje za modalni prehod na železnico, za potnike in za tovor, kot je zapisano v beli knjigi o prometu iz leta 2011, s konkretnimi političnimi ukrepi in ciljnimi naložbami; opozarja, da je v skladu z rezultati 21. konference o podnebnih spremembah ter podnebnimi in energetskimi cilji EU do leta 2030 potreben prehod na železnico in druge oblike trajnostnega, energetsko učinkovitega, elektrificiranega prometa, da bi dosegli zastavljeno razogljičenje prometa; na podlagi tega poziva Komisijo, naj izkoristi prihodnje sporočilo o razogljičenju prometa, da bi predlagala nove ukrepe v podporo razvoju energetsko učinkovitih tehnologij za železniško dobavno industrijo; |
| --- | --- |

3.

opozarja na bistven prispevek železnice pri blaženju podnebnih sprememb in pri odzivu na druge svetovne pojave, kot so urbanizacija in demografske spremembe; zato pozive Komisijo, naj podpre cilje za modalni prehod na železnico, za potnike in za tovor, kot je zapisano v beli knjigi o prometu iz leta 2011, s konkretnimi političnimi ukrepi in ciljnimi naložbami; opozarja, da je v skladu z rezultati 21. konference o podnebnih spremembah ter podnebnimi in energetskimi cilji EU do leta 2030 potreben prehod na železnico in druge oblike trajnostnega, energetsko učinkovitega, elektrificiranega prometa, da bi dosegli zastavljeno razogljičenje prometa; na podlagi tega poziva Komisijo, naj izkoristi prihodnje sporočilo o razogljičenju prometa, da bi predlagala nove ukrepe v podporo razvoju energetsko učinkovitih tehnologij za železniško dobavno industrijo;

| 4. | opaža, da ima železniška dobavna industrija kot vodilni akter na svetovnem trgu na področju tehnologije in inovacij ključno vlogo pri doseganju cilja 20-odstotne industrializacije, ki ga je določila Komisija; |
| --- | --- |

4.

opaža, da ima železniška dobavna industrija kot vodilni akter na svetovnem trgu na področju tehnologije in inovacij ključno vlogo pri doseganju cilja 20-odstotne industrializacije, ki ga je določila Komisija;

| 5. | ugotavlja, da se evropska železniška dobavna industrija lahko zanese na vrsto ugodnih dejavnikov – ne le na okoljsko uspešnost tega prevoznega sredstva, temveč tudi na velik trg in možnost pospeševanja množičnega prevoza; vendar ugotavlja, da se danes sektor sooča s tremi vrstami konkurence: intermodalno, mednarodno in včasih celo znotraj podjetja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se evropska železniška dobavna industrija lahko zanese na vrsto ugodnih dejavnikov – ne le na okoljsko uspešnost tega prevoznega sredstva, temveč tudi na velik trg in možnost pospeševanja množičnega prevoza; vendar ugotavlja, da se danes sektor sooča s tremi vrstami konkurence: intermodalno, mednarodno in včasih celo znotraj podjetja;

Ohranjanje svetovnega primata evropske železniške dobavne industrije

| 6. | opozarja, da bo do leta 2019 predvidena letna stopnja rasti dostopnih mednarodnih trgov železniške dobavne industrije znašala 2,8 %; poudarja, da je EU sicer odprta tekmecem iz tretjih držav, vendar so tretje države vzpostavile več ovir, ki so v škodo evropski železniški dobavni industriji; poudarja, da se tekmeci iz tretjih držav, zlasti iz Kitajske, hitro in agresivno širijo v Evropo in na druge svetovne regije, pogosto z močno politično in finančno podporo svoje države izvora (npr. z radodarnimi izvoznimi krediti zunaj področja uporabe pravil Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj); poudarja, da lahko takšna praksa pomeni nepošteno konkurenco, ki ogroža delovna mesta v Evropi; zato poudarja potrebo po enakih konkurenčnih pogojih na svetovni ravni in po vzajemnem dostopu do trgov, da bi preprečili izgubo delovnih mest in zaščitili industrijsko znanje v Evropi; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bo do leta 2019 predvidena letna stopnja rasti dostopnih mednarodnih trgov železniške dobavne industrije znašala 2,8 %; poudarja, da je EU sicer odprta tekmecem iz tretjih držav, vendar so tretje države vzpostavile več ovir, ki so v škodo evropski železniški dobavni industriji; poudarja, da se tekmeci iz tretjih držav, zlasti iz Kitajske, hitro in agresivno širijo v Evropo in na druge svetovne regije, pogosto z močno politično in finančno podporo svoje države izvora (npr. z radodarnimi izvoznimi krediti zunaj področja uporabe pravil Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj); poudarja, da lahko takšna praksa pomeni nepošteno konkurenco, ki ogroža delovna mesta v Evropi; zato poudarja potrebo po enakih konkurenčnih pogojih na svetovni ravni in po vzajemnem dostopu do trgov, da bi preprečili izgubo delovnih mest in zaščitili industrijsko znanje v Evropi;

| 7. | poudarja, da je tudi znotraj evropskega železniškega trga za številna podjetja EU, zlasti mala in srednja podjetja, čezmejno delovanje težavno in drago, in sicer zaradi razdrobljenosti trga, tako upravne kot tehnične; meni, da bo uresničitev cilja vzpostavitve enotnega evropskega železniškega prostora bistvenega pomena za ohranitev prevlade evropske železniške dobavne industrije na svetovni ravni; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je tudi znotraj evropskega železniškega trga za številna podjetja EU, zlasti mala in srednja podjetja, čezmejno delovanje težavno in drago, in sicer zaradi razdrobljenosti trga, tako upravne kot tehnične; meni, da bo uresničitev cilja vzpostavitve enotnega evropskega železniškega prostora bistvenega pomena za ohranitev prevlade evropske železniške dobavne industrije na svetovni ravni;

Prenovljen inovacijski program za evropsko železniško industrijo

| 8. | priznava, da je železniška dobavna industrija bistvena za konkurenčnost Evrope in njeno zmogljivost za inovacije; poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili, da bo Evropa ohranila tehnološko in inovativno prednost v tem sektorju; |
| --- | --- |

8.

priznava, da je železniška dobavna industrija bistvena za konkurenčnost Evrope in njeno zmogljivost za inovacije; poziva k sprejetju ukrepov, ki bodo zagotovili, da bo Evropa ohranila tehnološko in inovativno prednost v tem sektorju;

| 9. | pozdravlja odločitev za ustanovitev skupnega podjetja „Shift2Rail“ (S2R) in nedavni začetek prvega razpisa; poziva k hitremu in pravočasnemu izvajanju vseh raziskovalnih in razvojnih dejavnosti S2R, karseda hitro; izraža nezadovoljstvo glede dejstva, da je udeležba malih in srednjih podjetij v instrumentu S2R nizka, deloma tudi zaradi visokih stroškov in njegove kompleksnosti; poziva upravni odbor, naj analizira udeležbo malih in srednjih podjetij v drugem razpisu za pridružene člane, jo izboljša, ter razmisli o posebnih razpisih za mala in srednja podjetja; prosi Komisijo, naj zagotovi spoštovanje določb uredbe glede uravnotežene zastopanosti malih in srednjih podjetij ter regionalne zastopanosti; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja odločitev za ustanovitev skupnega podjetja „Shift2Rail“ (S2R) in nedavni začetek prvega razpisa; poziva k hitremu in pravočasnemu izvajanju vseh raziskovalnih in razvojnih dejavnosti S2R, karseda hitro; izraža nezadovoljstvo glede dejstva, da je udeležba malih in srednjih podjetij v instrumentu S2R nizka, deloma tudi zaradi visokih stroškov in njegove kompleksnosti; poziva upravni odbor, naj analizira udeležbo malih in srednjih podjetij v drugem razpisu za pridružene člane, jo izboljša, ter razmisli o posebnih razpisih za mala in srednja podjetja; prosi Komisijo, naj zagotovi spoštovanje določb uredbe glede uravnotežene zastopanosti malih in srednjih podjetij ter regionalne zastopanosti;

| 10. | poudarja, da so zmogljivost za inovacije, naložbe v raziskave in razvoj, odprava razdrobljenosti trga in povezovanje v grozde bistveni temelji za ohranitev mednarodne konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so zmogljivost za inovacije, naložbe v raziskave in razvoj, odprava razdrobljenosti trga in povezovanje v grozde bistveni temelji za ohranitev mednarodne konkurenčnosti evropske železniške dobavne industrije;

| 11. | poziva Komisijo, naj v celoti mobilizira različne instrumente financiranja EU, preuči in izkoristi dodatne vire financiranja za S2R ter poišče sinergijske učinke med različnimi skladi EU in zasebnimi naložbami; v tem kontekstu poziva Komisijo, naj izkoristi dodatne instrumente financiranja EU za železniško tehnologijo zunaj S2R (npr. posebni razpisi za raziskave v programu Obzorje 2020 zunaj S2R, InnovFin, instrument za povezovanje Evrope, strukturna sklada, Evropski sklad za strateške naložbe), tudi prek pilotnega programa S2R, ki financiranje EU povezuje s strukturnimi in drugimi skladi EU za inovacije; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj v celoti mobilizira različne instrumente financiranja EU, preuči in izkoristi dodatne vire financiranja za S2R ter poišče sinergijske učinke med različnimi skladi EU in zasebnimi naložbami; v tem kontekstu poziva Komisijo, naj izkoristi dodatne instrumente financiranja EU za železniško tehnologijo zunaj S2R (npr. posebni razpisi za raziskave v programu Obzorje 2020 zunaj S2R, InnovFin, instrument za povezovanje Evrope, strukturna sklada, Evropski sklad za strateške naložbe), tudi prek pilotnega programa S2R, ki financiranje EU povezuje s strukturnimi in drugimi skladi EU za inovacije;

| 12. | poziva Komisijo, naj sodeluje s sektorjem, da bi zagotovila najboljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega sklada za regionalni razvoj, pri podpori raziskovalnim in razvojnim projektom na regionalni ravni; jo spodbuja, naj se osredotoči na prihodnost evropske železniške dobavne industrije po letu 2020; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj sodeluje s sektorjem, da bi zagotovila najboljšo uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, zlasti Evropskega sklada za regionalni razvoj, pri podpori raziskovalnim in razvojnim projektom na regionalni ravni; jo spodbuja, naj se osredotoči na prihodnost evropske železniške dobavne industrije po letu 2020;

| 13. | poudarja, da so grozdi pomembno orodje za zbliževanje zadevnih deležnikov na lokalni in regionalni ravni, vključno z javnimi organi, univerzami, raziskovalnimi instituti, evropsko železniško dobavno industrijo, socialnimi partnerji in drugimi industrijami mobilnosti; poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo grozdenja za rast do decembra 2016; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svojo podporo inovativnim projektom, ki jih razvijajo železniški grozdi, in drugim pobudam, ki na področju evropske železniške dobavne industrije zbližujejo mala in srednja podjetja, velika podjetja ter raziskovalne institute na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; ugotavlja, da bo treba zagotoviti javno financiranje za grozdenje; v zvezi s tem je seznanjen z možnostmi, ki jih omogočajo novi instrumenti financiranja (Evropski sklad za strateške naložbe it.); |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so grozdi pomembno orodje za zbliževanje zadevnih deležnikov na lokalni in regionalni ravni, vključno z javnimi organi, univerzami, raziskovalnimi instituti, evropsko železniško dobavno industrijo, socialnimi partnerji in drugimi industrijami mobilnosti; poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo grozdenja za rast do decembra 2016; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svojo podporo inovativnim projektom, ki jih razvijajo železniški grozdi, in drugim pobudam, ki na področju evropske železniške dobavne industrije zbližujejo mala in srednja podjetja, velika podjetja ter raziskovalne institute na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; ugotavlja, da bo treba zagotoviti javno financiranje za grozdenje; v zvezi s tem je seznanjen z možnostmi, ki jih omogočajo novi instrumenti financiranja (Evropski sklad za strateške naložbe it.);

| 14. | meni, da bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi foruma na evropski ravni, ki bi združeval uveljavljena podjetja z zagonskimi in odcepljenimi podjetji z inovativnimi idejami za železniški sektor, zlasti na področju digitalizacije, ter omogočal izmenjavo primerov dobre prakse in lajšal sklepanje partnerstev; meni, da bi Komisija morala preučiti možnosti za spodbujanje sodelovanja med velikimi ter malimi in srednjimi podjetji pri raziskovalnih projektih, ki zadevajo evropsko železniško dobavno industrijo; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morala Komisija razmisliti o vzpostavitvi foruma na evropski ravni, ki bi združeval uveljavljena podjetja z zagonskimi in odcepljenimi podjetji z inovativnimi idejami za železniški sektor, zlasti na področju digitalizacije, ter omogočal izmenjavo primerov dobre prakse in lajšal sklepanje partnerstev; meni, da bi Komisija morala preučiti možnosti za spodbujanje sodelovanja med velikimi ter malimi in srednjimi podjetji pri raziskovalnih projektih, ki zadevajo evropsko železniško dobavno industrijo;

| 15. | meni, da je digitalizacije eno od področij, na katero bi se raziskovalne dejavnosti morale osredotočiti, da bi povečali storilnost železniškega prometa in znižali njegove operativne stroške (npr. avtomatizacija, senzorji in orodja za spremljanje, interoperabilnost, na primer prek evropskega sistema za vodenje železniškega prometa/evropskega sistema za nadzor vlakov, uporaba vesoljskih tehnologij, vključno s sodelovanjem z Evropsko vesoljsko agencijo, uporaba masovnih podatkov in kibernetske varnosti); meni, da bi se bilo treba poleg tega osredotočiti na učinkovitejšo rabo virov in povečanje energetske učinkovitosti, na primer z uporabo lažjih materialov in alternativnih goriv; meni, da bi moral tretji poudarek biti na izboljšavah, zaradi katerih je železniški prevoz privlačnejši in širše sprejet (npr. večja zanesljivost in zmanjšanje hrupa, nemoten multimodalni promet, integrirano izdajanje vozovnic); poudarja, da prizadevanja za inovacije ne smejo zanemariti infrastrukture, ki je bistvena za konkurenčnost železniškega prometa; |
| --- | --- |

15.

meni, da je digitalizacije eno od področij, na katero bi se raziskovalne dejavnosti morale osredotočiti, da bi povečali storilnost železniškega prometa in znižali njegove operativne stroške (npr. avtomatizacija, senzorji in orodja za spremljanje, interoperabilnost, na primer prek evropskega sistema za vodenje železniškega prometa/evropskega sistema za nadzor vlakov, uporaba vesoljskih tehnologij, vključno s sodelovanjem z Evropsko vesoljsko agencijo, uporaba masovnih podatkov in kibernetske varnosti); meni, da bi se bilo treba poleg tega osredotočiti na učinkovitejšo rabo virov in povečanje energetske učinkovitosti, na primer z uporabo lažjih materialov in alternativnih goriv; meni, da bi moral tretji poudarek biti na izboljšavah, zaradi katerih je železniški prevoz privlačnejši in širše sprejet (npr. večja zanesljivost in zmanjšanje hrupa, nemoten multimodalni promet, integrirano izdajanje vozovnic); poudarja, da prizadevanja za inovacije ne smejo zanemariti infrastrukture, ki je bistvena za konkurenčnost železniškega prometa;

| 16. | poziva k hitremu izvajanju integriranega sistema izdajanja e-vozovnic, v katerega bodo vključene druge oblike prevoza in druge potencialne storitve, ki jih bodo nudil en sam prodajalec vozovnic; |
| --- | --- |

16.

poziva k hitremu izvajanju integriranega sistema izdajanja e-vozovnic, v katerega bodo vključene druge oblike prevoza in druge potencialne storitve, ki jih bodo nudil en sam prodajalec vozovnic;

| 17. | opozarja, da je nujno treba vzpostaviti enotni trg za železnice, tramvaje in druga tirna vozila, skupaj s potrebno dodatno opremo; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da je nujno treba vzpostaviti enotni trg za železnice, tramvaje in druga tirna vozila, skupaj s potrebno dodatno opremo;

| 18. | prosi Komisijo, naj zagotovi varstvo pravic intelektualne lastnine evropskih dobaviteljev železniške opreme na mednarodni ravni, v skladu s priporočili resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1); |
| --- | --- |

18.

prosi Komisijo, naj zagotovi varstvo pravic intelektualne lastnine evropskih dobaviteljev železniške opreme na mednarodni ravni, v skladu s priporočili resolucije Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (1);

Pridobivanje pravega znanja in spretnosti za železniško dobavno industrijo, pripravljeno na prihodnost

| 19. | poziva k evropski strategiji za usposabljanje in izobraževanje, ki bo povezala podjetja železniške dobavne industrije, raziskovalne ustanove in socialne partnerje, da bodo skupaj preučili, katera znanja in spretnosti so potrebni za trajnostno in inovativno železniško dobavno industrijo; meni, da je v tem kontekstu treba izvesti študijo izvedljivosti morebitnega evropskega sektorskega sveta za kvalifikacije na področju železnice; poziva države članice ali ustrezne regionalne organe, naj oblikujejo okvir za zagotavljanje stalnega usposabljanja, kot individualno pravico do usposabljanja, ki delavcem zagotavlja, da so s svojim naborom znanj in spretnosti pripravljeni na naraščajoče zahteve v sektorju in da se lahko prilagodijo novemu trgu ali da se v primeru presežka delovne sile lahko prezaposlijo v drug industrijski sektor; |
| --- | --- |

19.

poziva k evropski strategiji za usposabljanje in izobraževanje, ki bo povezala podjetja železniške dobavne industrije, raziskovalne ustanove in socialne partnerje, da bodo skupaj preučili, katera znanja in spretnosti so potrebni za trajnostno in inovativno železniško dobavno industrijo; meni, da je v tem kontekstu treba izvesti študijo izvedljivosti morebitnega evropskega sektorskega sveta za kvalifikacije na področju železnice; poziva države članice ali ustrezne regionalne organe, naj oblikujejo okvir za zagotavljanje stalnega usposabljanja, kot individualno pravico do usposabljanja, ki delavcem zagotavlja, da so s svojim naborom znanj in spretnosti pripravljeni na naraščajoče zahteve v sektorju in da se lahko prilagodijo novemu trgu ali da se v primeru presežka delovne sile lahko prezaposlijo v drug industrijski sektor;

| 20. | poudarja, da zaradi vse starejše delovne sile železniški dobavni industriji primanjkuje kvalificiranih delavcev; zato pozdravlja vsa prizadevanja za spodbujanje vseživljenjskega učenja in tehničnih znanj; poziva h kampanji za večjo prepoznavnost in privlačnost železniške dobavne industrije med mladimi inženirji (npr. prek financiranja iz EFS); opozarja, da je v tem sektorju stopnja zaposlovanja žensk še posebej nizka, in zato poudarja, da bi morala tovrstna kampanja posebej obravnavati to neravnovesje; poziva Komisijo, naj spodbuja socialni dialog, da bi pospešila socialne inovacije in spodbudila dolgoročno zaposlovanje, kar bi prispevalo k privlačnosti sektorja za kvalificirane delavce; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da zaradi vse starejše delovne sile železniški dobavni industriji primanjkuje kvalificiranih delavcev; zato pozdravlja vsa prizadevanja za spodbujanje vseživljenjskega učenja in tehničnih znanj; poziva h kampanji za večjo prepoznavnost in privlačnost železniške dobavne industrije med mladimi inženirji (npr. prek financiranja iz EFS); opozarja, da je v tem sektorju stopnja zaposlovanja žensk še posebej nizka, in zato poudarja, da bi morala tovrstna kampanja posebej obravnavati to neravnovesje; poziva Komisijo, naj spodbuja socialni dialog, da bi pospešila socialne inovacije in spodbudila dolgoročno zaposlovanje, kar bi prispevalo k privlačnosti sektorja za kvalificirane delavce;

| 21. | meni, da je poučevanje ustrezno izbranih spretnosti nepogrešljiva naložba, da bi evropska železniška dobavna industrija lahko dolgoročno ohranila globalni primat v tehnologiji ter zmogljivosti za inovacije; |
| --- | --- |

21.

meni, da je poučevanje ustrezno izbranih spretnosti nepogrešljiva naložba, da bi evropska železniška dobavna industrija lahko dolgoročno ohranila globalni primat v tehnologiji ter zmogljivosti za inovacije;

Podpora malim in srednjim podjetjem

| 22. | meni, da je dostop do financiranja eden glavnih izzivov za mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji; poudarja dodano vrednost programa COSME in strukturnih skladov za pomoč malim in srednjim podjetjem pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi v obliki jamstva in kapitalskih instrumentov, ter opozarja, da je treba okrepiti promocijo teh instrumentov; pozdravlja osredotočenost Evropskega sklada za strateške naložbe na mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vendar poudarja, da mora sklad zdaj tudi izpolniti svojo obljubo in da bi bilo treba preučiti možnost uporabe alternativnih virov financiranja; pozdravlja instrument za mala in srednja podjetja v okviru programa Obzorje 2020, vendar opozarja na problem prevelikega števila vlog in nizke stopnje uspešnosti; poziva Komisijo, naj ta problem obravnava v okviru vmesnega pregleda programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše črpanje iz finančnih instrumentov EU in skladov, ki so na voljo malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

22.

meni, da je dostop do financiranja eden glavnih izzivov za mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji; poudarja dodano vrednost programa COSME in strukturnih skladov za pomoč malim in srednjim podjetjem pri pridobivanju dostopa do financiranja, tudi v obliki jamstva in kapitalskih instrumentov, ter opozarja, da je treba okrepiti promocijo teh instrumentov; pozdravlja osredotočenost Evropskega sklada za strateške naložbe na mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, vendar poudarja, da mora sklad zdaj tudi izpolniti svojo obljubo in da bi bilo treba preučiti možnost uporabe alternativnih virov financiranja; pozdravlja instrument za mala in srednja podjetja v okviru programa Obzorje 2020, vendar opozarja na problem prevelikega števila vlog in nizke stopnje uspešnosti; poziva Komisijo, naj ta problem obravnava v okviru vmesnega pregleda programa Obzorje 2020; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše črpanje iz finančnih instrumentov EU in skladov, ki so na voljo malim in srednjim podjetjem;

| 23. | poudarja, da so mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji pogosto odvisna od enega podjetja; poudarja, da se mala in srednja podjetja nočejo širiti zaradi pomanjkanja virov in večjih tveganj, povezanih s čezmejnim poslovanjem; poziva Komisijo, naj v okviru Evropske podjetniške mreže vzpostavi sektorske skupine za železnico, ki bi lahko nudile svetovanje in usposabljanje malim in srednjim podjetjem v železniški dobavni industriji glede različnih shem financiranja inovacij, pridobivanja nepovratnih sredstev, internacionalizacije in tega, kako najti in obravnavati morebitne poslovne partnerje in partnerje za prijavo na skupne raziskovalne projekte, financirane s sredstvi EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji pogosto odvisna od enega podjetja; poudarja, da se mala in srednja podjetja nočejo širiti zaradi pomanjkanja virov in večjih tveganj, povezanih s čezmejnim poslovanjem; poziva Komisijo, naj v okviru Evropske podjetniške mreže vzpostavi sektorske skupine za železnico, ki bi lahko nudile svetovanje in usposabljanje malim in srednjim podjetjem v železniški dobavni industriji glede različnih shem financiranja inovacij, pridobivanja nepovratnih sredstev, internacionalizacije in tega, kako najti in obravnavati morebitne poslovne partnerje in partnerje za prijavo na skupne raziskovalne projekte, financirane s sredstvi EU;

| 24. | prosi Komisijo, naj še bolje izkoristi obstoječe programe za podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij ter v kontekstu sinergij med različnimi skladi EU poveča njihovo prepoznavnost med malimi in srednjimi podjetji evropske železniške dobavne industrije; poziva Komisijo, naj še bolj razvije programe usposabljanja v zvezi z dostopom do posameznih tujih trgov in naj o teh programih širše obvešča mala in srednja podjetja evropske železniške dobavne industrije; |
| --- | --- |

24.

prosi Komisijo, naj še bolje izkoristi obstoječe programe za podporo internacionalizaciji malih in srednjih podjetij ter v kontekstu sinergij med različnimi skladi EU poveča njihovo prepoznavnost med malimi in srednjimi podjetji evropske železniške dobavne industrije; poziva Komisijo, naj še bolj razvije programe usposabljanja v zvezi z dostopom do posameznih tujih trgov in naj o teh programih širše obvešča mala in srednja podjetja evropske železniške dobavne industrije;

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vse možnosti za podporo malim in srednjim podjetjem evropske železniške dobavne industrije, tudi v okviru morebitnega ciljno usmerjenega pregleda pobude Small Business Act, pri tem pa posebno pozornost namenijo potrebam industrijskih podsektorjev, kot je železniška dobavna industrija, kjer je udeležba malih in srednjih podjetij z veliko dodano vrednostjo še posebej pomembna; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo vse možnosti za podporo malim in srednjim podjetjem evropske železniške dobavne industrije, tudi v okviru morebitnega ciljno usmerjenega pregleda pobude Small Business Act, pri tem pa posebno pozornost namenijo potrebam industrijskih podsektorjev, kot je železniška dobavna industrija, kjer je udeležba malih in srednjih podjetij z veliko dodano vrednostjo še posebej pomembna;

| 26. | je zaskrbljen zaradi počasnih plačil malim in srednjim podjetjem v železniški dobavni industriji; poziva Komisijo, naj spremlja in popravi izvajanje direktive o zamudah pri plačilih (2011/7/EU); |
| --- | --- |

26.

je zaskrbljen zaradi počasnih plačil malim in srednjim podjetjem v železniški dobavni industriji; poziva Komisijo, naj spremlja in popravi izvajanje direktive o zamudah pri plačilih (2011/7/EU);

Izboljšanje evropskega tržnega okolja za dobavitelje in spodbujanje povpraševanja po železniških proizvodih

| 27. | pozdravlja sprejetje tehničnega stebra četrtega železniškega paketa in poziva k njegovemu hitremu izvajanju kot ključnemu sredstvu za vzpostavitev pravega enotnega trga za železniške proizvode; poudarja, da bosta povečana interoperabilnost in pomembnejša vloga Evropske železniške agencije olajšala harmonizacijo omrežja, zato imata potencial za znižanje stroškov razvoja in odobritve tirnih vozil in evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa ob progi; poudarja, da je treba Evropski železniški agenciji zagotoviti ustrezne človeške in finančne vire, da bo lahko izvajala svoje nove, širše naloge; meni, da bo politični steber četrtega železniškega paketa določil konkurenčnost ponudnikov prevoza in, bolj splošno, kupcev; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja sprejetje tehničnega stebra četrtega železniškega paketa in poziva k njegovemu hitremu izvajanju kot ključnemu sredstvu za vzpostavitev pravega enotnega trga za železniške proizvode; poudarja, da bosta povečana interoperabilnost in pomembnejša vloga Evropske železniške agencije olajšala harmonizacijo omrežja, zato imata potencial za znižanje stroškov razvoja in odobritve tirnih vozil in evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa ob progi; poudarja, da je treba Evropski železniški agenciji zagotoviti ustrezne človeške in finančne vire, da bo lahko izvajala svoje nove, širše naloge; meni, da bo politični steber četrtega železniškega paketa določil konkurenčnost ponudnikov prevoza in, bolj splošno, kupcev;

| 28. | poudarja potrebo po polnem, učinkovitem in enotnem izvajanju uredbe o železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet, kar bo koristilo tako potnikom kot industriji; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po polnem, učinkovitem in enotnem izvajanju uredbe o železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet, kar bo koristilo tako potnikom kot industriji;

| 29. | prosi Komisijo, naj ponovno oceni opredelitve trgov in veljavni nabor pravil EU o konkurenci, da bi upoštevala razvoj svetovnega trga železniške dobavne industrije; poziva Komisijo, naj ugotovi, kako bi bilo treba posodobiti te opredelitve in pravila, da bi rešili probleme zaradi združitev na svetovnem trgu, kot je združitev CNR in CSR, ter omogočili strateška partnerstva in zavezništva na področju železniške dobavne industrije; |
| --- | --- |

29.

prosi Komisijo, naj ponovno oceni opredelitve trgov in veljavni nabor pravil EU o konkurenci, da bi upoštevala razvoj svetovnega trga železniške dobavne industrije; poziva Komisijo, naj ugotovi, kako bi bilo treba posodobiti te opredelitve in pravila, da bi rešili probleme zaradi združitev na svetovnem trgu, kot je združitev CNR in CSR, ter omogočili strateška partnerstva in zavezništva na področju železniške dobavne industrije;

| 30. | poziva k nadaljnji evropski standardizaciji v železniškem sektorju, katere gonilo so deležniki (tudi evropska železniška dobavna industrija) pod vodstvom Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo; upa, da bo nova skupna pobuda za standardizacijo, ki jo je predlagala Komisija, imela pri tem pomembno vlogo; poudarja, da je pomembno vključiti več malih in srednjih podjetij v evropsko standardizacijo; |
| --- | --- |

30.

poziva k nadaljnji evropski standardizaciji v železniškem sektorju, katere gonilo so deležniki (tudi evropska železniška dobavna industrija) pod vodstvom Evropskega odbora za standardizacijo in Evropskega odbora za elektrotehnično standardizacijo; upa, da bo nova skupna pobuda za standardizacijo, ki jo je predlagala Komisija, imela pri tem pomembno vlogo; poudarja, da je pomembno vključiti več malih in srednjih podjetij v evropsko standardizacijo;

| 31. | poziva k hitremu izvajanju direktiv EU o javnem naročanju iz leta 2014; opozarja države članice in Komisijo, da te direktive obvezujejo javne naročnike, da odločitve glede razpisov sprejemajo na podlagi načela ekonomsko najugodnejše ponudbe in se osredotočajo na stroške v življenjski dobi ter okoljsko in družbeno trajnostne proizvode, s čimer prispevajo k preprečevanju plačnega in socialnega dampinga ter potencialno krepijo regionalno gospodarsko strukturo; poziva Komisijo in države članice, naj splošno spodbujajo celotno analizo stroškov v življenjski dobi kot standardno prakso pri dolgoročnih naložbah, naj svetujejo javnim naročnikom in spremljajo njeno izvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj opozorijo javne naročnike o določbi v okviru revidiranega evropskega okvira o javnih naročilih, na podlagi katerega je mogoče zavrniti ponudbe, če se več kot 50 % vrednosti doda zunaj EU (člen 85 Direktive 2014/25/EU); |
| --- | --- |

31.

poziva k hitremu izvajanju direktiv EU o javnem naročanju iz leta 2014; opozarja države članice in Komisijo, da te direktive obvezujejo javne naročnike, da odločitve glede razpisov sprejemajo na podlagi načela ekonomsko najugodnejše ponudbe in se osredotočajo na stroške v življenjski dobi ter okoljsko in družbeno trajnostne proizvode, s čimer prispevajo k preprečevanju plačnega in socialnega dampinga ter potencialno krepijo regionalno gospodarsko strukturo; poziva Komisijo in države članice, naj splošno spodbujajo celotno analizo stroškov v življenjski dobi kot standardno prakso pri dolgoročnih naložbah, naj svetujejo javnim naročnikom in spremljajo njeno izvajanje; poziva Komisijo in države članice, naj opozorijo javne naročnike o določbi v okviru revidiranega evropskega okvira o javnih naročilih, na podlagi katerega je mogoče zavrniti ponudbe, če se več kot 50 % vrednosti doda zunaj EU (člen 85 Direktive 2014/25/EU);

| 32. | poziva Komisijo, naj spremlja neevropske naložbe v železnice v državah članicah EU ter zagotovi skladnost z evropsko zakonodajo o javnih naročilih, na premier zakonodajo o neobičajno nizkih ponudbah in nepošteni konkurenci; poziva Komisijo, naj uvede preiskavo zoper morebitne neevropskega kandidate, ki oddajajo ponudbe v EU, hkrati pa prejemajo vladne subvencije od tretjih držav; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spremlja neevropske naložbe v železnice v državah članicah EU ter zagotovi skladnost z evropsko zakonodajo o javnih naročilih, na premier zakonodajo o neobičajno nizkih ponudbah in nepošteni konkurenci; poziva Komisijo, naj uvede preiskavo zoper morebitne neevropskega kandidate, ki oddajajo ponudbe v EU, hkrati pa prejemajo vladne subvencije od tretjih držav;

Krepitev naložb v železniške projekte

| 33. | pričakuje, da se bodo obstoječi instrumenti financiranja EU (npr. instrument za povezovanje Evrope, strukturna sklada) v celoti uporabili, za spodbujanje povpraševanja po železniških projektih (vključno z instrumenti financiranja EU za naložbe zunaj EU, kot so instrument za predpristopno pomoč in evropski instrument sosedstva); poudarja pomen uspešnega izvajanja Evropskega sklada za strateške naložbe kot orodja za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor ter poziva k nadaljnji preučitvi možnosti, kako privabiti zasebne naložbe v železniške projekte; meni, da imajo javne razvojne banke na nacionalni in evropski ravni pomembno vlogo pri podpori železniški dobavni industriji; poziva Komisijo, naj sodeluje z večstranskimi razvojnimi bankami, da bi pomagali javnim organom in zasebnim agencijam pri naložbah v najbolj trajnostno in energetsko učinkovito železniško opremo po svetu; poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj okrepita svetovalno podporo železniškim projektom, in sicer prek novoustanovljenega Evropskega svetovalnega vozlišča pod okriljem Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi jim pomagali privabiti naložbe; meni, da bo železniški sektor v Evropi še naprej močno odvisen od javnih naložb; zato poziva države članice in javne organe, naj močno vlagajo v svoje osrednje in mestne železniške sisteme ter, kjer je mogoče, povečajo stopnjo črpanja kohezijskih sredstev za železniške projekte; vendar ob upoštevanju te odvisnosti od javnih financ in njihove obremenitve v številnih evropskih državah poziva, naj se uporabijo vsa sredstva, bodisi ureditvena ali proračunska, za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor; |
| --- | --- |

33.

pričakuje, da se bodo obstoječi instrumenti financiranja EU (npr. instrument za povezovanje Evrope, strukturna sklada) v celoti uporabili, za spodbujanje povpraševanja po železniških projektih (vključno z instrumenti financiranja EU za naložbe zunaj EU, kot so instrument za predpristopno pomoč in evropski instrument sosedstva); poudarja pomen uspešnega izvajanja Evropskega sklada za strateške naložbe kot orodja za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor ter poziva k nadaljnji preučitvi možnosti, kako privabiti zasebne naložbe v železniške projekte; meni, da imajo javne razvojne banke na nacionalni in evropski ravni pomembno vlogo pri podpori železniški dobavni industriji; poziva Komisijo, naj sodeluje z večstranskimi razvojnimi bankami, da bi pomagali javnim organom in zasebnim agencijam pri naložbah v najbolj trajnostno in energetsko učinkovito železniško opremo po svetu; poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj okrepita svetovalno podporo železniškim projektom, in sicer prek novoustanovljenega Evropskega svetovalnega vozlišča pod okriljem Evropskega sklada za strateške naložbe, da bi jim pomagali privabiti naložbe; meni, da bo železniški sektor v Evropi še naprej močno odvisen od javnih naložb; zato poziva države članice in javne organe, naj močno vlagajo v svoje osrednje in mestne železniške sisteme ter, kjer je mogoče, povečajo stopnjo črpanja kohezijskih sredstev za železniške projekte; vendar ob upoštevanju te odvisnosti od javnih financ in njihove obremenitve v številnih evropskih državah poziva, naj se uporabijo vsa sredstva, bodisi ureditvena ali proračunska, za mobilizacijo zasebnega kapitala za železniški sektor;

| 34. | poudarja, da je zaradi kompleksnosti železniškega sektorja posojilodajalcem težko razumeti tveganje in ponuditi poceni posojila; poziva Komisijo, naj vzpostavi forum za financiranje železniške dobavne industrije, da bi povečala zavzetost in izmenjavo znanja med železniško dobavni industrijo in finančnim sektorjem, kar bi pri bankah izboljšajo razumevanje tega sektorja in njegovih tveganj ter znižalo stroške financiranja; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je zaradi kompleksnosti železniškega sektorja posojilodajalcem težko razumeti tveganje in ponuditi poceni posojila; poziva Komisijo, naj vzpostavi forum za financiranje železniške dobavne industrije, da bi povečala zavzetost in izmenjavo znanja med železniško dobavni industrijo in finančnim sektorjem, kar bi pri bankah izboljšajo razumevanje tega sektorja in njegovih tveganj ter znižalo stroške financiranja;

| 35. | meni, da se vzdrževanje in posodabljanje obstoječe železniške opreme ne sme zanemariti; prosi Komisijo in države članice, naj spodbujajo nadomeščanje stare opreme s sodobnimi in trajnostnimi proizvodi v velikem obsegu; |
| --- | --- |

35.

meni, da se vzdrževanje in posodabljanje obstoječe železniške opreme ne sme zanemariti; prosi Komisijo in države članice, naj spodbujajo nadomeščanje stare opreme s sodobnimi in trajnostnimi proizvodi v velikem obsegu;

| 36. | pozdravlja podporo EU za spletno platformo opazovalne skupine za mobilnost v mestih (Eltis), ki omogoča izmenjavo primerov dobre praske v zvezi z mestnimi sistemi na širših mestnih območjih; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo primerov dobre prakse glede različnih možnosti za financiranje trajnostnih sistemov mobilnosti v mestih ter jih promovira preko prihodnje evropske platforme za načrte za trajnostno mobilnost v mestih; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja podporo EU za spletno platformo opazovalne skupine za mobilnost v mestih (Eltis), ki omogoča izmenjavo primerov dobre praske v zvezi z mestnimi sistemi na širših mestnih območjih; poziva Komisijo, naj okrepi izmenjavo primerov dobre prakse glede različnih možnosti za financiranje trajnostnih sistemov mobilnosti v mestih ter jih promovira preko prihodnje evropske platforme za načrte za trajnostno mobilnost v mestih;

| 37. | prosi Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko železniško agencijo pomaga pri nadaljnjem harmoniziranem uveljavljanju evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa v EU in naj ta sistem promovira tudi zunaj EU; |
| --- | --- |

37.

prosi Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko železniško agencijo pomaga pri nadaljnjem harmoniziranem uveljavljanju evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa v EU in naj ta sistem promovira tudi zunaj EU;

| 38. | pozdravlja prizadevanja za izvajanje in uporabo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve v železniškem sektorju; v tem kontekstu priznava vlogo Agencije za evropski GNSS in njeno uspešno upravljanje projektov v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja prizadevanja za izvajanje in uporabo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve v železniškem sektorju; v tem kontekstu priznava vlogo Agencije za evropski GNSS in njeno uspešno upravljanje projektov v okviru sedmega okvirnega programa in programa Obzorje 2020;

Krepitev svetovne konkurenčnosti železniške dobavne industrije

| 39. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prihodnji trgovinski sporazumi (tudi ti na podlagi sedanjih pogajanj z Japonsko, Kitajsko in ZDA) ter revidirani veljavni trgovinski sporazumi vsebovali posebne določbe, ki bodo bistveno izboljšale dostop do trga za evropsko železniško dobavno industrijo v zvezi z javnim naročanjem, vključno z obravnavanjem problema povečanih zahtev glede lokalizacije ter zagotovile vzajemen dostop do tujih trgov za evropsko železniško dobavno industrijo; poziva Komisijo, naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za udeležence na trgu iz Evrope in iz tretjih držav; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prihodnji trgovinski sporazumi (tudi ti na podlagi sedanjih pogajanj z Japonsko, Kitajsko in ZDA) ter revidirani veljavni trgovinski sporazumi vsebovali posebne določbe, ki bodo bistveno izboljšale dostop do trga za evropsko železniško dobavno industrijo v zvezi z javnim naročanjem, vključno z obravnavanjem problema povečanih zahtev glede lokalizacije ter zagotovile vzajemen dostop do tujih trgov za evropsko železniško dobavno industrijo; poziva Komisijo, naj zagotovi enake konkurenčne pogoje za udeležence na trgu iz Evrope in iz tretjih držav;

| 40. | poziva Komisijo, naj zagotovi večjo skladnost trgovinske politike EU z industrijsko politiko in da nova generacija trgovinskih sporazumov ne bi privedla do novih preselitev in dodatne deindustrializacije v EU; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj zagotovi večjo skladnost trgovinske politike EU z industrijsko politiko in da nova generacija trgovinskih sporazumov ne bi privedla do novih preselitev in dodatne deindustrializacije v EU;

| 41. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za odpravo največjih netarifnih ovir, ki evropski železniški dobavni industriji omejujejo dostop do tujih trgov, vključno z ovirami za naložbe (zlasti obveznosti, povezane s skupnimi podjetji), diskriminacijo ter pomanjkanjem preglednosti v postopkih javnega naročanja (zlasti vse bolj obremenjujoče zahteve glede lokalne vsebine); |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za odpravo največjih netarifnih ovir, ki evropski železniški dobavni industriji omejujejo dostop do tujih trgov, vključno z ovirami za naložbe (zlasti obveznosti, povezane s skupnimi podjetji), diskriminacijo ter pomanjkanjem preglednosti v postopkih javnega naročanja (zlasti vse bolj obremenjujoče zahteve glede lokalne vsebine);

| 42. | poudarja pomen in učinek, ki ga imajo pogajanja o „mednarodnem instrumentu za javna naročila“ in pregled uredb o instrumentih trgovinske zaščite na evropsko železniško dobavno industrijo, ter poziva Svet in Komisijo, naj to upoštevata in tesno sodelujeta z Evropskim parlamentom, da bi glede teh instrumentov hitro prišli do dogovora; poziva Komisijo, naj upošteva učinek, ki bi ga priznanje statusa tržnega gospodarstva državno vodenim ali drugim netržnim gospodarstvom lahko imelo na delovanje instrumentov trgovinske zaščite in konkurenčnost evropske železniške dobavne industrije; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen in učinek, ki ga imajo pogajanja o „mednarodnem instrumentu za javna naročila“ in pregled uredb o instrumentih trgovinske zaščite na evropsko železniško dobavno industrijo, ter poziva Svet in Komisijo, naj to upoštevata in tesno sodelujeta z Evropskim parlamentom, da bi glede teh instrumentov hitro prišli do dogovora; poziva Komisijo, naj upošteva učinek, ki bi ga priznanje statusa tržnega gospodarstva državno vodenim ali drugim netržnim gospodarstvom lahko imelo na delovanje instrumentov trgovinske zaščite in konkurenčnost evropske železniške dobavne industrije;

| 43. | prosi Komisijo za dosledno trgovinsko strategijo EU, ki zagotavlja skladnost z načelom vzajemnosti, predvsem pri odnosih z Japonsko, Kitajsko in ZDA, ter naj podpre nadaljnjo internacionalizacijo železniške dobavne industrije, zlasti malih in srednjih podjetij, tudi prek spodbujanja evropskih standardov in tehnologij na mednarodni ravni, kot je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, in prek iskanja možnosti za boljše varovanje pravic intelektualne lastnine evropske železniške dobavne industrije (npr. s širšim spodbujanjem službe za pomoč uporabnikom pravic intelektualne lastnine); |
| --- | --- |

43.

prosi Komisijo za dosledno trgovinsko strategijo EU, ki zagotavlja skladnost z načelom vzajemnosti, predvsem pri odnosih z Japonsko, Kitajsko in ZDA, ter naj podpre nadaljnjo internacionalizacijo železniške dobavne industrije, zlasti malih in srednjih podjetij, tudi prek spodbujanja evropskih standardov in tehnologij na mednarodni ravni, kot je evropski sistem za upravljanje železniškega prometa, in prek iskanja možnosti za boljše varovanje pravic intelektualne lastnine evropske železniške dobavne industrije (npr. s širšim spodbujanjem službe za pomoč uporabnikom pravic intelektualne lastnine);

| 44. | poziva Komisijo, naj pomaga odpraviti vse tarifne in netarifne ovire, poenostaviti poslovne postopke za mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji ter zagotoviti postopno odpravo vseh omejevalnih poslovnih praks na trgih tretjih držav; poziva Komisijo, naj ukrepa in pospeši izdajo delovnih vizumov za delavce evropskih malih in srednjih podjetij, ki so začasno poslani v tretje države, da bi zmanjšali število poslovnih transakcij, ki jih mora malo ali srednje podjetje opraviti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj pomaga odpraviti vse tarifne in netarifne ovire, poenostaviti poslovne postopke za mala in srednja podjetja v železniški dobavni industriji ter zagotoviti postopno odpravo vseh omejevalnih poslovnih praks na trgih tretjih držav; poziva Komisijo, naj ukrepa in pospeši izdajo delovnih vizumov za delavce evropskih malih in srednjih podjetij, ki so začasno poslani v tretje države, da bi zmanjšali število poslovnih transakcij, ki jih mora malo ali srednje podjetje opraviti;

| 45. | opozarja, da nekatere tretje države nesprejemljivo izkrivljajo trgovino, saj svojim izvoznikom zagotavljajo nesorazmerne stopnje podpore prek finančnih pogojev za potencialne stranke; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem prepriča kitajsko vlado, da podpiše sporazuma OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih in njegovo posebno poglavje o železniški infrastrukturi; poziva Komisijo, naj hkrati pospeši pripravo novih svetovnih smernic za izvozne kredite v okviru mednarodne delovne skupine za izvozne kredite; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da nekatere tretje države nesprejemljivo izkrivljajo trgovino, saj svojim izvoznikom zagotavljajo nesorazmerne stopnje podpore prek finančnih pogojev za potencialne stranke; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem prepriča kitajsko vlado, da podpiše sporazuma OECD o uradno podprtih izvoznih kreditih in njegovo posebno poglavje o železniški infrastrukturi; poziva Komisijo, naj hkrati pospeši pripravo novih svetovnih smernic za izvozne kredite v okviru mednarodne delovne skupine za izvozne kredite;

Izboljšanje strateške politične podpore za ta sektor

| 46. | poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o dosledni strategiji za industrijsko politiko EU, ki bo usmerjeno v ponovno industrializacijo Evrope in bo med drugim temeljilo na trajnosti, energetski učinkovitosti in učinkoviti rabi virov; prosi Komisijo, naj v tem dokumentu na kratko predstavi svojo strategijo glede pomembnih industrijskih sektorjev, vključno z železniško dobavno industrijo; meni, da je pomembno vključiti predloge o tem, kako ohraniti visoko raven vertikalne proizvodnje v EU; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj objavi sporočilo o dosledni strategiji za industrijsko politiko EU, ki bo usmerjeno v ponovno industrializacijo Evrope in bo med drugim temeljilo na trajnosti, energetski učinkovitosti in učinkoviti rabi virov; prosi Komisijo, naj v tem dokumentu na kratko predstavi svojo strategijo glede pomembnih industrijskih sektorjev, vključno z železniško dobavno industrijo; meni, da je pomembno vključiti predloge o tem, kako ohraniti visoko raven vertikalne proizvodnje v EU;

| 47. | poziva Komisijo, naj organizira industrijski dialog na visoki ravni o železniški dobavni industriji, v katerem bodo udeleženi ustrezni komisarji, poslanci Evropskega parlamenta, Svet, države članice, železniška industrija, sindikati, raziskovalne ustanove, Evropska železniška agencija ter evropske organizacije za standardizacijo; opozarja, da bi reden industrijski dialog o železniški dobavni industriji omogočil strukturirano razpravo na evropski ravni o horizontalnih izzivih za ta sektor in učinkih politik EU na konkurenčnost železniške dobavne industrije; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj organizira industrijski dialog na visoki ravni o železniški dobavni industriji, v katerem bodo udeleženi ustrezni komisarji, poslanci Evropskega parlamenta, Svet, države članice, železniška industrija, sindikati, raziskovalne ustanove, Evropska železniška agencija ter evropske organizacije za standardizacijo; opozarja, da bi reden industrijski dialog o železniški dobavni industriji omogočil strukturirano razpravo na evropski ravni o horizontalnih izzivih za ta sektor in učinkih politik EU na konkurenčnost železniške dobavne industrije;

| 48. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo politika, ki vpliva na konkurenčnost železniške dobavne industrije EU, rezultat učinkovite komunikacije in usklajevanja med upravitelji različnih udeleženih področij; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo politika, ki vpliva na konkurenčnost železniške dobavne industrije EU, rezultat učinkovite komunikacije in usklajevanja med upravitelji različnih udeleženih področij;

| 49. | meni, da je politična podpora Sveta potrebna za krepitev in razvoj evropske železniške dobavne industrije; zato poziva Svet za konkurenčnost, naj evropsko železniško dobavno industrijo konkretno uvrsti na svoj dnevni red; |
| --- | --- |

49.

meni, da je politična podpora Sveta potrebna za krepitev in razvoj evropske železniške dobavne industrije; zato poziva Svet za konkurenčnost, naj evropsko železniško dobavno industrijo konkretno uvrsti na svoj dnevni red;

o

o o

| 50. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

50.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0219.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 7. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/147

---

P8_TA(2016)0238

Odprava nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki: protokol k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, z izjemo določb, ki spadajo na področje uporabe naslova V tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14384/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14384/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom (15044/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom (15044/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 33, 113, 114, 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0118/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 33, 113, 114, 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0118/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0154/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0154/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/148 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/148

---

P8_TA(2016)0239

Enotni tehnični predpisi za cestna vozila: Sporazum UN/ECE ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o zaključku revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani Sporazum iz leta 1958“) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13954/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13954/2015),

| — | ob upoštevanju revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani Sporazum iz leta 1958“) (13954/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije 3 Sporazuma Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za cestna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v cestna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov („Revidirani Sporazum iz leta 1958“) (13954/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0112/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0112/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0185/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ekonomski komisiji Združenih narodov za Evropo. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ekonomski komisiji Združenih narodov za Evropo.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/149 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/149

---

P8_TA(2016)0240

Trgovinski sporazum med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Dodatnega protokola k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, v imenu Evropske unije in njenih držav članic (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12594/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12594/2014),

| — | ob upoštevanju Dodatnega protokola k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12595/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dodatnega protokola k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (12595/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členi 91, 100(2), 207 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0180/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0155/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0155/2016),

| 1. | odobri sklenitev dodatnega protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev dodatnega protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Kolumbije in Peruja. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Kolumbije in Peruja.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/150

---

P8_TA(2016)0241

Okrepljeno sodelovanje na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08112/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08112/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 329(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 329(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0184/2016),

| — | ob upoštevanju pogojev iz člena 20 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 326 in 327 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogojev iz člena 20 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 326 in 327 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 85 ter prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 85 ter prvega in tretjega pododstavka člena 99(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A8-0192/2016),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja odločb na področju premoženjskih razmerij mednarodnih parov, ki zajema tako področje premoženjskih razmerij med zakoncema kot premoženjskopravne posledice registriranih partnerskih skupnosti;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/151

---

P8_TA(2016)0242

Odprava nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki: protokol k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije (pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom, v imenu Evropske unije, kar zadeva določbe navedenega protokola o obveznostih v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v kazenskih zadevah in opredelitvijo kaznivih dejanj (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14387/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14387/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom (15044/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki k Okvirni konvenciji Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom (15044/2013),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 82(1), členom 83 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0119/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 82(1), členom 83 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0119/2016),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (1),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0198/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0198/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Europolu, Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF). |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Europolu, Eurojustu in Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF).

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0082.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/152

---

P8_TA(2016)0243

Trgi finančnih instrumentov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov glede nekaterih datumov (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 086/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0056), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0056),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 53(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0026/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 29. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 29. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0126/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2016)0033

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/65/EU o trgih finančnih instrumentov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2016/1034.)

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/153

---

P8_TA(2016)0244

Trgi finančnih instrumentov, zloraba trga in poravnava vrednostnih papirjev ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah glede nekaterih datumov (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 086/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0057),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0027/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 29. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 29. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. maja 2016 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0125/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0125/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2016)0034

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 7. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 600/2014 o trgih finančnih instrumentov, Uredbe (EU) št. 596/2014 o zlorabi trga in Uredbe (EU) št. 909/2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2016/1033.)

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/154

---

P8_TA(2016)0245

Imenovanje člana Računskega sodišča – Rimantas Šadžius

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. junija 2016 o imenovanju Rimantasa Šadžiusa za člana Računskega sodišča (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 086/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0126/2016),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0183/2016),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 23. maja 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 23. maja 2016 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Rimantas Šadžius imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Rimantas Šadžius imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

Sreda, 8. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/155

---

P8_TA(2016)0253

Ustanovitev preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, njegove pristojnosti, številčna sestava in mandat

Sklep Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o ustanovitvi preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, njegovih pristojnostih, številčni sestavi in mandatu (2016/2726(RSO))

(2018/C 086/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve 337 poslancev za ustanovitev preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve 337 poslancev za ustanovitev preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo,

| — | ob upoštevanju predloga konference predsednikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

| — | ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 226 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah glede izvrševanja pravice Evropskega parlamenta do preiskovanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 95/167/ES, Euratom, ESPJ Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 19. aprila 1995 o podrobnih določbah glede izvrševanja pravice Evropskega parlamenta do preiskovanja (1),

| — | ob upoštevanju člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (5),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2014/107/EU z dne 9. decembra 2014 o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/91/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (8),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013 z dne 19. decembra 2012 o dopolnitvi Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z izjemami, splošnimi pogoji poslovanja, depozitarji, finančnim vzvodom, preglednostjo in nadzorom (9),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (10),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze, spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS ter razveljavitvi Direktive Sveta 84/253/EGS (11),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 537/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o posebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo subjektov javnega interesa in razveljavitvi Sklepa Komisije 2005/909/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 537/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o posebnih zahtevah v zvezi z obvezno revizijo subjektov javnega interesa in razveljavitvi Sklepa Komisije 2005/909/ES (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/56/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/56/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2006/43/ES o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (14),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o spremembi Direktive Sveta 89/666/EGS ter direktiv 2005/56/ES in 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. junija 2012 o spremembi Direktive Sveta 89/666/EGS ter direktiv 2005/56/ES in 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede povezovanja centralnih in trgovinskih registrov ter registrov družb (15),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije 2012/771/EU z dne 6. decembra 2012 glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah (16) in Priporočila Komisije 2012/772/EU z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije 2012/771/EU z dne 6. decembra 2012 glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah (16) in Priporočila Komisije 2012/772/EU z dne 6. decembra 2012 o agresivnem davčnem načrtovanju (17),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. januarja 2016 o zunanji strategiji za učinkovito obdavčenje (COM(2016)0024),

| — | ob upoštevanju člena 198 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 198 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo; |
| --- | --- |

1.

sklene ustanoviti preiskovalni odbor za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo;

| 2. | sklene, naj preiskovalni odbor:






  — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- | --- |

2.

sklene, naj preiskovalni odbor:

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2005/60/ES ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja Direktive (EU) 2015/849;

| — | razišče domnevo, da organi držav članic niso uporabili upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v primerih ustanov, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorne za hudo kršenje nacionalnih določb, sprejetih na podlagi Direktive 2005/60/ES, kakor je zahtevano z Direktivo 2013/36/EU; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da organi držav članic niso uporabili upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v primerih ustanov, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorne za hudo kršenje nacionalnih določb, sprejetih na podlagi Direktive 2005/60/ES, kakor je zahtevano z Direktivo 2013/36/EU;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da organi držav članic niso učinkovito izvedli Direktive 2011/16/EU, zlasti člena 9(1) navedene direktive o sporočanju davčnih informacij drugim državam članicam na lastno pobudo, če obstajajo razlogi za domnevo, da gre morda za izgubo davka, ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja in uveljavljanja Direktive 2014/107/EU; za ta namen in za preiskave omenjenih domnevnih kršitev ali nepravilnostih na drugih pravnih podlagah dostopa do vseh ustreznih dokumentov, vključno z vsemi ustreznimi dokumenti skupine za kodeks ravnanja, ki sta jih pridobila posebna odbora TAXE 1 in TAXE 2; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da organi držav članic niso učinkovito izvedli Direktive 2011/16/EU, zlasti člena 9(1) navedene direktive o sporočanju davčnih informacij drugim državam članicam na lastno pobudo, če obstajajo razlogi za domnevo, da gre morda za izgubo davka, ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja in uveljavljanja Direktive 2014/107/EU; za ta namen in za preiskave omenjenih domnevnih kršitev ali nepravilnostih na drugih pravnih podlagah dostopa do vseh ustreznih dokumentov, vključno z vsemi ustreznimi dokumenti skupine za kodeks ravnanja, ki sta jih pridobila posebna odbora TAXE 1 in TAXE 2;

| — | razišče domnevo, da države članice niso uveljavile členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije, če to zadeva področje preiskave, določeno s tem sklepom; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da države članice niso uveljavile členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije, če to zadeva področje preiskave, določeno s tem sklepom;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2014/91/EU; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2014/91/EU;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2011/61/EU in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2011/61/EU in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 231/2013;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso izvedle in uveljavile Direktive 2009/138/ES;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2006/43/ES, ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja Uredbe (EU) št. 537/2014 in Direktive 2014/56/EU; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2006/43/ES, ob upoštevanju obveznosti pravočasnega in učinkovitega izvajanja Uredbe (EU) št. 537/2014 in Direktive 2014/56/EU;

| — | razišče domnevo, da države članice niso prenesle Direktive 2013/34/EU; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da države članice niso prenesle Direktive 2013/34/EU;

| — | razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2012/17/EU; |
| --- | --- |

—

razišče domnevo, da Komisija ni uveljavila ter da države članice niso učinkovito izvedle in uveljavile Direktive 2012/17/EU;

| — | razišče, ali so države članice in njihova pridružena ali odvisna ozemlja kršila načelo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, če to zadeva področje preiskave iz tega sklepa; za ta namen zlasti oceni, ali je katera od teh kršitev mogoče posledica domnevnega nesprejetja ustreznih ukrepov, s katerimi bi se preprečilo delovanje instrumentov, ki omogočajo, da so končni dejanski lastniki skriti pred finančnimi ustanovami in drugimi posredniki, odvetniki ter ponudniki podjetniških in fiduciarnih storitev, oziroma delovanje vseh drugih instrumentov ali posrednikov, ki omogočajo lažje pranje denarja, pa tudi davčne utaje in izogibanje davkom v drugih državah članicah (preuči se tudi vloga skladov, družb z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom in virtualnih valut), pri čemer se upoštevajo tudi delovni programi, ki se trenutno izvajajo na ravni držav članic in so namenjeni obravnavi teh vprašanj in zmanjšanju njihovih posledic; |
| --- | --- |

—

razišče, ali so države članice in njihova pridružena ali odvisna ozemlja kršila načelo lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, če to zadeva področje preiskave iz tega sklepa; za ta namen zlasti oceni, ali je katera od teh kršitev mogoče posledica domnevnega nesprejetja ustreznih ukrepov, s katerimi bi se preprečilo delovanje instrumentov, ki omogočajo, da so končni dejanski lastniki skriti pred finančnimi ustanovami in drugimi posredniki, odvetniki ter ponudniki podjetniških in fiduciarnih storitev, oziroma delovanje vseh drugih instrumentov ali posrednikov, ki omogočajo lažje pranje denarja, pa tudi davčne utaje in izogibanje davkom v drugih državah članicah (preuči se tudi vloga skladov, družb z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom in virtualnih valut), pri čemer se upoštevajo tudi delovni programi, ki se trenutno izvajajo na ravni držav članic in so namenjeni obravnavi teh vprašanj in zmanjšanju njihovih posledic;

| — | poda morebitna priporočila, za kateri meni, da so v tej zadevi potrebna, tudi o tem, kako države članice izvajajo omenjeni priporočili Komisije z dne 6. decembra 2012 glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in o agresivnem davčnem načrtovanju, ter oceni najnovejši razvoj v povezavi z zunanjo strategijo Komisije za učinkovito obdavčenje in oceni povezave med pravnimi okviri Unije in držav članic ter davčnimi sistemi tretjih držav (na primer: sporazume o dvojnem obdavčenju, sporazume o izmenjavi podatkov in prostotrgovinske sporazume), pa tudi prizadevanja, da bi se preglednost informacij o dejanskem lastništvu spodbujala na mednarodni ravni (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, G20, Projektna skupina za finančno ukrepanje in Združeni narodi); |
| --- | --- |

—

poda morebitna priporočila, za kateri meni, da so v tej zadevi potrebna, tudi o tem, kako države članice izvajajo omenjeni priporočili Komisije z dne 6. decembra 2012 glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in o agresivnem davčnem načrtovanju, ter oceni najnovejši razvoj v povezavi z zunanjo strategijo Komisije za učinkovito obdavčenje in oceni povezave med pravnimi okviri Unije in držav članic ter davčnimi sistemi tretjih držav (na primer: sporazume o dvojnem obdavčenju, sporazume o izmenjavi podatkov in prostotrgovinske sporazume), pa tudi prizadevanja, da bi se preglednost informacij o dejanskem lastništvu spodbujala na mednarodni ravni (Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, G20, Projektna skupina za finančno ukrepanje in Združeni narodi);

| 3. | sklene, da preiskovalni odbor predloži končno poročilo v roku 12 mesecev od sprejetja tega sklepa; |
| --- | --- |

3.

sklene, da preiskovalni odbor predloži končno poročilo v roku 12 mesecev od sprejetja tega sklepa;

| 4. | sklene, da preiskovalni odbor pri svojem delu upošteva vse ustrezne spremembe, ki v času njegovega mandata nastopijo na področju njegovih pristojnosti; |
| --- | --- |

4.

sklene, da preiskovalni odbor pri svojem delu upošteva vse ustrezne spremembe, ki v času njegovega mandata nastopijo na področju njegovih pristojnosti;

| 5. | sklene, da ustrezni stalni odbori obravnavajo vsa priporočila, ki jih oblikujeta preiskovalni odbor in posebni odbor TAXE 2; |
| --- | --- |

5.

sklene, da ustrezni stalni odbori obravnavajo vsa priporočila, ki jih oblikujeta preiskovalni odbor in posebni odbor TAXE 2;

| 6. | sklene, da ima preiskovalni odbor 65 članov; |
| --- | --- |

6.

sklene, da ima preiskovalni odbor 65 članov;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj poskrbi za objavo tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

---

(1)  UL L 113, 19.5.1995, str. 1.

(2)  UL L 309, 25.11.2005, str. 15.

(3)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(4)  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

(5)  UL L 64, 11.3.2011, str. 1.

(6)  UL L 359, 16.12.2014, str. 1.

(7)  UL L 257, 28.8.2014, str. 186.

(8)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

(9)  UL L 83, 22.3.2013, str. 1.

(10)  UL L 335, 17.12.2009, str. 1.

(11)  UL L 157, 9.6.2006, str. 87.

(12)  UL L 158, 27.5.2014, str. 77.

(13)  UL L 158, 27.5.2014, str. 196.

(14)  UL L 182, 29.6.2013, str. 19.

(15)  UL L 156, 16.6.2012, str. 1.

(16)  UL L 338, 12.12.2012, str. 37.

(17)  UL L 338, 12.12.2012, str. 41.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/159

---

P8_TA(2016)0254

Sporazum med EU in Palauom o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Palau o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12080/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12080/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Palau o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12077/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Palau o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12077/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0400/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0400/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Palau. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Palau.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/160

---

P8_TA(2016)0255

Sporazum med EU in Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12089/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12089/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12087/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tongo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12087/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0374/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0374/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0179/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0179/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Tonge. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Tonge.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/161

---

P8_TA(2016)0256

Sporazum med EU in Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje, v imenu Evropske unije (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12095/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12095/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12094/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Kolumbijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje (12094/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0390/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s točko (a) člena 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0390/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0178/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0178/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kolumbije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Kolumbije.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/162 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/162

---

P8_TA(2016)0257

Širitev Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma v obliki deklaracije o širitvi Sporazuma o trgovini z izdelki informacijske tehnologije (ATI) (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06925/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06925/2016),

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrov Svetovne trgovinske organizacije z dne 16. decembra 2015 o širitvi trgovine z izdelki informacijske tehnologije (06926/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrov Svetovne trgovinske organizacije z dne 16. decembra 2015 o širitvi trgovine z izdelki informacijske tehnologije (06926/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0141/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0141/2016),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0186/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0186/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni trgovinski organizaciji.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/163 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/163

---

P8_TA(2016)0258

Uvedba nadzornih ukrepov za α-PVP *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o uvedbi nadzornih ukrepov za novo psihoaktivno snov 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il)pentan-1-on (α-pirolidinovalerofenon, α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 086/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (15386/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (15386/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0115/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0115/2016),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1) in zlasti člena 8(3) Sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/387/PNZ z dne 10. maja 2005 o izmenjavi podatkov, oceni tveganja in nadzoru nad novimi psihoaktivnimi snovmi (1) in zlasti člena 8(3) Sklepa,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0175/2016),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 127, 20.5.2005, str. 32.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/164

---

P8_TA(2016)0259

Ratifikacija in pristop k Protokolu iz leta 2010 h konvenciji o nevarnih in zdravju škodljivih snovi z izjemo vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v imenu Unije z izjemo vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

(2018/C 086/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13806/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13806/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2) in člena 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0410/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2) in člena 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0410/2015),

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 1996), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 1996),

| — | ob upoštevanju Protokola iz leta 2010 h Konvenciji HNS iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija HNS iz leta 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola iz leta 2010 h Konvenciji HNS iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija HNS iz leta 2010),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0304), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0304),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/971/ES z dne 18. novembra 2002 o pooblastilu državam članicam, da v interesu Skupnosti ratificirajo Konvencijo HNS iz leta 1996 ali pristopijo k njej (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/971/ES z dne 18. novembra 2002 o pooblastilu državam članicam, da v interesu Skupnosti ratificirajo Konvencijo HNS iz leta 1996 ali pristopijo k njej (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (3) (direktiva o okoljski odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (3) (direktiva o okoljski odgovornosti),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije o zapisniku Odbora stalnih predstavnikov in Sveta z dne 20. novembra in 8. decembra 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije o zapisniku Odbora stalnih predstavnikov in Sveta z dne 20. novembra in 8. decembra 2015 (4),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 18. septembra 2015, v katerem združenje ladijskih prevoznikov poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Protokol iz leta 2010 h Konvenciji HNS ali pristopijo k njej, v skladu s predlogom Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 18. septembra 2015, v katerem združenje ladijskih prevoznikov poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Protokol iz leta 2010 h Konvenciji HNS ali pristopijo k njej, v skladu s predlogom Komisije (5),

| — | ob upoštevanju končnega poročila, ki ga je za Evropsko komisijo pripravilo svetovalno podjetje BIO Intelligence Service, z naslovom „Študija o učinkovitosti direktive o okoljski odgovornosti: področje uporabe in izjeme“ z dne 19. februarja 2014 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila, ki ga je za Evropsko komisijo pripravilo svetovalno podjetje BIO Intelligence Service, z naslovom „Študija o učinkovitosti direktive o okoljski odgovornosti: področje uporabe in izjeme“ z dne 19. februarja 2014 (6),

| — | ob upoštevanju dopisa pravne službe Parlamenta z dne 11. februarja 2016 o pravni podlagi za zgoraj omenjeni predlog sklepa Sveta (SJ-0066/16) in poznejšega mnenja v obliki pisma o primerni pravni podlagi za omenjeni predlog sklepa, ki ga je sprejel Odbor za pravne zadeve dne 19. februarja 2016 (7) in ki je priloženo k poročilu A8-0191/2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopisa pravne službe Parlamenta z dne 11. februarja 2016 o pravni podlagi za zgoraj omenjeni predlog sklepa Sveta (SJ-0066/16) in poznejšega mnenja v obliki pisma o primerni pravni podlagi za omenjeni predlog sklepa, ki ga je sprejel Odbor za pravne zadeve dne 19. februarja 2016 (7) in ki je priloženo k poročilu A8-0191/2016,

| — | ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0191/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0191/2016),

| A. | ker je cilj Konvencije HNS iz leta 2010, da bi prek specializiranega Mednarodnega odškodninskega sklada HNS zagotovili odgovornost ter plačilo primernega, hitrega in učinkovitega nadomestila za škodo, povzročeno osebam, premoženju in okolju zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj Konvencije HNS iz leta 2010, da bi prek specializiranega Mednarodnega odškodninskega sklada HNS zagotovili odgovornost ter plačilo primernega, hitrega in učinkovitega nadomestila za škodo, povzročeno osebam, premoženju in okolju zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju;

| B. | ker je po eni strani njen namen uveljaviti načelo odgovornosti povzročitelja in načeli preprečevanja in previdnosti, da se v primeru morebitne okoljske škode sprejmejo preventivni ukrepi, zaradi česar spada v okvir okoljske politike Unije in njenih splošnih načel na področju okolja, po drugi strani pa je njen cilj urejanje vprašanj, ki se pojavijo zaradi škode, ki jo povzroči pomorski promet, ter preprečevanje ali zmanjšanje te škode, zaradi česar spada v okvir prometne politike EU; |
| --- | --- |

B.

ker je po eni strani njen namen uveljaviti načelo odgovornosti povzročitelja in načeli preprečevanja in previdnosti, da se v primeru morebitne okoljske škode sprejmejo preventivni ukrepi, zaradi česar spada v okvir okoljske politike Unije in njenih splošnih načel na področju okolja, po drugi strani pa je njen cilj urejanje vprašanj, ki se pojavijo zaradi škode, ki jo povzroči pomorski promet, ter preprečevanje ali zmanjšanje te škode, zaradi česar spada v okvir prometne politike EU;

| C. | ker bi se v skladu s predlogom Komisije (COM(2015)0304) sklenitev Konvencije HNS iz leta 2010 delno prekrivala s področjem uporabe direktive o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

C.

ker bi se v skladu s predlogom Komisije (COM(2015)0304) sklenitev Konvencije HNS iz leta 2010 delno prekrivala s področjem uporabe direktive o okoljski odgovornosti;

| D. | ker se področje uporabe Konvencije HNS iz leta 2010 delno prekriva s področjem uporabe direktive o okoljski odgovornosti, in sicer v zvezi z okoljsko škodo, povzročeno na ozemlju in morskih vodah pod pristojnostjo države pogodbenice, škodo zaradi onesnaženja okolja, povzročeno v izključni ekonomski coni ali enakovrednem območju (do 200 morskih milj od temeljnih črt) države pogodbenice, in preventivnimi ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje tovrstne škode; |
| --- | --- |

D.

ker se področje uporabe Konvencije HNS iz leta 2010 delno prekriva s področjem uporabe direktive o okoljski odgovornosti, in sicer v zvezi z okoljsko škodo, povzročeno na ozemlju in morskih vodah pod pristojnostjo države pogodbenice, škodo zaradi onesnaženja okolja, povzročeno v izključni ekonomski coni ali enakovrednem območju (do 200 morskih milj od temeljnih črt) države pogodbenice, in preventivnimi ukrepi za preprečitev ali zmanjšanje tovrstne škode;

| E. | ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja objektivno odgovornost lastnika ladje za vso škodo, nastalo zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, ki je zajet s Konvencijo, in obveznost lastnika, da za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo sklene zavarovanje ali pridobi drugo finančno jamstvo, ta namen pa prepoveduje tudi vse zahtevke proti lastniku ladje, ki niso v skladu z omenjeno konvencijo (člen 7(4)(5)); |
| --- | --- |

E.

ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja objektivno odgovornost lastnika ladje za vso škodo, nastalo zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, ki je zajet s Konvencijo, in obveznost lastnika, da za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo sklene zavarovanje ali pridobi drugo finančno jamstvo, ta namen pa prepoveduje tudi vse zahtevke proti lastniku ladje, ki niso v skladu z omenjeno konvencijo (člen 7(4)(5));

| F. | ker torej obstaja tveganje za morebitno kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, vendar je to tveganje mogoče preprečiti s členom 4(2) omenjene direktive, ki določa, da se direktiva „ne uporablja za okoljsko škodo ali neposredno nevarnost take škode, ki bi nastala zaradi izrednega dogodka, pri kakršnem sta odgovornost in odškodnina urejeni s katero od mednarodnih konvencij iz Priloge IV, ki velja v državi članici, vključno z morebitnimi njihovimi prihodnjimi spremembami“; |
| --- | --- |

F.

ker torej obstaja tveganje za morebitno kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, vendar je to tveganje mogoče preprečiti s členom 4(2) omenjene direktive, ki določa, da se direktiva „ne uporablja za okoljsko škodo ali neposredno nevarnost take škode, ki bi nastala zaradi izrednega dogodka, pri kakršnem sta odgovornost in odškodnina urejeni s katero od mednarodnih konvencij iz Priloge IV, ki velja v državi članici, vključno z morebitnimi njihovimi prihodnjimi spremembami“;

| G. | ker direktiva o okoljski odgovornosti iz svojega področja uporabe izključuje okoljsko škodo ali neposredno nevarnost takšne škode, ki jo ureja Konvencija HNS iz leta 2010, ko le-ta začne veljati, obstaja pa tveganje razdrobljene pravne ureditve, v kateri bodo nekatere države članice uporabljale Konvencijo HNS iz leta 2010, druge pa direktivo o okoljski odgovornosti, če ne bodo vse ratificirale Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopile k njej v istem časovnem obdobju; to bo povzročilo razlike za žrtve onesnaževanja, kot so obalne skupnosti, ribiči itd., bilo pa bi tudi v nasprotju z duhom Konvencije HNS iz leta 2010; |
| --- | --- |

G.

ker direktiva o okoljski odgovornosti iz svojega področja uporabe izključuje okoljsko škodo ali neposredno nevarnost takšne škode, ki jo ureja Konvencija HNS iz leta 2010, ko le-ta začne veljati, obstaja pa tveganje razdrobljene pravne ureditve, v kateri bodo nekatere države članice uporabljale Konvencijo HNS iz leta 2010, druge pa direktivo o okoljski odgovornosti, če ne bodo vse ratificirale Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopile k njej v istem časovnem obdobju; to bo povzročilo razlike za žrtve onesnaževanja, kot so obalne skupnosti, ribiči itd., bilo pa bi tudi v nasprotju z duhom Konvencije HNS iz leta 2010;

| H. | ker so osnovna načela, na katerih temeljijo konvencije Mednarodne pomorske organizacije, tudi konvencija HNS iz leta 2010, objektivna odgovornost lastnikov ladij, obvezno zavarovanje za kritje škode, ki nastane tretjim osebam, pravica do neposrednega uveljavljanja pravic oseb, ki so utrpele škodo, zoper zavarovalnico, omejitev odgovornosti in, v primeru nafte ter nevarnih in zdravju škodljivih snovi, posebni sklad za odškodnine, iz katerega se izplača odškodnina, če preseže odgovornost lastnika ladje; |
| --- | --- |

H.

ker so osnovna načela, na katerih temeljijo konvencije Mednarodne pomorske organizacije, tudi konvencija HNS iz leta 2010, objektivna odgovornost lastnikov ladij, obvezno zavarovanje za kritje škode, ki nastane tretjim osebam, pravica do neposrednega uveljavljanja pravic oseb, ki so utrpele škodo, zoper zavarovalnico, omejitev odgovornosti in, v primeru nafte ter nevarnih in zdravju škodljivih snovi, posebni sklad za odškodnine, iz katerega se izplača odškodnina, če preseže odgovornost lastnika ladje;

| I. | ker je enovita ureditev odgovornosti, ki se uporablja za škodo, ki nastane zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, v interesu Unije kot celote; |
| --- | --- |

I.

ker je enovita ureditev odgovornosti, ki se uporablja za škodo, ki nastane zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju, v interesu Unije kot celote;

| J. | ker ni povsem jasno, ali člen 4(2) direktive o okoljski odgovornosti pomeni, da je uporaba omenjene direktive v državi članici, ki je ratificirala Konvencijo HNS iz leta 2010, prepovedana oziroma omejena z obsegom, v katerem odgovornost in nadomestilo ureja navedena konvencija; |
| --- | --- |

J.

ker ni povsem jasno, ali člen 4(2) direktive o okoljski odgovornosti pomeni, da je uporaba omenjene direktive v državi članici, ki je ratificirala Konvencijo HNS iz leta 2010, prepovedana oziroma omejena z obsegom, v katerem odgovornost in nadomestilo ureja navedena konvencija;

| K. | ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja ureditev nadomestil in je zato manj daljnosežna kot direktiva o okoljski odgovornosti pri vzpostavitvi ureditve, ki od operaterjev zahteva, pristojnim organom pa nalaga, da od operaterjev zahtevajo, naj preprečujejo ali sanirajo okoljsko škodo ali neposredno nevarnost zanjo; |
| --- | --- |

K.

ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja ureditev nadomestil in je zato manj daljnosežna kot direktiva o okoljski odgovornosti pri vzpostavitvi ureditve, ki od operaterjev zahteva, pristojnim organom pa nalaga, da od operaterjev zahtevajo, naj preprečujejo ali sanirajo okoljsko škodo ali neposredno nevarnost zanjo;

| L. | ker se v nasprotju z direktivo o okoljski odgovornosti za škodo negospodarske narave v skladu s Konvencijo HNS iz leta 2010 ne dodeli nobeno nadomestilo; |
| --- | --- |

L.

ker se v nasprotju z direktivo o okoljski odgovornosti za škodo negospodarske narave v skladu s Konvencijo HNS iz leta 2010 ne dodeli nobeno nadomestilo;

| M. | ker direktiva o okoljski odgovornosti operaterjem ne nalaga obveznega finančnega jamstva, s katerim bi zagotovili, da imajo finančna sredstva za preprečevanje in sanacijo okoljske škode, razen če država članica ni sprejela strožjih predpisov od direktive o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

M.

ker direktiva o okoljski odgovornosti operaterjem ne nalaga obveznega finančnega jamstva, s katerim bi zagotovili, da imajo finančna sredstva za preprečevanje in sanacijo okoljske škode, razen če država članica ni sprejela strožjih predpisov od direktive o okoljski odgovornosti;

| N. | ker se s Konvencijo HNS iz leta 2010 uvaja jasna obveznost lastnika, da sklene zavarovanje ali drugo finančno jamstvo za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo; |
| --- | --- |

N.

ker se s Konvencijo HNS iz leta 2010 uvaja jasna obveznost lastnika, da sklene zavarovanje ali drugo finančno jamstvo za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo;

| O. | ker so se druge konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki so navedene v Prilogi IV direktive o okoljski odgovornosti, izkazale za uspešne, saj jim je uspelo najti ravnovesje med okoljskimi in komercialnimi interesi z jasnim usmerjanjem odgovornosti, saj je tako običajno jasno, kdo je odgovorna stranka, ter z uvedbo obveznega zavarovanja in mehanizmov hitrih nadomestil, ki niso omejeni le na okoljsko škodo; |
| --- | --- |

O.

ker so se druge konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki so navedene v Prilogi IV direktive o okoljski odgovornosti, izkazale za uspešne, saj jim je uspelo najti ravnovesje med okoljskimi in komercialnimi interesi z jasnim usmerjanjem odgovornosti, saj je tako običajno jasno, kdo je odgovorna stranka, ter z uvedbo obveznega zavarovanja in mehanizmov hitrih nadomestil, ki niso omejeni le na okoljsko škodo;

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:






  (i) | Zagotoviti je treba spoštovanje načela prenosa pristojnosti Unije v skladu s členom 5(1) PEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije, iz česar izhaja, da mora „izbira pravne podlage za pravni akt Unije temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki jih je mogoče sodno preveriti, med katere spadata cilj in vsebina tega akta“ (8). |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:

(i)

Zagotoviti je treba spoštovanje načela prenosa pristojnosti Unije v skladu s členom 5(1) PEU in ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije, iz česar izhaja, da mora „izbira pravne podlage za pravni akt Unije temeljiti na objektivnih dejavnikih, ki jih je mogoče sodno preveriti, med katere spadata cilj in vsebina tega akta“ (8).

| (ii) | Zato je treba sprejeti mnenje v obliki pisma z dne 19. februarja 2016, ki ga je sprejel Odbor za pravne zadeve, v skladu s katerim:
  „ker je cilj predlaganega sklepa Sveta, da bi države članice dobile pooblastilo, da v imenu Unije ratificirajo Protokol HNS iz leta 2010 ali pristopijo k njemu in posledično priznajo pravila Konvencije HNS iz leta 2010 kot zavezujoča, pa tudi ker konvencija ne zajema samo primerov okoljske škode (na podlagi načela, da je treba delovati preventivno in da mora plačati povzročitelj), ampak tudi primere neokoljske škode, obe nastali pri prevozu določenih snovi po morju, predstavljata ustrezno pravno podlago predloga člena 100(2) in 192(1) in člen 218(6)(a)(v) PDEU“. |
| --- | --- |

(ii)

Zato je treba sprejeti mnenje v obliki pisma z dne 19. februarja 2016, ki ga je sprejel Odbor za pravne zadeve, v skladu s katerim:

„ker je cilj predlaganega sklepa Sveta, da bi države članice dobile pooblastilo, da v imenu Unije ratificirajo Protokol HNS iz leta 2010 ali pristopijo k njemu in posledično priznajo pravila Konvencije HNS iz leta 2010 kot zavezujoča, pa tudi ker konvencija ne zajema samo primerov okoljske škode (na podlagi načela, da je treba delovati preventivno in da mora plačati povzročitelj), ampak tudi primere neokoljske škode, obe nastali pri prevozu določenih snovi po morju, predstavljata ustrezno pravno podlago predloga člena 100(2) in 192(1) in člen 218(6)(a)(v) PDEU“.

| (iii) | Zagotoviti je treba, da mednarodne zaveze, ki bodo nastale z ratifikacijo Konvencije HNS iz leta 2010 ali s pristopom k njej, ne bodo negativno vplivale na enotnost, celovitost in učinkovitost skupnih pravil Unije, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (9). |
| --- | --- |

(iii)

Zagotoviti je treba, da mednarodne zaveze, ki bodo nastale z ratifikacijo Konvencije HNS iz leta 2010 ali s pristopom k njej, ne bodo negativno vplivale na enotnost, celovitost in učinkovitost skupnih pravil Unije, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (9).

| (iv) | V zvezi s tem je treba več pozornosti posvetiti delnemu prekrivanju med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, kar zadeva okoljsko škodo, povzročeno na ozemlju in morskih vodah pod pristojnostjo države pogodbenice, škodo zaradi onesnaženja okolja, povzročeno v izključni ekonomski coni ali enakovrednem območju (do 200 morskih milj od temeljnih črt) države pogodbenice, in preventivne ukrepe za preprečitev ali zmanjšanje take škode (preventivni ukrepi, primarna sanacija in dopolnilna sanacija). |
| --- | --- |

(iv)

V zvezi s tem je treba več pozornosti posvetiti delnemu prekrivanju med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, kar zadeva okoljsko škodo, povzročeno na ozemlju in morskih vodah pod pristojnostjo države pogodbenice, škodo zaradi onesnaženja okolja, povzročeno v izključni ekonomski coni ali enakovrednem območju (do 200 morskih milj od temeljnih črt) države pogodbenice, in preventivne ukrepe za preprečitev ali zmanjšanje take škode (preventivni ukrepi, primarna sanacija in dopolnilna sanacija).

| (v) | Z vsemi primernimi ukrepi je treba zmanjšati možnosti za kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, in sicer je treba zagotoviti, da države članice, ki so ratificirale konvencijo ali pristopile k njej v skladu s členom 4(2) in Prilogo IV direktive o okoljski odgovornosti, v celoti spoštujejo klavzulo o izključnosti iz člena 7(4) in (5) Konvencije HNS iz leta 2010, po kateri se lahko proti lastniku ladje vložijo le zahtevki, ki so v skladu z omenjeno konvencijo. |
| --- | --- |

(v)

Z vsemi primernimi ukrepi je treba zmanjšati možnosti za kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, in sicer je treba zagotoviti, da države članice, ki so ratificirale konvencijo ali pristopile k njej v skladu s členom 4(2) in Prilogo IV direktive o okoljski odgovornosti, v celoti spoštujejo klavzulo o izključnosti iz člena 7(4) in (5) Konvencije HNS iz leta 2010, po kateri se lahko proti lastniku ladje vložijo le zahtevki, ki so v skladu z omenjeno konvencijo.

| (vi) | Zmanjšati je treba tudi tveganje, da nastane in se utrdi podrejen konkurenčni položaj za države, ki so pripravljene pristopiti h Konvenciji HNS iz leta 2010, v primerjavi s tistimi, ki želijo odlašati s tem procesom in biti še naprej vezane le na direktivo o okoljski odgovornosti. |
| --- | --- |

(vi)

Zmanjšati je treba tudi tveganje, da nastane in se utrdi podrejen konkurenčni položaj za države, ki so pripravljene pristopiti h Konvenciji HNS iz leta 2010, v primerjavi s tistimi, ki želijo odlašati s tem procesom in biti še naprej vezane le na direktivo o okoljski odgovornosti.

| (vii) | Odpraviti je treba trajni soobstoj dveh ureditev odgovornosti na morju, evropske in mednarodne, saj bi to povzročilo drobljenje zakonodaje Unije in ogrozilo jasno usmerjanje odgovornosti ter bi lahko privedlo do dolgotrajnih in dragih pravnih postopkov v škodo žrtev in sektorja ladijskega prevoza. |
| --- | --- |

(vii)

Odpraviti je treba trajni soobstoj dveh ureditev odgovornosti na morju, evropske in mednarodne, saj bi to povzročilo drobljenje zakonodaje Unije in ogrozilo jasno usmerjanje odgovornosti ter bi lahko privedlo do dolgotrajnih in dragih pravnih postopkov v škodo žrtev in sektorja ladijskega prevoza.

| (viii) | V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se državam članicam naloži jasna obveznost, da morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za dosego konkretnega rezultata, se pravi ratifikacije Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopa k njej v razumnem roku, ki ne bi smel biti daljši od dveh let od začetka veljavnosti sklepa Sveta; |
| --- | --- |

(viii)

V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se državam članicam naloži jasna obveznost, da morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za dosego konkretnega rezultata, se pravi ratifikacije Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopa k njej v razumnem roku, ki ne bi smel biti daljši od dveh let od začetka veljavnosti sklepa Sveta;

| 2. | končuje z ugotovitvijo, da bo ta resolucija še ena priložnost, da Svet in Komisija obravnavata priporočila iz odstavka 1; |
| --- | --- |

2.

končuje z ugotovitvijo, da bo ta resolucija še ena priložnost, da Svet in Komisija obravnavata priporočila iz odstavka 1;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  UL L 337, 13.12.2002, str. 55.

(3)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

(4)  Dopis o točki 13142/15.

(5)  Na voljo na spletu na naslovu: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Na voljo na spletu na naslovu: http://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/BIO%20ELD%20Effectiveness_report.pdf.

(7)  PE576.992

(8)  Sodba Sodišča z dne 19. julija 2012, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije, C-130/10, ECLI:EU:C:2012:472, odstavek 42.

(9)  Mnenje Sodišča z dne 19. marca 1993, 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, odstavek 25; Sodba Sodišča z dne 5. novembra 2002, Komisija Evropskih skupnosti proti Kraljevini Danski, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, odstavek 82; Mnenje Sodišča z dne 7. februarja 2006, 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, odstavka 120 in 126; Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/168 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/168

---

P8_TA(2016)0260

Ratifikacija in pristop k Protokolu iz leta 2010 h konvenciji o nevarnih in zdravju škodljivih snovi glede vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o ratifikaciji in pristopu k Protokolu iz leta 2010 k Mednarodni konvenciji o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju s strani držav članic v interesu Evropske unije glede vidikov, povezanih s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

(2018/C 086/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (14112/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sklepa Sveta (14112/2015),

| — | ob upoštevanju prošnje Sveta za odobritev Parlamenta na podlagi člena 81 in člena 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0409/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Sveta za odobritev Parlamenta na podlagi člena 81 in člena 218(6)(a)(v) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0409/2015),

| — | ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 22 o posebnem stališču Danske, ki je priložen Pogodbama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 22 o posebnem stališču Danske, ki je priložen Pogodbama,

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča z dne 14. oktobra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 1996), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 1996),

| — | ob upoštevanju protokola iz leta 2010 h Konvenciji HNS iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola iz leta 2010 h Konvenciji HNS iz leta 1996 (v nadaljnjem besedilu Konvencija HNS iz leta 2010),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0305), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2015)0305),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/971/ES z dne 18. novembra 2002 o pooblastilu državam članicam, da v interesu Skupnosti ratificirajo Konvencijo HNS iz leta 1996 ali pristopijo k njej (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2002/971/ES z dne 18. novembra 2002 o pooblastilu državam članicam, da v interesu Skupnosti ratificirajo Konvencijo HNS iz leta 1996 ali pristopijo k njej (2),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Mednarodno konvencijo o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (Konvencija HNS) (COM(2001)0674), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o pooblastitvi držav članic, da v interesu Evropske skupnosti ratificirajo Mednarodno konvencijo o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz leta 1996 (Konvencija HNS) (COM(2001)0674),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) (v nadaljnjem besedilu: prenovljena uredba Bruselj I), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) (v nadaljnjem besedilu: prenovljena uredba Bruselj I),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije o zapisniku Odbora stalnih predstavnikov in Sveta z dne 20. novembra in 8. decembra 2015 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije o zapisniku Odbora stalnih predstavnikov in Sveta z dne 20. novembra in 8. decembra 2015 (4),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 18. septembra 2015, v katerem združenje ladijskih prevoznikov poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Protokol iz leta 2010 h Konvenciji HNS ali pristopijo k njej, v skladu s predlogom Komisije (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 18. septembra 2015, v katerem združenje ladijskih prevoznikov poziva države članice, naj čim prej ratificirajo Protokol iz leta 2010 h Konvenciji HNS ali pristopijo k njej, v skladu s predlogom Komisije (5),

| — | ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0190/2016),

| A. | ker je cilj Konvencije HNS iz leta 2010, da bi prek specializiranega Mednarodnega odškodninskega sklada HNS zagotovili odgovornost ter plačilo primernega, hitrega in učinkovitega nadomestila za škodo, povzročeno osebam, premoženju in okolju zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj Konvencije HNS iz leta 2010, da bi prek specializiranega Mednarodnega odškodninskega sklada HNS zagotovili odgovornost ter plačilo primernega, hitrega in učinkovitega nadomestila za škodo, povzročeno osebam, premoženju in okolju zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju;

| B. | ker so osnovna načela, na katerih temeljijo konvencije Mednarodne pomorske organizacije, tudi konvencija HNS iz leta 2010, objektivna odgovornost lastnikov ladij, obvezno zavarovanje za kritje škode, ki nastane tretjim osebam, pravica do neposrednega uveljavljanja pravic oseb, ki so utrpele škodo, zoper zavarovalnico, omejitev odgovornosti in, v primeru nafte ter nevarnih in zdravju škodljivih snovi, posebni sklad za odškodnine, iz katerega se izplača odškodnina, če preseže odgovornost lastnika ladje; |
| --- | --- |

B.

ker so osnovna načela, na katerih temeljijo konvencije Mednarodne pomorske organizacije, tudi konvencija HNS iz leta 2010, objektivna odgovornost lastnikov ladij, obvezno zavarovanje za kritje škode, ki nastane tretjim osebam, pravica do neposrednega uveljavljanja pravic oseb, ki so utrpele škodo, zoper zavarovalnico, omejitev odgovornosti in, v primeru nafte ter nevarnih in zdravju škodljivih snovi, posebni sklad za odškodnine, iz katerega se izplača odškodnina, če preseže odgovornost lastnika ladje;

| C. | ker je po eni strani namen Konvencije uveljaviti načelo odgovornosti povzročitelja in načeli preprečevanja in previdnosti, da se v primeru morebitne okoljske škode sprejmejo preventivni ukrepi, zaradi česar spada v okvir okoljske politike Unije in njenih splošnih načel na področju okolja, po drugi strani pa je njen cilj urejanje vprašanj, ki se pojavijo zaradi škode, ki jo povzroča pomorski promet, ter preprečevanje ali omejitev te škode, zaradi česar spada v okvir prometne politike EU; |
| --- | --- |

C.

ker je po eni strani namen Konvencije uveljaviti načelo odgovornosti povzročitelja in načeli preprečevanja in previdnosti, da se v primeru morebitne okoljske škode sprejmejo preventivni ukrepi, zaradi česar spada v okvir okoljske politike Unije in njenih splošnih načel na področju okolja, po drugi strani pa je njen cilj urejanje vprašanj, ki se pojavijo zaradi škode, ki jo povzroča pomorski promet, ter preprečevanje ali omejitev te škode, zaradi česar spada v okvir prometne politike EU;

| D. | ker Konvencija HNS iz leta 2010 vsebuje pravila o pristojnosti sodišč držav pogodbenic za zahtevke oseb, ki so utrpele škodo, zajeto v konvenciji, proti lastniku, njegovi zavarovalnici ali posebnem skladu HNS za odškodnine, zajema pa tudi predpise o priznavanju in izvrševanju sodnih odločb s strani sodišč držav pogodbenic; |
| --- | --- |

D.

ker Konvencija HNS iz leta 2010 vsebuje pravila o pristojnosti sodišč držav pogodbenic za zahtevke oseb, ki so utrpele škodo, zajeto v konvenciji, proti lastniku, njegovi zavarovalnici ali posebnem skladu HNS za odškodnine, zajema pa tudi predpise o priznavanju in izvrševanju sodnih odločb s strani sodišč držav pogodbenic;

| E. | ker bi v skladu s predlogom Komisije (COM(2015)0305) sklenitev Konvencije HNS iz leta 2010 tako vplivala na področje uporabe in predpise iz prenovljene uredbe Bruselj I; |
| --- | --- |

E.

ker bi v skladu s predlogom Komisije (COM(2015)0305) sklenitev Konvencije HNS iz leta 2010 tako vplivala na področje uporabe in predpise iz prenovljene uredbe Bruselj I;

| F. | ker prenovljena uredba Bruselj I omogoča več podlag za pristojnost, obenem pa je v poglavju IV Konvencije HNS iz leta 2010 vzpostavljena zelo stroga ureditev pristojnosti, priznavanja in izvrševanja, da bi zagotovili enake pogoje za vlagatelje in zagotovili enako uporabo pravil o odgovornosti in plačilu škode; |
| --- | --- |

F.

ker prenovljena uredba Bruselj I omogoča več podlag za pristojnost, obenem pa je v poglavju IV Konvencije HNS iz leta 2010 vzpostavljena zelo stroga ureditev pristojnosti, priznavanja in izvrševanja, da bi zagotovili enake pogoje za vlagatelje in zagotovili enako uporabo pravil o odgovornosti in plačilu škode;

| G. | ker tako specifičnost ureditve pristojnosti v Konvenciji HNS iz leta 2010, katere cilj je zagotoviti, da bi žrtve nesreč lahko imele korist od jasnih postopkovnih pravil in pravne varnosti, s čimer bi izboljšali uspešnost zahtevkov na sodiščih, kot tudi pričakovane pravne in praktične težave pri izvajanju ločene ureditve pristojnosti v Uniji, ki se razlikuje od ureditve, ki velja za druge pogodbenice Konvencije HNS iz leta 2010, upravičujejo odstopanje od splošne uporabe prenovljene uredbe Bruselj I; |
| --- | --- |

G.

ker tako specifičnost ureditve pristojnosti v Konvenciji HNS iz leta 2010, katere cilj je zagotoviti, da bi žrtve nesreč lahko imele korist od jasnih postopkovnih pravil in pravne varnosti, s čimer bi izboljšali uspešnost zahtevkov na sodiščih, kot tudi pričakovane pravne in praktične težave pri izvajanju ločene ureditve pristojnosti v Uniji, ki se razlikuje od ureditve, ki velja za druge pogodbenice Konvencije HNS iz leta 2010, upravičujejo odstopanje od splošne uporabe prenovljene uredbe Bruselj I;

| H. | ker je Danska izvzeta iz uporabe Naslova V tretjega dela PDEU in ne sodeluje pri sprejemanju predlaganega sklepa Sveta, ki zadeva vidike, povezane s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

H.

ker je Danska izvzeta iz uporabe Naslova V tretjega dela PDEU in ne sodeluje pri sprejemanju predlaganega sklepa Sveta, ki zadeva vidike, povezane s pravosodnim sodelovanjem v civilnih zadevah;

| I. | ker je bilo prekrivanje pravil Konvencije HNS iz leta 2010 in pravil Unije glede pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah pravna podlaga za Sklep Sveta 2002/971/ES, vendar je Protokol HNS iz leta 2010 spremenil Konvencijo HNS iz leta 1996, zato je treba vpliv Konvencije HNS iz leta 2010 na pravila EU oceniti ob upoštevanju področja uporabe in predpisov Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/35/ES o okoljski odgovornosti (6), ki je postala del pravnega reda Unije po tem, ko je bil sprejet Sklep Sveta 2002/971/ES; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo prekrivanje pravil Konvencije HNS iz leta 2010 in pravil Unije glede pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah pravna podlaga za Sklep Sveta 2002/971/ES, vendar je Protokol HNS iz leta 2010 spremenil Konvencijo HNS iz leta 1996, zato je treba vpliv Konvencije HNS iz leta 2010 na pravila EU oceniti ob upoštevanju področja uporabe in predpisov Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2004/35/ES o okoljski odgovornosti (6), ki je postala del pravnega reda Unije po tem, ko je bil sprejet Sklep Sveta 2002/971/ES;

| J. | ker direktiva o okoljski odgovornosti iz svojega področja uporabe izključuje okoljsko škodo ali neposredno grožnjo takšne škode, ki jo vključuje Konvencija HNS iz leta 2010, ko le-ta začne veljati (člen 4(2) in Priloga IV direktive o okoljski odgovornosti); |
| --- | --- |

J.

ker direktiva o okoljski odgovornosti iz svojega področja uporabe izključuje okoljsko škodo ali neposredno grožnjo takšne škode, ki jo vključuje Konvencija HNS iz leta 2010, ko le-ta začne veljati (člen 4(2) in Priloga IV direktive o okoljski odgovornosti);

| K. | ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja objektivno odgovornost lastnika ladje za vso škodo, nastalo zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz Konvencije, in obveznost lastnika, da za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo sklene zavarovanje ali pridobi drugo finančno jamstvo, ta namen pa prepoveduje tudi vse zahtevke proti lastniku ladje, ki niso v skladu z omenjeno konvencijo (člen 7(4)(5)); |
| --- | --- |

K.

ker Konvencija HNS iz leta 2010 vzpostavlja objektivno odgovornost lastnika ladje za vso škodo, nastalo zaradi prevoza nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju iz Konvencije, in obveznost lastnika, da za kritje svoje odškodninske odgovornosti v skladu s konvencijo sklene zavarovanje ali pridobi drugo finančno jamstvo, ta namen pa prepoveduje tudi vse zahtevke proti lastniku ladje, ki niso v skladu z omenjeno konvencijo (člen 7(4)(5));

| L. | ker obstaja tveganje, da bosta za sektor ladijskega prevoza obenem veljali dve različni ureditvi, ureditev Unije in mednarodna ureditev, kar bi lahko povzročilo razlike tudi za žrtve onesnaževanja, kot so obalne skupnosti, ribiči itd., bilo pa bi tudi v neskladju z duhom Konvencije HNS iz leta 2010, če ne bodo vse države članice ratificirale ali pristopile h Konvenciji HNS iz leta 2010 v istem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

L.

ker obstaja tveganje, da bosta za sektor ladijskega prevoza obenem veljali dve različni ureditvi, ureditev Unije in mednarodna ureditev, kar bi lahko povzročilo razlike tudi za žrtve onesnaževanja, kot so obalne skupnosti, ribiči itd., bilo pa bi tudi v neskladju z duhom Konvencije HNS iz leta 2010, če ne bodo vse države članice ratificirale ali pristopile h Konvenciji HNS iz leta 2010 v istem časovnem obdobju;

| M. | ker so se druge konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki so navedene v Prilogi IV direktive o okoljski odgovornosti, izkazale za uspešne, saj jim je uspelo najti ravnovesje med okoljskimi in komercialnimi interesi z jasnim usmerjanjem odgovornosti, saj je tako običajno jasno, kdo je odgovorna stranka, ter z uvedbo obveznega zavarovanja in mehanizmov hitrih nadomestil, ki niso omejeni le na okoljsko škodo; |
| --- | --- |

M.

ker so se druge konvencije Mednarodne pomorske organizacije, ki so navedene v Prilogi IV direktive o okoljski odgovornosti, izkazale za uspešne, saj jim je uspelo najti ravnovesje med okoljskimi in komercialnimi interesi z jasnim usmerjanjem odgovornosti, saj je tako običajno jasno, kdo je odgovorna stranka, ter z uvedbo obveznega zavarovanja in mehanizmov hitrih nadomestil, ki niso omejeni le na okoljsko škodo;

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:






  (i) | Zagotoviti je treba, da mednarodne zaveze, ki bodo nastale z ratifikacijo Konvencije HNS iz leta 2010 ali s pristopom k njej, ne bodo negativno vplivale na enotnost, celovitost in učinkovitost skupnih pravil Unije, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (7); |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj upoštevata naslednja priporočila:

(i)

Zagotoviti je treba, da mednarodne zaveze, ki bodo nastale z ratifikacijo Konvencije HNS iz leta 2010 ali s pristopom k njej, ne bodo negativno vplivale na enotnost, celovitost in učinkovitost skupnih pravil Unije, v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča (7);

| (ii) | V zvezi s tem je treba biti bolj pozoren na prekrivanje prenovljene direktive Bruselj I in Konvencije HNS iz leta 2010, kar zadeva postopkovna pravila za zahtevke in tožbe v skladu z omenjeno konvencijo na sodiščih držav pogodbenic; |
| --- | --- |

(ii)

V zvezi s tem je treba biti bolj pozoren na prekrivanje prenovljene direktive Bruselj I in Konvencije HNS iz leta 2010, kar zadeva postopkovna pravila za zahtevke in tožbe v skladu z omenjeno konvencijo na sodiščih držav pogodbenic;

| (iii) | Z vsemi primernimi ukrepi je treba zmanjšati možnosti za kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, in sicer je treba zagotoviti, da države članice, ki so ratificirale konvencijo ali pristopile k njej, v celoti spoštujejo klavzulo o izključnosti iz člena 7(4) in (5) Konvencije HNS iz leta 2010, po kateri se lahko proti lastniku ladje vložijo le zahtevki, ki so v skladu z omenjeno konvencijo; |
| --- | --- |

(iii)

Z vsemi primernimi ukrepi je treba zmanjšati možnosti za kolizijo med direktivo o okoljski odgovornosti in Konvencijo HNS iz leta 2010, in sicer je treba zagotoviti, da države članice, ki so ratificirale konvencijo ali pristopile k njej, v celoti spoštujejo klavzulo o izključnosti iz člena 7(4) in (5) Konvencije HNS iz leta 2010, po kateri se lahko proti lastniku ladje vložijo le zahtevki, ki so v skladu z omenjeno konvencijo;

| (iv) | Zmanjšati je treba tudi tveganje, da nastane in se utrdi konkurenčno slabši položaj za države, ki so pripravljene pristopiti h Konvenciji HNS iz leta 2010, v primerjavi s tistimi, ki želijo odlašati s tem procesom in biti še naprej vezane le na direktivo o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

(iv)

Zmanjšati je treba tudi tveganje, da nastane in se utrdi konkurenčno slabši položaj za države, ki so pripravljene pristopiti h Konvenciji HNS iz leta 2010, v primerjavi s tistimi, ki želijo odlašati s tem procesom in biti še naprej vezane le na direktivo o okoljski odgovornosti;

| (v) | Odpraviti je treba trajni soobstoj dveh ureditev odgovornosti na morju, evropske in mednarodne, saj bi to povzročilo drobljenje zakonodaje Unije in ogrozilo jasno usmerjanje odgovornosti ter bi lahko privedlo do dolgotrajnih in dragih pravnih postopkov v škodo žrtev in sektorja ladijskega prevoza; |
| --- | --- |

(v)

Odpraviti je treba trajni soobstoj dveh ureditev odgovornosti na morju, evropske in mednarodne, saj bi to povzročilo drobljenje zakonodaje Unije in ogrozilo jasno usmerjanje odgovornosti ter bi lahko privedlo do dolgotrajnih in dragih pravnih postopkov v škodo žrtev in sektorja ladijskega prevoza;

| (vi) | V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se državam članicam naloži jasna obveznost, da morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za dosego konkretnega rezultata, se pravi ratifikacije Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopa k njej v razumnem roku, ki ne bi smel biti daljši od dveh let od začetka veljavnosti sklepa Sveta; |
| --- | --- |

(vi)

V zvezi s tem je treba zagotoviti, da se državam članicam naloži jasna obveznost, da morajo sprejeti vse potrebne ukrepe za dosego konkretnega rezultata, se pravi ratifikacije Konvencije HNS iz leta 2010 ali pristopa k njej v razumnem roku, ki ne bi smel biti daljši od dveh let od začetka veljavnosti sklepa Sveta;

| 2. | končuje z ugotovitvijo, da bo ta resolucija še ena priložnost, da Svet in Komisija obravnavata priporočila iz odstavka 1; |
| --- | --- |

2.

končuje z ugotovitvijo, da bo ta resolucija še ena priložnost, da Svet in Komisija obravnavata priporočila iz odstavka 1;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj zahteva nadaljnjo razpravo s Komisijo in Svetom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  UL L 337, 13.12.2002, str. 55.

(3)  UL L 351, 20.12.2012, str. 1.

(4)  Dopis o točki 13142/15.

(5)  Na voljo na spletu na naslovu: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

(7)  Mnenje Sodišča z dne 19. marca 1993, 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, odstavek 25; Sodba Sodišča z dne 5. novembra 2002, Komisija Evropskih skupnosti proti Kraljevini Danski, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, odstavek 82; Mnenje Sodišča z dne 7. februarja 2006, 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, odstavka 120 in 126; Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/172 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/172

---

P8_TA(2016)0261

Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo ter Filipini (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji v imenu Evropske unije in njenih držav članic (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13085/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13085/2014),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13082/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13082/2014),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0009/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0009/2015),

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0148/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0148/2016),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Filipini. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Filipini.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/173 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/173

---

P8_TA(2016)0262

Okvirni sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo ter Filipini (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani v imenu Unije (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 086/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05431/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05431/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (15616/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka okvirnega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Filipini na drugi strani (15616/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0061/2015),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 8. junija 2016 (1) o osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 8. junija 2016 (1) o osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega in tretjega pododstavka člena 99(1), člena 99(2) in člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0149/2016),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Filipini. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Filipini.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0263.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/174

---

P8_TA(2016)0264

Makrofinančna pomoč Tuniziji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o zagotovitvi nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 086/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0067),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 212 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0032/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 1. junija 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0187/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0187/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, ki je priložena k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2016)0039

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 8. junija 2016 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Tuniziji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2016/1112.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

SKUPNA IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

Ta sklep se sprejme brez poseganja v skupno izjavo, sprejeto skupaj s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju nadaljnje makrofinančne pomoči Gruziji, ki se še naprej obravnava kot podlaga za vse sklepe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči tretjim državam in ozemljem.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/176

---

P8_TA(2016)0265

Pravila proti praksam izogibanja davkom *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. junija 2016 o predlogu direktive Sveta o določitvi pravil proti praksam izogibanja davkom, ki neposredno vplivajo na delovanje notranjega trga (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2018/C 086/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0026), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0026),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval z njim (C8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval z njim (C8-0031/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj malteškega in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj malteškega in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0189/2016),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Sedanje politične prednostne naloge na področju mednarodnega obdavčevanja so osredotočene na zagotovitev, da se davek plača tam, kjer se ustvarijo dobički in vrednost. Zato je nujno, da se ponovno vzpostavi zaupanje v pravičnost davčnih sistemov in vladam omogoči, da učinkovito uveljavljajo svojo davčno suverenost. Ti novi politični cilji so bili pretvorjeni v konkretna priporočila za ukrepe v okviru pobude proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Komisija je zaradi potrebe po bolj pravični obdavčitvi v svojem sporočilu z dne 17. junija 2015 predstavila akcijski načrt za pravično in učinkovito obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji (3) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Sedanje politične prednostne naloge na področju mednarodnega obdavčevanja so osredotočene na zagotovitev, da se davek plača tam, kjer se ustvarijo dobički in vrednost. Zato je nujno, da se ponovno vzpostavi zaupanje v pravičnost davčnih sistemov in vladam omogoči, da učinkovito uveljavljajo svojo davčno suverenost. Ti novi politični cilji so bili pretvorjeni v konkretna priporočila za ukrepe v okviru pobude proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Komisija je zaradi potrebe po bolj pravični obdavčitvi v svojem sporočilu z dne 17. junija 2015 predstavila akcijski načrt za pravično in učinkovito obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji (3) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt).

| (1) | Sedanje politične prednostne naloge na področju mednarodnega obdavčevanja so osredotočene na zagotovitev, da se davek plača tam, kjer se ustvarijo dobički in vrednost. Zato je nujno, da se ponovno vzpostavi zaupanje v pravičnost davčnih sistemov in vladam omogoči, da učinkovito uveljavljajo svojo davčno suverenost. Ti novi politični cilji so bili pretvorjeni v konkretna priporočila za ukrepe v okviru pobude proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Komisija je zaradi potrebe po bolj pravični obdavčitvi v svojem sporočilu z dne 17. junija 2015 predstavila akcijski načrt za pravično in učinkovito obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji (3) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt),
  v katerem priznava, da bi bila dejanska skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) s primernim in pravičnim razporeditvenim ključem resnično odločilen dejavnik v boju proti umetnim strategijam erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  .
  Zato bi morala Komisija čim prej objaviti ambiciozen predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, zakonodajna veja pa bi morala čim prej zaključiti pogajanja o tem ključnem predlogu. Ustrezno bi bilo treba upoštevati stališče Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB). |
| --- | --- |

(1)

Sedanje politične prednostne naloge na področju mednarodnega obdavčevanja so osredotočene na zagotovitev, da se davek plača tam, kjer se ustvarijo dobički in vrednost. Zato je nujno, da se ponovno vzpostavi zaupanje v pravičnost davčnih sistemov in vladam omogoči, da učinkovito uveljavljajo svojo davčno suverenost. Ti novi politični cilji so bili pretvorjeni v konkretna priporočila za ukrepe v okviru pobude proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS) Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Komisija je zaradi potrebe po bolj pravični obdavčitvi v svojem sporočilu z dne 17. junija 2015 predstavila akcijski načrt za pravično in učinkovito obdavčevanje dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji (3) (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt),
  v katerem priznava, da bi bila dejanska skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) s primernim in pravičnim razporeditvenim ključem resnično odločilen dejavnik v boju proti umetnim strategijam erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  .
  Zato bi morala Komisija čim prej objaviti ambiciozen predlog o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb, zakonodajna veja pa bi morala čim prej zaključiti pogajanja o tem ključnem predlogu. Ustrezno bi bilo treba upoštevati stališče Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2012 o predlogu direktive Sveta o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB).

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Unija meni, da je boj proti davčnim goljufijam in utajam ter izogibanju davkom glavna prednostna politična naloga, saj so zlorabe agresivnega davčnega načrtovanja nesprejemljive z vidika celovitosti notranjega trga in socialne pravičnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Unija meni, da je boj proti davčnim goljufijam in utajam ter izogibanju davkom glavna prednostna politična naloga, saj so zlorabe agresivnega davčnega načrtovanja nesprejemljive z vidika celovitosti notranjega trga in socialne pravičnosti.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Večina držav članic, ki so članice OECD, se je zavezala k izvajanju rezultatov 15 ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki so bili objavljeni 5. oktobra 2015. Za dobro delovanje notranjega trga je zato bistveno, da države članice najmanj izpolnijo svoje zaveze v okviru projekta o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, v širšem smislu pa sprejmejo ukrepe za preprečevanje praks izogibanja davkom ter zagotavljanje pravičnega in učinkovitega obdavčevanja v Uniji na dovolj dosleden in usklajen način. Na trgu, kjer so gospodarstva močno povezana, obstaja potreba po skupnih strateških pristopih in usklajenem ukrepanju, da se izboljša delovanje notranjega trga in kar najbolj
  poveča pozitivne učinke
  pobude za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Poleg tega lahko samo skupni okvir prepreči razdrobljenost trga ter odpravi obstoječa neskladja in izkrivljanja trga. Nenazadnje bi nacionalni izvedbeni ukrepi, ki upoštevajo skupen pristop po vsej Uniji, davčnim zavezancem zagotovili pravno varnost v smislu skladnosti teh ukrepov s pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Večina držav članic, ki so članice OECD, se je zavezala k izvajanju rezultatov 15 ukrepov za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki so bili objavljeni 5. oktobra 2015. Za dobro delovanje notranjega trga je zato bistveno, da države članice najmanj izpolnijo svoje zaveze v okviru projekta o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, v širšem smislu pa sprejmejo ukrepe za preprečevanje praks izogibanja davkom ter zagotavljanje pravičnega in učinkovitega obdavčevanja v Uniji na dovolj dosleden in usklajen način. Na trgu, kjer so gospodarstva močno povezana, obstaja potreba po skupnih strateških pristopih in usklajenem ukrepanju, da se izboljša delovanje notranjega trga in kar najbolj
  poveča pozitivne učinke
  pobude za preprečevanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. Poleg tega lahko samo skupni okvir prepreči razdrobljenost trga ter odpravi obstoječa neskladja in izkrivljanja trga. Nenazadnje bi nacionalni izvedbeni ukrepi, ki upoštevajo skupen pristop po vsej Uniji, davčnim zavezancem zagotovili pravno varnost v smislu skladnosti teh ukrepov s pravom Unije.

| (2) | Večina držav članic, ki so članice OECD, se je zavezala k izvajanju rezultatov 15 ukrepov za preprečevanje
  dejanske
  erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki so bili objavljeni 5. oktobra 2015. Za dobro delovanje notranjega trga je zato bistveno, da države članice najmanj izpolnijo svoje zaveze v okviru projekta o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, v širšem smislu pa sprejmejo ukrepe za preprečevanje praks izogibanja davkom ter zagotavljanje pravičnega in učinkovitega obdavčevanja v Uniji na dovolj dosleden in usklajen način. Na trgu, kjer so gospodarstva močno povezana, obstaja potreba po skupnih strateških pristopih in usklajenem ukrepanju, da se izboljša delovanje notranjega trga in
  se
  kar najbolj
  povečajo pozitivni učinki
  pobude za preprečevanje
  strategij dejanske
  erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  , pri čemer je treba ustrezno skrbeti za konkurenčnost podjetij, ki poslujejo na notranjem trgu
  . Poleg tega lahko samo skupni okvir prepreči razdrobljenost trga ter odpravi obstoječa neskladja in izkrivljanja trga. Nenazadnje bi nacionalni izvedbeni ukrepi, ki upoštevajo skupen pristop po vsej Uniji, davčnim zavezancem zagotovili pravno varnost v smislu skladnosti teh ukrepov s pravom Unije.
  V Uniji, za katero so značilni zelo različni nacionalni trgi, je bistveno opraviti celovito oceno učinka vseh predvidenih ukrepov, da bo ta skupni pristop dobil široko podporo držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Večina držav članic, ki so članice OECD, se je zavezala k izvajanju rezultatov 15 ukrepov za preprečevanje
  dejanske
  erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ki so bili objavljeni 5. oktobra 2015. Za dobro delovanje notranjega trga je zato bistveno, da države članice najmanj izpolnijo svoje zaveze v okviru projekta o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, v širšem smislu pa sprejmejo ukrepe za preprečevanje praks izogibanja davkom ter zagotavljanje pravičnega in učinkovitega obdavčevanja v Uniji na dovolj dosleden in usklajen način. Na trgu, kjer so gospodarstva močno povezana, obstaja potreba po skupnih strateških pristopih in usklajenem ukrepanju, da se izboljša delovanje notranjega trga in
  se
  kar najbolj
  povečajo pozitivni učinki
  pobude za preprečevanje
  strategij dejanske
  erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  , pri čemer je treba ustrezno skrbeti za konkurenčnost podjetij, ki poslujejo na notranjem trgu
  . Poleg tega lahko samo skupni okvir prepreči razdrobljenost trga ter odpravi obstoječa neskladja in izkrivljanja trga. Nenazadnje bi nacionalni izvedbeni ukrepi, ki upoštevajo skupen pristop po vsej Uniji, davčnim zavezancem zagotovili pravno varnost v smislu skladnosti teh ukrepov s pravom Unije.
  V Uniji, za katero so značilni zelo različni nacionalni trgi, je bistveno opraviti celovito oceno učinka vseh predvidenih ukrepov, da bo ta skupni pristop dobil široko podporo držav članic.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Glede na to, da lahko OECD davčne oaze označi za pregledne, bi bilo treba oblikovati predloge za večjo preglednost skrbniških skladov in fundacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Glede na to, da lahko OECD davčne oaze označi za pregledne, bi bilo treba oblikovati predloge za večjo preglednost skrbniških skladov in fundacij.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Bistveno je, da se davčnim organom zagotovijo ustrezna sredstva, da se bodo lahko učinkovito borili proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, s čimer bo poslovanje velikih multinacionalnih podjetij postalo bolj pregledno, zlasti glede ustvarjenega dobička, plačanih davkov od njega, prejetih subvencij, davčnih olajšav, števila zaposlenih in sredstev v lasti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Bistveno je, da se davčnim organom zagotovijo ustrezna sredstva, da se bodo lahko učinkovito borili proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, s čimer bo poslovanje velikih multinacionalnih podjetij postalo bolj pregledno, zlasti glede ustvarjenega dobička, plačanih davkov od njega, prejetih subvencij, davčnih olajšav, števila zaposlenih in sredstev v lasti.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | Da bi zagotovili skladnost pri obravnavi stalnih poslovnih enot, je bistveno, da države članice tako v ustrezni zakonodaji kot v dvostranskih davčnih sporazumih uporabljajo skupno opredelitev teh enot v skladu s členom 5 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

Da bi zagotovili skladnost pri obravnavi stalnih poslovnih enot, je bistveno, da države članice tako v ustrezni zakonodaji kot v dvostranskih davčnih sporazumih uporabljajo skupno opredelitev teh enot v skladu s členom 5 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | Da bi preprečili nedosledno razdeljevanje dobička stalnim poslovnim enotam, bi morale države članice upoštevati pravila za dobičke, ki se pripišejo stalni poslovni enoti, v skladu s členom 7 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD, ko se ta pravila pregledujejo, pa bi morale z njimi uskladiti veljavno zakonodajo in dvostranske sporazume. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4c)

Da bi preprečili nedosledno razdeljevanje dobička stalnim poslovnim enotam, bi morale države članice upoštevati pravila za dobičke, ki se pripišejo stalni poslovni enoti, v skladu s členom 7 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD, ko se ta pravila pregledujejo, pa bi morale z njimi uskladiti veljavno zakonodajo in dvostranske sporazume.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Določiti je treba pravila za preprečevanje erozije davčne osnove na notranjem trgu in preusmerjanja dobička iz notranjega trga. Za podporo pri doseganju tega cilja so potrebna pravila na naslednjih področjih: omejitve glede
  priznavanje
  odhodkov za obresti, izstopna obdavčitev, klavzula o menjavi, splošno pravilo o preprečevanju zlorab, pravila o nadzorovanih tujih družbah in okvir za obravnavo hibridnih neskladij. Če uporaba teh pravil povzroča dvojno obdavčitev, bi bilo treba davčnim zavezancem zagotoviti olajšavo v obliki odbitka za davek, plačan v drugi državi članici ali tretji državi, odvisno od primera. Namen pravil torej ne bi smel biti samo preprečevanje praks izogibanja davkom, ampak tudi izogibanje ustvarjanju drugih ovir na trgu, kot je na primer dvojna obdavčitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Določiti je treba pravila za preprečevanje erozije davčne osnove na notranjem trgu in preusmerjanja dobička iz notranjega trga. Za podporo pri doseganju tega cilja so potrebna pravila na naslednjih področjih: omejitve glede
  priznavanje
  odhodkov za obresti, izstopna obdavčitev, klavzula o menjavi, splošno pravilo o preprečevanju zlorab, pravila o nadzorovanih tujih družbah in okvir za obravnavo hibridnih neskladij. Če uporaba teh pravil povzroča dvojno obdavčitev, bi bilo treba davčnim zavezancem zagotoviti olajšavo v obliki odbitka za davek, plačan v drugi državi članici ali tretji državi, odvisno od primera. Namen pravil torej ne bi smel biti samo preprečevanje praks izogibanja davkom, ampak tudi izogibanje ustvarjanju drugih ovir na trgu, kot je na primer dvojna obdavčitev.

| (5) | Določiti je treba pravila za preprečevanje erozije davčne osnove na notranjem trgu in preusmerjanja dobička iz notranjega trga. Za podporo pri doseganju tega cilja so potrebna pravila na naslednjih področjih: omejitve glede
  priznavanja
  odhodkov za obresti
  , osnovni zaščitni ukrepi proti uporabi jurisdikcij, kjer velja davčna tajnost, ali jurisdikcij z nizko davčno stopnjo
  , izstopna obdavčitev,
  jasna opredelitev stalne poslovne enote, natančna pravila glede transfernih cen, okvir za sisteme posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine,
  klavzula o menjavi
  , ko ni temeljitega davčnega sporazuma s podobnim učinkom s tretjo državo
  , splošno pravilo o preprečevanju zlorab, pravila o nadzorovanih tujih družbah in okvir za obravnavo hibridnih neskladij. Če uporaba teh pravil povzroča dvojno obdavčitev, bi bilo treba davčnim zavezancem zagotoviti olajšavo v obliki odbitka za davek, plačan v drugi državi članici ali tretji državi, odvisno od primera. Namen pravil torej ne bi smel biti samo preprečevanje praks izogibanja davkom, ampak tudi izogibanje ustvarjanju drugih ovir na trgu, kot je na primer dvojna obdavčitev.
  Za pravilno uporabo teh pravil je treba davčnim organom v državah članicah zagotoviti ustrezna sredstva. Nujno pa je treba tudi oblikovati enotna pravila za izračun obdavčljivih dobičkov čezmejnih podjetij v Uniji, tako da bi za davčne namene skupine podjetij obravnavali kot en subjekt, s čimer bi okrepili notranji trg in odpravili številne slabosti v sedanjem okviru za davek od dohodkov pravnih oseb, ki omogoča agresivno davčno načrtovanje. |
| --- | --- |

(5)

Določiti je treba pravila za preprečevanje erozije davčne osnove na notranjem trgu in preusmerjanja dobička iz notranjega trga. Za podporo pri doseganju tega cilja so potrebna pravila na naslednjih področjih: omejitve glede
  priznavanja
  odhodkov za obresti
  , osnovni zaščitni ukrepi proti uporabi jurisdikcij, kjer velja davčna tajnost, ali jurisdikcij z nizko davčno stopnjo
  , izstopna obdavčitev,
  jasna opredelitev stalne poslovne enote, natančna pravila glede transfernih cen, okvir za sisteme posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine,
  klavzula o menjavi
  , ko ni temeljitega davčnega sporazuma s podobnim učinkom s tretjo državo
  , splošno pravilo o preprečevanju zlorab, pravila o nadzorovanih tujih družbah in okvir za obravnavo hibridnih neskladij. Če uporaba teh pravil povzroča dvojno obdavčitev, bi bilo treba davčnim zavezancem zagotoviti olajšavo v obliki odbitka za davek, plačan v drugi državi članici ali tretji državi, odvisno od primera. Namen pravil torej ne bi smel biti samo preprečevanje praks izogibanja davkom, ampak tudi izogibanje ustvarjanju drugih ovir na trgu, kot je na primer dvojna obdavčitev.
  Za pravilno uporabo teh pravil je treba davčnim organom v državah članicah zagotoviti ustrezna sredstva. Nujno pa je treba tudi oblikovati enotna pravila za izračun obdavčljivih dobičkov čezmejnih podjetij v Uniji, tako da bi za davčne namene skupine podjetij obravnavali kot en subjekt, s čimer bi okrepili notranji trg in odpravili številne slabosti v sedanjem okviru za davek od dohodkov pravnih oseb, ki omogoča agresivno davčno načrtovanje.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Čezmejne skupine družb so v okviru prizadevanj, da bi zmanjšale svojo celotno davčno obveznost, vse bolj uporabljale preusmerjanje dobička, pogosto v obliki plačil umetno zvišanih obresti, iz jurisdikcij z visokimi davki v države z nižjimi davki. Pravilo o omejitvi obresti je
  nujno
  za preprečevanje
  takšnih praks
  , saj omejuje priznavanje odhodkov za neto finančne stroške davčnih zavezancev (tj. znesek, za katerega finančni odhodki presegajo finančne prihodke).
  Zato
  je treba določiti razmerje za pravico do priznavanja odhodkov, ki se nanaša na dohodke davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA). Finančni prihodki, ki so oproščeni davka, se ne bi smeli pobotati s finančnimi stroški. Razlog je, da bi bilo treba pri določanju tega, koliko odhodkov za obresti se lahko prizna, upoštevati samo obdavčljivi dohodek. Za olajšanje dela davčnim zavezancem, pri katerih je tveganje v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička majhno, bi bilo treba vedno zagotoviti priznavanje odhodkov za neto obresti do določenega najvišjega zneska, ki se uporabi, če bi bili priznani odhodki v tem primeru višji od deleža na podlagi dohodkov pred obrestmi, davki in amortizacijo. Če je davčni zavezanec del skupine, ki vloži zakonsko predpisane konsolidirane računovodske izkaze, bi bilo treba za namene dodelitve pravice do priznavanja odhodkov za višje zneske neto finančnih stroškov davčnim zavezancem upoštevati zadolženost celotne skupine. Pravilo o omejitvi obresti bi bilo treba v zvezi z neto finančnimi stroški davčnega zavezanca uporabiti brez razlikovanja na podlagi tega, ali stroški izvirajo iz dolgov na nacionalni ravni, čezmejni ravni znotraj Unije ali v tretji državi.
  Čeprav na
  splošno velja, da bi se morale omejitve glede priznavanja odhodkov za obresti uporabljati tudi za finančna podjetja, tj. finančne institucije in zavarovalnice,
  pa je splošno priznano tudi, da imata ta dva sektorja posebne značilnosti, ki zahtevajo
  bolj
  prilagojen pristop
  .
  Ker razprave na tem področju v Uniji in na mednarodni ravni še niso dovolj napredovale, v finančnem in zavarovalniškem sektorju še ni mogoče določiti posebnih pravil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Čezmejne skupine družb so v okviru prizadevanj, da bi zmanjšale svojo celotno davčno obveznost, vse bolj uporabljale preusmerjanje dobička, pogosto v obliki plačil umetno zvišanih obresti, iz jurisdikcij z visokimi davki v države z nižjimi davki. Pravilo o omejitvi obresti je
  nujno
  za preprečevanje
  takšnih praks
  , saj omejuje priznavanje odhodkov za neto finančne stroške davčnih zavezancev (tj. znesek, za katerega finančni odhodki presegajo finančne prihodke).
  Zato
  je treba določiti razmerje za pravico do priznavanja odhodkov, ki se nanaša na dohodke davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA). Finančni prihodki, ki so oproščeni davka, se ne bi smeli pobotati s finančnimi stroški. Razlog je, da bi bilo treba pri določanju tega, koliko odhodkov za obresti se lahko prizna, upoštevati samo obdavčljivi dohodek. Za olajšanje dela davčnim zavezancem, pri katerih je tveganje v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička majhno, bi bilo treba vedno zagotoviti priznavanje odhodkov za neto obresti do določenega najvišjega zneska, ki se uporabi, če bi bili priznani odhodki v tem primeru višji od deleža na podlagi dohodkov pred obrestmi, davki in amortizacijo. Če je davčni zavezanec del skupine, ki vloži zakonsko predpisane konsolidirane računovodske izkaze, bi bilo treba za namene dodelitve pravice do priznavanja odhodkov za višje zneske neto finančnih stroškov davčnim zavezancem upoštevati zadolženost celotne skupine. Pravilo o omejitvi obresti bi bilo treba v zvezi z neto finančnimi stroški davčnega zavezanca uporabiti brez razlikovanja na podlagi tega, ali stroški izvirajo iz dolgov na nacionalni ravni, čezmejni ravni znotraj Unije ali v tretji državi.
  Čeprav na
  splošno velja, da bi se morale omejitve glede priznavanja odhodkov za obresti uporabljati tudi za finančna podjetja, tj. finančne institucije in zavarovalnice,
  pa je splošno priznano tudi, da imata ta dva sektorja posebne značilnosti, ki zahtevajo
  bolj
  prilagojen pristop
  .
  Ker razprave na tem področju v Uniji in na mednarodni ravni še niso dovolj napredovale, v finančnem in zavarovalniškem sektorju še ni mogoče določiti posebnih pravil.

| (6) | Čezmejne skupine družb so v okviru prizadevanj, da bi zmanjšale svojo celotno davčno obveznost, vse bolj uporabljale preusmerjanje dobička, pogosto v obliki plačil umetno zvišanih obresti, iz jurisdikcij z visokimi davki v države z nižjimi davki. Pravilo o omejitvi obresti je
  potrebno
  za preprečevanje
  takšnih praks dejanske erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  , saj omejuje priznavanje odhodkov za neto finančne stroške davčnih zavezancev (tj. znesek, za katerega finančni odhodki presegajo finančne prihodke).
  Glede stroškov obresti
  je treba
  zato
  določiti razmerje za pravico do priznavanja odhodkov, ki se nanaša na dohodke davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA). Finančni prihodki, ki so oproščeni davka, se ne bi smeli pobotati s finančnimi stroški. Razlog je, da bi bilo treba pri določanju tega, koliko odhodkov za obresti se lahko prizna, upoštevati samo obdavčljivi dohodek. Za olajšanje dela davčnim zavezancem, pri katerih je tveganje v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička majhno, bi bilo treba vedno zagotoviti priznavanje odhodkov za neto obresti do določenega najvišjega zneska, ki se uporabi, če bi bili priznani odhodki v tem primeru višji od deleža na podlagi dohodkov pred obrestmi, davki in amortizacijo. Če je davčni zavezanec del skupine, ki vloži zakonsko predpisane konsolidirane računovodske izkaze, bi bilo treba za namene dodelitve pravice do priznavanja odhodkov za višje zneske neto finančnih stroškov davčnim zavezancem upoštevati zadolženost celotne skupine. Pravilo o omejitvi obresti bi bilo treba v zvezi z neto finančnimi stroški davčnega zavezanca uporabiti brez razlikovanja na podlagi tega, ali stroški izvirajo iz dolgov na nacionalni ravni, čezmejni ravni znotraj Unije ali v tretji državi. Splošno velja, da bi se morale omejitve glede priznavanja odhodkov za obresti uporabljati tudi za finančna podjetja, tj. finančne institucije in zavarovalnice,
  morda z
  bolj
  prilagojenim pristopom
  . |
| --- | --- |

(6)

Čezmejne skupine družb so v okviru prizadevanj, da bi zmanjšale svojo celotno davčno obveznost, vse bolj uporabljale preusmerjanje dobička, pogosto v obliki plačil umetno zvišanih obresti, iz jurisdikcij z visokimi davki v države z nižjimi davki. Pravilo o omejitvi obresti je
  potrebno
  za preprečevanje
  takšnih praks dejanske erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička
  , saj omejuje priznavanje odhodkov za neto finančne stroške davčnih zavezancev (tj. znesek, za katerega finančni odhodki presegajo finančne prihodke).
  Glede stroškov obresti
  je treba
  zato
  določiti razmerje za pravico do priznavanja odhodkov, ki se nanaša na dohodke davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA). Finančni prihodki, ki so oproščeni davka, se ne bi smeli pobotati s finančnimi stroški. Razlog je, da bi bilo treba pri določanju tega, koliko odhodkov za obresti se lahko prizna, upoštevati samo obdavčljivi dohodek. Za olajšanje dela davčnim zavezancem, pri katerih je tveganje v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanjem dobička majhno, bi bilo treba vedno zagotoviti priznavanje odhodkov za neto obresti do določenega najvišjega zneska, ki se uporabi, če bi bili priznani odhodki v tem primeru višji od deleža na podlagi dohodkov pred obrestmi, davki in amortizacijo. Če je davčni zavezanec del skupine, ki vloži zakonsko predpisane konsolidirane računovodske izkaze, bi bilo treba za namene dodelitve pravice do priznavanja odhodkov za višje zneske neto finančnih stroškov davčnim zavezancem upoštevati zadolženost celotne skupine. Pravilo o omejitvi obresti bi bilo treba v zvezi z neto finančnimi stroški davčnega zavezanca uporabiti brez razlikovanja na podlagi tega, ali stroški izvirajo iz dolgov na nacionalni ravni, čezmejni ravni znotraj Unije ali v tretji državi. Splošno velja, da bi se morale omejitve glede priznavanja odhodkov za obresti uporabljati tudi za finančna podjetja, tj. finančne institucije in zavarovalnice,
  morda z
  bolj
  prilagojenim pristopom
  .

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | V primeru financiranja dolgoročnih infrastrukturnih projektov javnega interesa z zadolževanjem pri tretjih osebah, če je dolg višji od praga izvzetja, določenega v tej direktivi, bi morale imeti države članice možnost, da pod določenimi pogoji odobrijo izvzetje za posojila tretjih oseb, s katerimi se financirajo javni infrastrukturni projekti, saj bi imela v teh primerih uporaba predlaganih določb o omejitvi obresti nasprotni učinek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

V primeru financiranja dolgoročnih infrastrukturnih projektov javnega interesa z zadolževanjem pri tretjih osebah, če je dolg višji od praga izvzetja, določenega v tej direktivi, bi morale imeti države članice možnost, da pod določenimi pogoji odobrijo izvzetje za posojila tretjih oseb, s katerimi se financirajo javni infrastrukturni projekti, saj bi imela v teh primerih uporaba predlaganih določb o omejitvi obresti nasprotni učinek.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Preusmerjanje dobička v jurisdikcije, kjer velja davčna tajnost, ali v jurisdikcije z nizko davčno stopnjo še posebej ogroža davčne prilive v državah članicah ter pošteno in enako obravnavanje podjetij, tako majhnih kot velikih, ki se izogibajo davčnim obveznostim, in tistih, ki jih izpolnjujejo. Poleg ukrepov, predlaganih v tej direktivi, ki bi se splošno uporabljali za vse jurisdikcije, je bistveno, da se jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, ali jurisdikcije z nizko davčno stopnjo odvrne od tega, da bi ureditev davka od dohodkov pravnih oseb in pravno ureditev osnovale na zaščiti dobičkov, ustvarjenih z izogibanjem davkom, in da ne bi ustrezno izvajale globalnih standardov dobrega davčnega upravljanja, kot je avtomatična izmenjava davčnih podatkov, ali iz koristoljubja in kljub političnim zavezam ne bi izpolnjevale svojih obveznosti ter ne bi ustrezno izvrševale davčne zakonodaje in mednarodnih sporazumov. Zato so predlagani posebni ukrepi, da bi to direktivo uporabljali kot orodje, ki bi zagotavljalo, da bi sedanje jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, in jurisdikcije z nizko davčno stopnjo ravnale skladno z mednarodnimi prizadevanji za davčno preglednost in pravičnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Preusmerjanje dobička v jurisdikcije, kjer velja davčna tajnost, ali v jurisdikcije z nizko davčno stopnjo še posebej ogroža davčne prilive v državah članicah ter pošteno in enako obravnavanje podjetij, tako majhnih kot velikih, ki se izogibajo davčnim obveznostim, in tistih, ki jih izpolnjujejo. Poleg ukrepov, predlaganih v tej direktivi, ki bi se splošno uporabljali za vse jurisdikcije, je bistveno, da se jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, ali jurisdikcije z nizko davčno stopnjo odvrne od tega, da bi ureditev davka od dohodkov pravnih oseb in pravno ureditev osnovale na zaščiti dobičkov, ustvarjenih z izogibanjem davkom, in da ne bi ustrezno izvajale globalnih standardov dobrega davčnega upravljanja, kot je avtomatična izmenjava davčnih podatkov, ali iz koristoljubja in kljub političnim zavezam ne bi izpolnjevale svojih obveznosti ter ne bi ustrezno izvrševale davčne zakonodaje in mednarodnih sporazumov. Zato so predlagani posebni ukrepi, da bi to direktivo uporabljali kot orodje, ki bi zagotavljalo, da bi sedanje jurisdikcije, v katerih velja davčna tajnost, in jurisdikcije z nizko davčno stopnjo ravnale skladno z mednarodnimi prizadevanji za davčno preglednost in pravičnost.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Multinacionalna podjetja prepogosto poskrbijo za prenos dobička v davčne oaze, ne da bi plačala davek ali pa ga plačajo po zelo nizkih davčnih stopnjah. Uvedba stalne poslovne enote bo omogočila natančno in obvezno določitev meril, ki jih bo moralo multinacionalno podjetje izpolniti, če bo želelo dokazati, da ima sedež v določeni državi. Tako bodo ta podjetja primorana plačevati davke na pošten način. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Multinacionalna podjetja prepogosto poskrbijo za prenos dobička v davčne oaze, ne da bi plačala davek ali pa ga plačajo po zelo nizkih davčnih stopnjah. Uvedba stalne poslovne enote bo omogočila natančno in obvezno določitev meril, ki jih bo moralo multinacionalno podjetje izpolniti, če bo želelo dokazati, da ima sedež v določeni državi. Tako bodo ta podjetja primorana plačevati davke na pošten način.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | Pojem „transferne cene“ se nanaša na pogoje in ureditve v zvezi s transakcijami, opravljenimi znotraj multinacionalnega podjetja, vključno s podružnicami in navideznimi družbami, katerih dobiček se likvidira v matičnem multinacionalnem podjetju. Gre za cene, ki jih povezana podjetja s sedežem v različnih državah zaračunavajo za transakcije znotraj skupine, na primer za prenos blaga in storitev. Te cene določajo povezani člani multinacionalnega podjetja, ki niso neodvisni, zato morda ne odražajo neodvisne tržne cene. Unija mora zagotoviti, da obdavčljivi dobički multinacionalnih podjetij ne bodo preneseni iz jurisdikcije zadevne države članice in da bodo ta podjetja v svojih državah prijavljala davčno osnovo, ki bo odražala gospodarsko dejavnost podjetja. Za davčne zavezance je pomembno omejiti tveganje dvojnega neobdavčevanja, ki je lahko posledica tega, da imata državi različno mnenje glede določitve tržne cene mednarodnih transakcij s povezanimi podjetji. Sistem ne izključuje uporabe umetnih ureditev, zlasti za proizvode, ki nimajo tržne cene (na primer franšiza ali storitve za podjetja). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

Pojem „transferne cene“ se nanaša na pogoje in ureditve v zvezi s transakcijami, opravljenimi znotraj multinacionalnega podjetja, vključno s podružnicami in navideznimi družbami, katerih dobiček se likvidira v matičnem multinacionalnem podjetju. Gre za cene, ki jih povezana podjetja s sedežem v različnih državah zaračunavajo za transakcije znotraj skupine, na primer za prenos blaga in storitev. Te cene določajo povezani člani multinacionalnega podjetja, ki niso neodvisni, zato morda ne odražajo neodvisne tržne cene. Unija mora zagotoviti, da obdavčljivi dobički multinacionalnih podjetij ne bodo preneseni iz jurisdikcije zadevne države članice in da bodo ta podjetja v svojih državah prijavljala davčno osnovo, ki bo odražala gospodarsko dejavnost podjetja. Za davčne zavezance je pomembno omejiti tveganje dvojnega neobdavčevanja, ki je lahko posledica tega, da imata državi različno mnenje glede določitve tržne cene mednarodnih transakcij s povezanimi podjetji. Sistem ne izključuje uporabe umetnih ureditev, zlasti za proizvode, ki nimajo tržne cene (na primer franšiza ali storitve za podjetja).

Sprememba 101/rev

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | Davčni sistemi, povezani z intelektualno lastnino, patenti ter raziskavami in razvojem se uporabljajo po vsej Uniji. Vendar je več študij Komisije jasno pokazalo, da je povezava med posebno ureditvijo za obdavčitev intelektualne lastnine ter spodbujanjem raziskav in razvoja pogosto arbitrarna. OECD je oblikoval spremenjeni pristop povezanosti („nexus“), da bi uredil sistem posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine. Ta pristop zagotavlja, da se v okviru tega sistema ugodno obdavčijo samo dohodki, neposredno povezani z odhodki za raziskave in razvoj. Vendar je že mogoče opaziti, da imajo države članice težave pri uporabi pojmov „povezanosti“ in „ekonomske vsebine“ v svoji ureditvi za obdavčitev inovacij. Če do januarja 2017 države članice še vedno ne bodo v celoti usklajeno uporabljale spremenjenega pristopa povezanosti, da bi odpravile sedanje škodljive sisteme ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, bi morala Komisija predložiti nov zavezujoč zakonodajni predlog v skladu s členom 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi na 30. junij 2017 premaknili odpravo starih škodljivih ureditev, in sicer s skrajšanjem obdobja, v katerem se uporablja predhodno pravilo. Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb bi morala rešiti vprašanje preusmerjanja dobička z davčnim načrtovanjem glede intelektualne lastnine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Davčni sistemi, povezani z intelektualno lastnino, patenti ter raziskavami in razvojem se uporabljajo po vsej Uniji. Vendar je več študij Komisije jasno pokazalo, da je povezava med posebno ureditvijo za obdavčitev intelektualne lastnine ter spodbujanjem raziskav in razvoja pogosto arbitrarna. OECD je oblikoval spremenjeni pristop povezanosti („nexus“), da bi uredil sistem posebne ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine. Ta pristop zagotavlja, da se v okviru tega sistema ugodno obdavčijo samo dohodki, neposredno povezani z odhodki za raziskave in razvoj. Vendar je že mogoče opaziti, da imajo države članice težave pri uporabi pojmov „povezanosti“ in „ekonomske vsebine“ v svoji ureditvi za obdavčitev inovacij. Če do januarja 2017 države članice še vedno ne bodo v celoti usklajeno uporabljale spremenjenega pristopa povezanosti, da bi odpravile sedanje škodljive sisteme ureditve za obdavčitev intelektualne lastnine, bi morala Komisija predložiti nov zavezujoč zakonodajni predlog v skladu s členom 116 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi na 30. junij 2017 premaknili odpravo starih škodljivih ureditev, in sicer s skrajšanjem obdobja, v katerem se uporablja predhodno pravilo. Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb bi morala rešiti vprašanje preusmerjanja dobička z davčnim načrtovanjem glede intelektualne lastnine.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 7 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7d) | Izstopni davek se ne bi smel zaračunati, če so prenesena sredstva opredmetena osnovna sredstva, ki ustvarjajo aktivni dohodek. Prenos teh sredstev je neizogiben za učinkovito razporejanje sredstev podjetja in ni prvotno namenjen davčni optimizaciji in izogibanju davkom, zato bi ga bilo treba izvzeti iz takih določb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7d)

Izstopni davek se ne bi smel zaračunati, če so prenesena sredstva opredmetena osnovna sredstva, ki ustvarjajo aktivni dohodek. Prenos teh sredstev je neizogiben za učinkovito razporejanje sredstev podjetja in ni prvotno namenjen davčni optimizaciji in izogibanju davkom, zato bi ga bilo treba izvzeti iz takih določb.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Zaradi težav, povezanih z zagotavljanjem olajšave v obliki odbitka za davke, plačane v tujini, se države vedno pogosteje odločajo za izvzetje tujega dohodka iz obdavčitve v državi rezidentstva. Nenamerna negativna posledica tega pristopa pa je, da lahko spodbuja primere, ko neobdavčen ali nizko obdavčen dohodek vstopi na notranji trg in nato kroži – v številnih primerih neobdavčen – v Uniji, pri čemer se uporabljajo instrumenti, ki so na voljo v okviru prava Unije. Proti takšnim praksam se navadno uporabljajo klavzule o menjavi. Zato je treba določiti klavzulo o menjavi, ki je usmerjena proti nekaterim vrstam tujega dohodka, na primer razdelitvam dobička, prihodkom od odsvojitve delnic in dobičkom stalne poslovne enote, ki so oproščeni davka v Uniji
  in izvirajo iz tretjih držav
  . Ta dohodek bi moral biti, če je bil v 
  tretji
  državi obdavčen pod določeno stopnjo, obdavčljiv v Uniji.
  Ker klavzula o menjavi ne zahteva nadzora nad nizko obdavčenim subjektom in zato dostop do zakonsko predpisanih računovodskih izkazov subjekta morda ni na voljo, je lahko izračun efektivne davčne stopnje zelo zapleten. Zato bi morale države članice
  ,
  kadar uporabijo klavzulo o menjavi, uporabiti zakonsko določeno davčno stopnjo
  . Države članice, ki uporabijo klavzulo o menjavi, bi morale za davek, plačan v tujini, zagotoviti olajšavo v obliki odbitka, da se prepreči dvojna obdavčitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Zaradi težav, povezanih z zagotavljanjem olajšave v obliki odbitka za davke, plačane v tujini, se države vedno pogosteje odločajo za izvzetje tujega dohodka iz obdavčitve v državi rezidentstva. Nenamerna negativna posledica tega pristopa pa je, da lahko spodbuja primere, ko neobdavčen ali nizko obdavčen dohodek vstopi na notranji trg in nato kroži – v številnih primerih neobdavčen – v Uniji, pri čemer se uporabljajo instrumenti, ki so na voljo v okviru prava Unije. Proti takšnim praksam se navadno uporabljajo klavzule o menjavi. Zato je treba določiti klavzulo o menjavi, ki je usmerjena proti nekaterim vrstam tujega dohodka, na primer razdelitvam dobička, prihodkom od odsvojitve delnic in dobičkom stalne poslovne enote, ki so oproščeni davka v Uniji
  in izvirajo iz tretjih držav
  . Ta dohodek bi moral biti, če je bil v 
  tretji
  državi obdavčen pod določeno stopnjo, obdavčljiv v Uniji.
  Ker klavzula o menjavi ne zahteva nadzora nad nizko obdavčenim subjektom in zato dostop do zakonsko predpisanih računovodskih izkazov subjekta morda ni na voljo, je lahko izračun efektivne davčne stopnje zelo zapleten. Zato bi morale države članice
  ,
  kadar uporabijo klavzulo o menjavi, uporabiti zakonsko določeno davčno stopnjo
  . Države članice, ki uporabijo klavzulo o menjavi, bi morale za davek, plačan v tujini, zagotoviti olajšavo v obliki odbitka, da se prepreči dvojna obdavčitev.

| (8) | Zaradi težav, povezanih z zagotavljanjem olajšave v obliki odbitka za davke, plačane v tujini, se države vedno pogosteje odločajo za izvzetje tujega dohodka iz obdavčitve v državi rezidentstva. Nenamerna negativna posledica tega pristopa pa je, da lahko spodbuja primere, ko neobdavčen ali nizko obdavčen dohodek vstopi na notranji trg in nato kroži – v številnih primerih neobdavčen – v Uniji, pri čemer se uporabljajo instrumenti, ki so na voljo v okviru prava Unije. Proti takšnim praksam se navadno uporabljajo klavzule o menjavi. Zato je treba določiti klavzulo o menjavi, ki je usmerjena proti nekaterim vrstam tujega dohodka, na primer razdelitvam dobička, prihodkom od odsvojitve delnic in dobičkom stalne poslovne enote, ki so oproščeni davka v Uniji. Ta dohodek bi moral biti, če je bil v državi
  izvora
  obdavčen pod določeno stopnjo in
  kadar
  ni
  temeljitega davčnega sporazuma s tretjo državo s podobnim učinkom
  , obdavčljiv v Uniji. Države članice, ki uporabijo klavzulo o menjavi, bi morale za davek, plačan v tujini, zagotoviti olajšavo v obliki odbitka, da se prepreči dvojna obdavčitev. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi težav, povezanih z zagotavljanjem olajšave v obliki odbitka za davke, plačane v tujini, se države vedno pogosteje odločajo za izvzetje tujega dohodka iz obdavčitve v državi rezidentstva. Nenamerna negativna posledica tega pristopa pa je, da lahko spodbuja primere, ko neobdavčen ali nizko obdavčen dohodek vstopi na notranji trg in nato kroži – v številnih primerih neobdavčen – v Uniji, pri čemer se uporabljajo instrumenti, ki so na voljo v okviru prava Unije. Proti takšnim praksam se navadno uporabljajo klavzule o menjavi. Zato je treba določiti klavzulo o menjavi, ki je usmerjena proti nekaterim vrstam tujega dohodka, na primer razdelitvam dobička, prihodkom od odsvojitve delnic in dobičkom stalne poslovne enote, ki so oproščeni davka v Uniji. Ta dohodek bi moral biti, če je bil v državi
  izvora
  obdavčen pod določeno stopnjo in
  kadar
  ni
  temeljitega davčnega sporazuma s tretjo državo s podobnim učinkom
  , obdavčljiv v Uniji. Države članice, ki uporabijo klavzulo o menjavi, bi morale za davek, plačan v tujini, zagotoviti olajšavo v obliki odbitka, da se prepreči dvojna obdavčitev.

Sprememba 96

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Splošna pravila o preprečevanju zlorab se v davčne sisteme vključijo za boj proti praksam davčne zlorabe, ki še niso bile urejene s posebnimi določbami. Vloga splošnih pravil o preprečevanju zlorab je torej odpraviti vrzeli, ki ne bi smele vplivati na uporabo posebnih pravil proti zlorabi. V Uniji bi bilo treba uporabo splošnih pravil o preprečevanju zlorab
  omejiti na
  ureditve, ki
  so „povsem umetne“ (nepristne); drugače pa bi moral davčni zavezanec imeti pravico
  , da izbere davčno najbolj učinkovito strukturo za svoje poslovne dejavnosti. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da se splošna pravila o preprečevanju zlorab v domačih primerih znotraj Unije in v razmerju do tretjih držav uporabljajo na enoten način, tako da se področje in rezultati njihove uporabe v domačih in čezmejnih primerih ne razlikujejo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Splošna pravila o preprečevanju zlorab se v davčne sisteme vključijo za boj proti praksam davčne zlorabe, ki še niso bile urejene s posebnimi določbami. Vloga splošnih pravil o preprečevanju zlorab je torej odpraviti vrzeli, ki ne bi smele vplivati na uporabo posebnih pravil proti zlorabi. V Uniji bi bilo treba uporabo splošnih pravil o preprečevanju zlorab
  omejiti na
  ureditve, ki
  so „povsem umetne“ (nepristne); drugače pa bi moral davčni zavezanec imeti pravico
  , da izbere davčno najbolj učinkovito strukturo za svoje poslovne dejavnosti. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da se splošna pravila o preprečevanju zlorab v domačih primerih znotraj Unije in v razmerju do tretjih držav uporabljajo na enoten način, tako da se področje in rezultati njihove uporabe v domačih in čezmejnih primerih ne razlikujejo.

| (9) | Splošna pravila o preprečevanju zlorab se v davčne sisteme vključijo za boj proti praksam davčne zlorabe, ki še niso bile urejene s posebnimi določbami. Vloga splošnih pravil o preprečevanju zlorab je torej odpraviti vrzeli, ki ne bi smele vplivati na uporabo posebnih pravil proti zlorabi. V Uniji bi bilo treba uporabo splošnih pravil o preprečevanju zlorab
  določiti za
  ureditve,
  katerih glavni namen ali eden glavnih namenov je pridobiti davčno ugodnost,
  ki
  izničuje cilj ali namen veljavnih davčnih določb, ne da bi davčnemu zavezancu preprečili
  , da izbere davčno najbolj učinkovito strukturo za svoje poslovne dejavnosti. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da se splošna pravila o preprečevanju zlorab v domačih primerih znotraj Unije in v razmerju do tretjih držav uporabljajo na enoten način, tako da se področje in rezultati njihove uporabe v domačih in čezmejnih primerih ne razlikujejo. |
| --- | --- |

(9)

Splošna pravila o preprečevanju zlorab se v davčne sisteme vključijo za boj proti praksam davčne zlorabe, ki še niso bile urejene s posebnimi določbami. Vloga splošnih pravil o preprečevanju zlorab je torej odpraviti vrzeli, ki ne bi smele vplivati na uporabo posebnih pravil proti zlorabi. V Uniji bi bilo treba uporabo splošnih pravil o preprečevanju zlorab
  določiti za
  ureditve,
  katerih glavni namen ali eden glavnih namenov je pridobiti davčno ugodnost,
  ki
  izničuje cilj ali namen veljavnih davčnih določb, ne da bi davčnemu zavezancu preprečili
  , da izbere davčno najbolj učinkovito strukturo za svoje poslovne dejavnosti. Poleg tega je pomembno zagotoviti, da se splošna pravila o preprečevanju zlorab v domačih primerih znotraj Unije in v razmerju do tretjih držav uporabljajo na enoten način, tako da se področje in rezultati njihove uporabe v domačih in čezmejnih primerih ne razlikujejo.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Shema ali niz shem se šteje za nepristnega, če se zaradi njega različno obdavčujejo določene vrste dohodkov, kot so tisti, ki se ustvarijo s patenti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Shema ali niz shem se šteje za nepristnega, če se zaradi njega različno obdavčujejo določene vrste dohodkov, kot so tisti, ki se ustvarijo s patenti.

Sprememba 97

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Države članice bi morale izvesti podrobne določbe, v katerih bo pojasnjeno, kaj pomenijo nepristne sheme in druge dejavnosti v davčnih zadevah, za katere se izrečejo sankcije. Sankcije bi morale biti jasno določene, da ne bi ustvarili pravne negotovosti in da bi zagotovili močno spodbudo za popolno spoštovanje davčne zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

Države članice bi morale izvesti podrobne določbe, v katerih bo pojasnjeno, kaj pomenijo nepristne sheme in druge dejavnosti v davčnih zadevah, za katere se izrečejo sankcije. Sankcije bi morale biti jasno določene, da ne bi ustvarili pravne negotovosti in da bi zagotovili močno spodbudo za popolno spoštovanje davčne zakonodaje.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Države članice bi morale vzpostaviti sistem kazni, kot je določeno v nacionalni zakonodaji, in o tem obvestiti Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

Države članice bi morale vzpostaviti sistem kazni, kot je določeno v nacionalni zakonodaji, in o tem obvestiti Komisijo.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9d) | Da bi preprečili ustanavljanje subjektov za posebne namene, kot so družbe „poštni nabiralnik“ ali navidezne družbe z ugodnejšo davčno obravnavo, bi morala podjetja ustrezati opredelitvi stalne poslovne enote in minimalne ekonomske vsebine iz člena 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9d)

Da bi preprečili ustanavljanje subjektov za posebne namene, kot so družbe „poštni nabiralnik“ ali navidezne družbe z ugodnejšo davčno obravnavo, bi morala podjetja ustrezati opredelitvi stalne poslovne enote in minimalne ekonomske vsebine iz člena 2.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9e) | Davčnim zavezancem, ki delujejo v Evropski uniji, bi morali prepovedati uporabo družb „poštni nabiralnik“. Davčni zavezanci bi morali v sklopu svojih letnih obveznosti poročanja po posameznih državah davčnim organom predložiti dokaze o ekonomski vsebini vsakega od subjektov v njihovi skupini. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9e)

Davčnim zavezancem, ki delujejo v Evropski uniji, bi morali prepovedati uporabo družb „poštni nabiralnik“. Davčni zavezanci bi morali v sklopu svojih letnih obveznosti poročanja po posameznih državah davčnim organom predložiti dokaze o ekonomski vsebini vsakega od subjektov v njihovi skupini.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9f) | Da bi izboljšali sedanje mehanizme v Uniji za reševanje sporov o čezmejni obdavčitvi, pri čemer bi se morali poleg primerov dvojne obdavčitve osredotočiti tudi na dvojno neobdavčitev, bi bilo treba do januarja 2017 oblikovati mehanizem za reševanje sporov z jasnejšimi pravili in strožjimi roki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9f)

Da bi izboljšali sedanje mehanizme v Uniji za reševanje sporov o čezmejni obdavčitvi, pri čemer bi se morali poleg primerov dvojne obdavčitve osredotočiti tudi na dvojno neobdavčitev, bi bilo treba do januarja 2017 oblikovati mehanizem za reševanje sporov z jasnejšimi pravili in strožjimi roki.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9 g) | Ustrezna identifikacija davčnih zavezancev je ključnega pomena za uspešno izmenjavo informacij med davčnimi organi. Najboljši način zanjo bi bila uvedba harmonizirane, skupne evropske identifikacijske številke davčnega zavezanca (TIN). To bi tretjim osebam omogočilo hitro, preprosto in pravilno identifikacijo in evidentiranje identifikacijske številke davčnega zavezanca v čezmejnih odnosih in služilo kot osnova za učinkovito samodejno izmenjavo informacij med davčnimi upravami držav članic. Zato bi si morala Komisija dejavno prizadevati za uvedbo podobne identifikacijske številke na svetovni ravni po zgledu svetovnega identifikatorja pravnih subjektov, ki ga je uvedel Odbor za regulativni nadzor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9 g)

Ustrezna identifikacija davčnih zavezancev je ključnega pomena za uspešno izmenjavo informacij med davčnimi organi. Najboljši način zanjo bi bila uvedba harmonizirane, skupne evropske identifikacijske številke davčnega zavezanca (TIN). To bi tretjim osebam omogočilo hitro, preprosto in pravilno identifikacijo in evidentiranje identifikacijske številke davčnega zavezanca v čezmejnih odnosih in služilo kot osnova za učinkovito samodejno izmenjavo informacij med davčnimi upravami držav članic. Zato bi si morala Komisija dejavno prizadevati za uvedbo podobne identifikacijske številke na svetovni ravni po zgledu svetovnega identifikatorja pravnih subjektov, ki ga je uvedel Odbor za regulativni nadzor.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Učinek pravil o nadzorovanih tujih družbah je, da se dohodek nizko obdavčene nadzorovane družbe ponovno pripiše njeni matični družbi. Matično družbo se nato obdavči za ta pripisani dohodek v državi, kjer je rezidentka za davčne namene. Glede na prednostne naloge politike zadevne države se lahko pravila o nadzorovanih tujih družbah uporabljajo za celotno nizko obdavčeno odvisno družbo ali pa samo za dohodek, ki je bil umetno preusmerjen v odvisno družbo. Zaželeno je, da se obravnavajo tako primeri v tretjih državah kot v Uniji.
  Zaradi spoštovanja temeljnih svoboščin
  bi moral
  biti učinek pravil znotraj Unije omejen na ureditve, katerih posledica je
  umetno preusmerjanje dobičkov iz države članice matične družbe v nadzorovano tujo družbo. V tem primeru bi bilo treba zneske dohodka, pripisane matični družbi, prilagoditi ob upoštevanju neodvisnega tržnega načela, tako da država matične družbe obdavči zneske dohodka nadzorovane tuje družbe samo, če niso skladni s tem načelom.
  Področje uporabe pravil o nadzorovanih tujih družbah bi moralo izključevati finančna podjetja, ki imajo davčno rezidentstvo v Uniji, vključno s stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb, ki se nahajajo v Uniji. Razlog za navedeno je, da bi morale biti možnosti za legitimno uporabo pravil o nadzorovanih tujih družbah v Uniji omejene na umetne primere brez ekonomske substance, kar bi pomenilo, da močno reguliranega finančnega in zavarovalniškega sektorja ta pravila zelo verjetno ne bi zajela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Učinek pravil o nadzorovanih tujih družbah je, da se dohodek nizko obdavčene nadzorovane družbe ponovno pripiše njeni matični družbi. Matično družbo se nato obdavči za ta pripisani dohodek v državi, kjer je rezidentka za davčne namene. Glede na prednostne naloge politike zadevne države se lahko pravila o nadzorovanih tujih družbah uporabljajo za celotno nizko obdavčeno odvisno družbo ali pa samo za dohodek, ki je bil umetno preusmerjen v odvisno družbo. Zaželeno je, da se obravnavajo tako primeri v tretjih državah kot v Uniji.
  Zaradi spoštovanja temeljnih svoboščin
  bi moral
  biti učinek pravil znotraj Unije omejen na ureditve, katerih posledica je
  umetno preusmerjanje dobičkov iz države članice matične družbe v nadzorovano tujo družbo. V tem primeru bi bilo treba zneske dohodka, pripisane matični družbi, prilagoditi ob upoštevanju neodvisnega tržnega načela, tako da država matične družbe obdavči zneske dohodka nadzorovane tuje družbe samo, če niso skladni s tem načelom.
  Področje uporabe pravil o nadzorovanih tujih družbah bi moralo izključevati finančna podjetja, ki imajo davčno rezidentstvo v Uniji, vključno s stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb, ki se nahajajo v Uniji. Razlog za navedeno je, da bi morale biti možnosti za legitimno uporabo pravil o nadzorovanih tujih družbah v Uniji omejene na umetne primere brez ekonomske substance, kar bi pomenilo, da močno reguliranega finančnega in zavarovalniškega sektorja ta pravila zelo verjetno ne bi zajela.

| (10) | Učinek pravil o nadzorovanih tujih družbah je, da se dohodek nizko obdavčene nadzorovane družbe ponovno pripiše njeni matični družbi. Matično družbo se nato obdavči za ta pripisani dohodek v državi, kjer je rezidentka za davčne namene. Glede na prednostne naloge politike zadevne države se lahko pravila o nadzorovanih tujih družbah uporabljajo za celotno nizko obdavčeno odvisno družbo ali pa samo za dohodek, ki je bil umetno preusmerjen v odvisno družbo. Zaželeno je, da se obravnavajo tako primeri v tretjih državah kot v Uniji.
  Učinek pravil znotraj Unije
  bi moral
  zajemati vse ureditve, pri katerih je eden od glavnih namenov
  umetno preusmerjanje dobičkov iz države članice matične družbe v nadzorovano tujo družbo. V tem primeru bi bilo treba zneske dohodka, pripisane matični družbi, prilagoditi ob upoštevanju neodvisnega tržnega načela, tako da država matične družbe obdavči zneske dohodka nadzorovane tuje družbe samo, če niso skladni s tem načelom.
  Preprečiti bi bilo treba prekrivanja med pravili o nadzorovanih tujih družbah in klavzulo o menjavi. |
| --- | --- |

(10)

Učinek pravil o nadzorovanih tujih družbah je, da se dohodek nizko obdavčene nadzorovane družbe ponovno pripiše njeni matični družbi. Matično družbo se nato obdavči za ta pripisani dohodek v državi, kjer je rezidentka za davčne namene. Glede na prednostne naloge politike zadevne države se lahko pravila o nadzorovanih tujih družbah uporabljajo za celotno nizko obdavčeno odvisno družbo ali pa samo za dohodek, ki je bil umetno preusmerjen v odvisno družbo. Zaželeno je, da se obravnavajo tako primeri v tretjih državah kot v Uniji.
  Učinek pravil znotraj Unije
  bi moral
  zajemati vse ureditve, pri katerih je eden od glavnih namenov
  umetno preusmerjanje dobičkov iz države članice matične družbe v nadzorovano tujo družbo. V tem primeru bi bilo treba zneske dohodka, pripisane matični družbi, prilagoditi ob upoštevanju neodvisnega tržnega načela, tako da država matične družbe obdavči zneske dohodka nadzorovane tuje družbe samo, če niso skladni s tem načelom.
  Preprečiti bi bilo treba prekrivanja med pravili o nadzorovanih tujih družbah in klavzulo o menjavi.

Sprememba 27

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Hibridna neskladja so posledica razlik v pravni opredelitvi plačil (finančni instrumenti) ali subjektov, pri čemer te razlike postanejo očitne pri vzajemnem delovanju pravnih sistemov dveh jurisdikcij. Posledica takih neskladij je pogosto dvojni odbitek (tj. odbitek v obeh državah) ali odbitek dohodka v eni državi brez njegove vključitve v davčno osnovo v drugi državi. Da bi to preprečili, je treba določiti pravila, v skladu s katerimi bi morala v primeru neskladja ena od obeh jurisdikcij podati pravno opredelitev hibridnega instrumenta ali subjekta, druga jurisdikcija pa bi jo morala sprejeti. Čeprav so se države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja dogovorile o smernicah v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov (4) in hibridnih stalnih poslovnih enot (5) znotraj Unije ter v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov v odnosih s tretjimi državami, je treba kljub temu sprejeti zavezujoča pravila.
  Poleg tega pa je treba omejiti področje uporabe teh pravil na hibridna neskladja med državami članicami. Hibridna neskladja med državami članicami in tretjimi državami je treba dodatno preučiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Hibridna neskladja so posledica razlik v pravni opredelitvi plačil (finančni instrumenti) ali subjektov, pri čemer te razlike postanejo očitne pri vzajemnem delovanju pravnih sistemov dveh jurisdikcij. Posledica takih neskladij je pogosto dvojni odbitek (tj. odbitek v obeh državah) ali odbitek dohodka v eni državi brez njegove vključitve v davčno osnovo v drugi državi. Da bi to preprečili, je treba določiti pravila, v skladu s katerimi bi morala v primeru neskladja ena od obeh jurisdikcij podati pravno opredelitev hibridnega instrumenta ali subjekta, druga jurisdikcija pa bi jo morala sprejeti. Čeprav so se države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja dogovorile o smernicah v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov (4) in hibridnih stalnih poslovnih enot (5) znotraj Unije ter v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov v odnosih s tretjimi državami, je treba kljub temu sprejeti zavezujoča pravila.
  Poleg tega pa je treba omejiti področje uporabe teh pravil na hibridna neskladja med državami članicami. Hibridna neskladja med državami članicami in tretjimi državami je treba dodatno preučiti.

| (11) | Hibridna neskladja so posledica razlik v pravni opredelitvi plačil (finančni instrumenti) ali subjektov, pri čemer te razlike postanejo očitne pri vzajemnem delovanju pravnih sistemov dveh jurisdikcij. Posledica takih neskladij je pogosto dvojni odbitek (tj. odbitek v obeh državah) ali odbitek dohodka v eni državi brez njegove vključitve v davčno osnovo v drugi državi. Da bi to preprečili, je treba določiti pravila, v skladu s katerimi bi morala v primeru neskladja ena od obeh jurisdikcij podati pravno opredelitev hibridnega instrumenta ali subjekta, druga jurisdikcija pa bi jo morala sprejeti.
  Kadar pride do takšnega neskladja med državo članico in tretjo državo, mora država članica zavarovati ustrezno obdavčitev takšnega delovanja.
  Čeprav so se države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja dogovorile o smernicah v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov (4) in hibridnih stalnih poslovnih enot (5) znotraj Unije ter v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov v odnosih s tretjimi državami, je treba kljub temu sprejeti zavezujoča pravila. |
| --- | --- |

(11)

Hibridna neskladja so posledica razlik v pravni opredelitvi plačil (finančni instrumenti) ali subjektov, pri čemer te razlike postanejo očitne pri vzajemnem delovanju pravnih sistemov dveh jurisdikcij. Posledica takih neskladij je pogosto dvojni odbitek (tj. odbitek v obeh državah) ali odbitek dohodka v eni državi brez njegove vključitve v davčno osnovo v drugi državi. Da bi to preprečili, je treba določiti pravila, v skladu s katerimi bi morala v primeru neskladja ena od obeh jurisdikcij podati pravno opredelitev hibridnega instrumenta ali subjekta, druga jurisdikcija pa bi jo morala sprejeti.
  Kadar pride do takšnega neskladja med državo članico in tretjo državo, mora država članica zavarovati ustrezno obdavčitev takšnega delovanja.
  Čeprav so se države članice v okviru skupine za kodeks ravnanja na področju podjetniškega obdavčevanja dogovorile o smernicah v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov (4) in hibridnih stalnih poslovnih enot (5) znotraj Unije ter v zvezi z davčno obravnavo hibridnih subjektov v odnosih s tretjimi državami, je treba kljub temu sprejeti zavezujoča pravila.

Sprememba 28

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Na ravni celotne Unije bi bilo treba pripraviti opredelitev in izčrpen „črni seznam“ davčnih oaz in držav, tudi tistih v Uniji, ki z ugodnimi davčnimi ureditvami izkrivljajo konkurenco. Ta seznam bi moral dopolnjevati seznam sankcij za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki delujejo v davčnih oazah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Na ravni celotne Unije bi bilo treba pripraviti opredelitev in izčrpen „črni seznam“ davčnih oaz in držav, tudi tistih v Uniji, ki z ugodnimi davčnimi ureditvami izkrivljajo konkurenco. Ta seznam bi moral dopolnjevati seznam sankcij za nekooperativne jurisdikcije in finančne institucije, ki delujejo v davčnih oazah.

Sprememba 29

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Med glavnimi težavami davčnih organov je ta, da ne morejo pravočasno dostopati do celovitih in ustreznih informacij o strategijah za davčno načrtovanje multinacionalnih podjetij. Te informacije bi morale biti javno dostopne, da bi se lahko davčni organi hitro odzvali na davčna tveganja, in sicer na podlagi učinkovitejše ocene teh tveganj ter usmerjenega preverjanja in opozarjanja na potrebne spremembe veljavne zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Med glavnimi težavami davčnih organov je ta, da ne morejo pravočasno dostopati do celovitih in ustreznih informacij o strategijah za davčno načrtovanje multinacionalnih podjetij. Te informacije bi morale biti javno dostopne, da bi se lahko davčni organi hitro odzvali na davčna tveganja, in sicer na podlagi učinkovitejše ocene teh tveganj ter usmerjenega preverjanja in opozarjanja na potrebne spremembe veljavne zakonodaje.

Sprememba 30

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Glede na to, da je glavni cilj te direktive izboljšati odpornost notranjega trga kot celote proti praksam čezmejnega izogibanja davkom, tega ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic. Nacionalni sistemi davka od dohodkov pravnih oseb so različni in nepovezani ukrepi držav članic bi le ohranili obstoječo razdrobljenost notranjega trga na področju neposredne obdavčitve. Tak pristop bi omogočil nadaljevanje neučinkovitosti in izkrivljanja zaradi vzajemnega delovanja različnih nacionalnih ukrepov. Posledica bi bila pomanjkanje usklajenosti. Zaradi dejstva, da veliko neučinkovitosti na notranjem trgu povzroča predvsem težave, ki so čezmejne narave, bi bilo popravne ukrepe bolje sprejeti na ravni Unije. Zato je ključno sprejetje rešitev, ki delujejo za notranji trg kot celoto, kar se lahko bolje doseže na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. Cilj te direktive je z določitvijo minimalne ravni zaščite za notranji trg doseči potrebno minimalno stopnjo usklajenosti v Uniji za uresničevanje njenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Glede na to, da je glavni cilj te direktive izboljšati odpornost notranjega trga kot celote proti praksam čezmejnega izogibanja davkom, tega ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic. Nacionalni sistemi davka od dohodkov pravnih oseb so različni in nepovezani ukrepi držav članic bi le ohranili obstoječo razdrobljenost notranjega trga na področju neposredne obdavčitve. Tak pristop bi omogočil nadaljevanje neučinkovitosti in izkrivljanja zaradi vzajemnega delovanja različnih nacionalnih ukrepov. Posledica bi bila pomanjkanje usklajenosti. Zaradi dejstva, da veliko neučinkovitosti na notranjem trgu povzroča predvsem težave, ki so čezmejne narave, bi bilo popravne ukrepe bolje sprejeti na ravni Unije. Zato je ključno sprejetje rešitev, ki delujejo za notranji trg kot celoto, kar se lahko bolje doseže na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. Cilj te direktive je z določitvijo minimalne ravni zaščite za notranji trg doseči potrebno minimalno stopnjo usklajenosti v Uniji za uresničevanje njenih ciljev.

| (14) | Glede na to, da je glavni cilj te direktive izboljšati odpornost notranjega trga kot celote proti praksam čezmejnega izogibanja davkom, tega ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic. Nacionalni sistemi davka od dohodkov pravnih oseb so različni in nepovezani ukrepi držav članic bi le ohranili obstoječo razdrobljenost notranjega trga na področju neposredne obdavčitve. Tak pristop bi omogočil nadaljevanje neučinkovitosti in izkrivljanja zaradi vzajemnega delovanja različnih nacionalnih ukrepov. Posledica bi bila pomanjkanje usklajenosti. Zaradi dejstva, da veliko neučinkovitosti na notranjem trgu povzroča predvsem težave, ki so čezmejne narave, bi bilo popravne ukrepe bolje sprejeti na ravni Unije. Zato je ključno sprejetje rešitev, ki delujejo za notranji trg kot celoto, kar se lahko bolje doseže na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. Cilj te direktive je z določitvijo minimalne ravni zaščite za notranji trg doseči potrebno minimalno stopnjo usklajenosti v Uniji za uresničevanje njenih ciljev.
  Vseeno pa bi s spremembo pravnega okvira na področju obdavčenja, tako da bi prakse erozije davčne osnove uredili z uredbo, lahko dosegli boljše rezultate pri zagotavljanju enakih pogojev na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(14)

Glede na to, da je glavni cilj te direktive izboljšati odpornost notranjega trga kot celote proti praksam čezmejnega izogibanja davkom, tega ni mogoče zadovoljivo doseči s posamičnim delovanjem držav članic. Nacionalni sistemi davka od dohodkov pravnih oseb so različni in nepovezani ukrepi držav članic bi le ohranili obstoječo razdrobljenost notranjega trga na področju neposredne obdavčitve. Tak pristop bi omogočil nadaljevanje neučinkovitosti in izkrivljanja zaradi vzajemnega delovanja različnih nacionalnih ukrepov. Posledica bi bila pomanjkanje usklajenosti. Zaradi dejstva, da veliko neučinkovitosti na notranjem trgu povzroča predvsem težave, ki so čezmejne narave, bi bilo popravne ukrepe bolje sprejeti na ravni Unije. Zato je ključno sprejetje rešitev, ki delujejo za notranji trg kot celoto, kar se lahko bolje doseže na ravni Unije. Unija lahko zato sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. Cilj te direktive je z določitvijo minimalne ravni zaščite za notranji trg doseči potrebno minimalno stopnjo usklajenosti v Uniji za uresničevanje njenih ciljev.
  Vseeno pa bi s spremembo pravnega okvira na področju obdavčenja, tako da bi prakse erozije davčne osnove uredili z uredbo, lahko dosegli boljše rezultate pri zagotavljanju enakih pogojev na notranjem trgu.

Sprememba 31

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Komisija bi morala izvesti analizo stroškov in koristi ter oceniti morebitni vpliv visoke obdavčitve pri vrnitvi kapitala iz tretjih držav z nizkimi davki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Komisija bi morala izvesti analizo stroškov in koristi ter oceniti morebitni vpliv visoke obdavčitve pri vrnitvi kapitala iz tretjih držav z nizkimi davki.

Sprememba 32

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Vsi trgovinski sporazumi in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, katerih pogodbenica je Unija, bi morali vključevati določbe o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah za večjo preglednost in boj proti škodljivim davčnim praksam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Vsi trgovinski sporazumi in sporazumi o gospodarskem partnerstvu, katerih pogodbenica je Unija, bi morali vključevati določbe o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah za večjo preglednost in boj proti škodljivim davčnim praksam.

Sprememba 33

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poročati Svetu. Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za zadevno oceno – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Komisija bi morala oceniti izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poročati Svetu. Države članice bi morale Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za zadevno oceno –

| (15) | Komisija bi morala
  vzpostaviti poseben mehanizem nadzora, da bi zagotovila ustrezno izvajanje te direktive in enotno razlago njenih ukrepov v državah članicah.
  Oceniti
  bi morala
  izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu. Države članice bi morale
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za zadevno oceno. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi morala
  vzpostaviti poseben mehanizem nadzora, da bi zagotovila ustrezno izvajanje te direktive in enotno razlago njenih ukrepov v državah članicah.
  Oceniti
  bi morala
  izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poročati
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu. Države članice bi morale
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predložiti vse informacije, ki so potrebne za zadevno oceno.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | „davčni zavezanec“ pomeni podjetje v okviru področja uporabe te direktive; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | „stroški licenčnin“ pomeni stroške zaradi plačil vseh vrst, opravljenih kot povračilo za uporabo ali pravico do uporabe kakršnih koli avtorskih pravic za literarno, umetniško ali znanstveno delo, vključno s kinematografskimi filmi in programsko opremo, kakršnega koli patenta, blagovne znamke, vzorca ali modela, načrta, tajne formule ali postopka ali za informacijo o industrijskih, komercialnih ali znanstvenih izkušnjah ali katero koli drugo nematerialno premoženje; plačila za uporabo ali pravico do uporabe industrijske, komercialne ali znanstvene opreme se štejejo za stroške licenčnin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | „jurisdikcija z nizko davčno stopnjo ali jurisdikcija, kjer velja davčna tajnost“ pomeni vsako jurisdikcijo, ki od 31. decembra 2016 izpolnjuje katero koli od naslednjih meril:









  (a) | nima avtomatske izmenjave podatkov z vsemi podpisnicami večstranskega sporazuma med pristojnimi organi v skladu s standardom OECD, objavljenim 21. julija 2014, z naslovom „Standard za avtomatsko izmenjavo podatkov o finančnih računih v davčnih zadevah“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4b)

(a)

nima avtomatske izmenjave podatkov z vsemi podpisnicami večstranskega sporazuma med pristojnimi organi v skladu s standardom OECD, objavljenim 21. julija 2014, z naslovom „Standard za avtomatsko izmenjavo podatkov o finančnih računih v davčnih zadevah“;

| (b) | nima registra končnih dejanskih lastnikov podjetij, skladov in podobnih pravnih subjektov, v skladu vsaj z minimalnim standardom iz Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

(b)

nima registra končnih dejanskih lastnikov podjetij, skladov in podobnih pravnih subjektov, v skladu vsaj z minimalnim standardom iz Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ;

| (c) | ima zakonodajo ali upravne določbe ali prakse, ki podjetjem zagotavljajo ugodno davčno obravnavo, tudi če v njej ne opravljajo dejanske gospodarske dejavnosti in niso pomembno gospodarsko prisotna v zadevni državi. |
| --- | --- |

(c)

ima zakonodajo ali upravne določbe ali prakse, ki podjetjem zagotavljajo ugodno davčno obravnavo, tudi če v njej ne opravljajo dejanske gospodarske dejavnosti in niso pomembno gospodarsko prisotna v zadevni državi.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | „stalna poslovna enota“ pomeni stalno mesto poslovanja v državi članici, prek katerega v celoti ali delno potekajo posli družbe iz druge države članice; to bi moralo zajemati tudi primere, ko za podjetja, ki opravljajo povsem dematerializirane digitalne dejavnosti, šteje, da imajo stalno poslovno enoto v državi članici, če je njihova digitalna prisotnost v gospodarstvu te države članice pomembna; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | „davčna oaza“ pomeni jurisdikcijo, ki jo označuje eno ali več naslednjih meril:









  (a) | neobdavčitev ali zgolj nominalna obdavčitev nerezidentov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7b)

(a)

neobdavčitev ali zgolj nominalna obdavčitev nerezidentov;

| (b) | zakonodaja ali upravne prakse, ki preprečujejo učinkovito izmenjavo davčnih informacij z drugimi jurisdikcijami; |
| --- | --- |

(b)

zakonodaja ali upravne prakse, ki preprečujejo učinkovito izmenjavo davčnih informacij z drugimi jurisdikcijami;

| (c) | zakonodaja ali upravne določbe, ki preprečujejo davčno preglednost, ali odsotnost zahtev po izvajanju bistvene gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(c)

zakonodaja ali upravne določbe, ki preprečujejo davčno preglednost, ali odsotnost zahtev po izvajanju bistvene gospodarske dejavnosti.

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | „minimalna ekonomska vsebina“ pomeni vsebinska merila, tudi v smislu digitalnega gospodarstva, s katerimi je mogoče opredeliti podjetje, kot so obstoj človeških in materialnih virov podjetja, njegova avtonomija upravljanja, njegov dejanski pravni status in po potrebi narava njegovih sredstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7c)

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7d) | „evropska davčna identifikacijska številka“ ali „TIN“ pomeni številko, kot jo je opredelila Komisija v svojem sporočilu z dne 6. decembra 2012, ki vsebuje Akcijski načrt za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7d)

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7e) | „določanje transfernih cen“ pomeni cene, po katerih podjetje prenese fizično blago ali neopredmetena sredstva v povezana podjetja ali zanje opravlja storitve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7e)

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7f) | „posebna ureditev za obdavčitev intelektualne lastnine“ pomeni sistem za izračun dohodka iz intelektualne lastnine, upravičenega do davčnih ugodnosti, tako da se vzpostavi povezava med upravičenimi odhodki pri ustvarjanju sredstev intelektualne lastnine (izraženimi kot delež skupnih odhodkov, povezanih z ustvarjanjem sredstev intelektualne lastnine) in dohodka iz teh sredstev; ta sistem omejuje sredstva intelektualne lastnine na patente ali neopredmetena sredstva z enakovredno funkcijo in se lahko uporablja za opredelitev upravičenih odhodkov, skupnih odhodkov in dohodkov iz sredstev intelektualne lastnine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7f)

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7 g) | „družba ‚poštni nabiralnik‘“ pomeni vse vrste pravnih subjektov brez ekonomske vsebine, ki so ustanovljeni zgolj iz davčnih razlogov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7 g)

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7h) | „oseba ali podjetje, povezano z davčnim zavezancem“ pomeni stanje, ko je prva oseba več kot 25-odstotno udeležena v drugi, ali ko obstaja tretja oseba, ki je več kot 25-odstotno udeležena v obeh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7h)

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7i) | „hibridna neskladna ureditev“ pomeni razmerje med davčnim zavezancem v eni državi članici in povezanim podjetjem, kot je opredeljeno v veljavnem sistemu obdavčitve dohodkov pravnih oseb, v drugi državi članici ali tretji državi, kjer je mogoče naslednji rezultat pripisati razlikam v pravnem značaju finančnega instrumenta ali subjekta:









  (a) | isto plačilo, stroški ali izgube se odbijejo tako v državi članici, v kateri je vir plačila ali so nastali stroški ali izgube, kot v drugi državi članici ali tretji državi („dvojni odbitek“); ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7i)

(a)

isto plačilo, stroški ali izgube se odbijejo tako v državi članici, v kateri je vir plačila ali so nastali stroški ali izgube, kot v drugi državi članici ali tretji državi („dvojni odbitek“); ali

| (b) | v državi članici ali tretji državi, v kateri je vir plačila, se to plačilo odbije brez ustrezne vključitve istega plačila v drugi državi članici ali tretji državi (odbitek brez vključitve). |
| --- | --- |

(b)

v državi članici ali tretji državi, v kateri je vir plačila, se to plačilo odbije brez ustrezne vključitve istega plačila v drugi državi članici ali tretji državi (odbitek brez vključitve).

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Preseženi stroški izposojanja se priznajo v davčnem letu, v katerem nastanejo, le do
  30 odstotkov
  dobička davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo ali do zneska
  1 000 000
  EUR, odvisno od tega, kateri znesek je višji. Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo se izračuna tako, da se obdavčljivemu dohodku ponovno prištejejo za davek prilagojeni zneski odhodkov za neto obresti in drugi stroški, ki so enakovredni obrestim, ter za davek prilagojeni zneski za amortizacijo. | 2.   Preseženi stroški izposojanja se priznajo v davčnem letu, v katerem nastanejo, le do
  20 %
  dobička davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo ali do zneska
  2 000 000
   EUR, odvisno od tega, kateri znesek je višji. Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo se izračuna tako, da se obdavčljivemu dohodku ponovno prištejejo za davek prilagojeni zneski odhodkov za neto obresti in drugi stroški, ki so enakovredni obrestim, ter za davek prilagojeni zneski za amortizacijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Preseženi stroški izposojanja se priznajo v davčnem letu, v katerem nastanejo, le do
  30 odstotkov
  dobička davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo ali do zneska
  1 000 000
  EUR, odvisno od tega, kateri znesek je višji. Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo se izračuna tako, da se obdavčljivemu dohodku ponovno prištejejo za davek prilagojeni zneski odhodkov za neto obresti in drugi stroški, ki so enakovredni obrestim, ter za davek prilagojeni zneski za amortizacijo.

2.   Preseženi stroški izposojanja se priznajo v davčnem letu, v katerem nastanejo, le do
  20 %
  dobička davčnega zavezanca pred obrestmi, davki in amortizacijo ali do zneska
  2 000 000
   EUR, odvisno od tega, kateri znesek je višji. Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo se izračuna tako, da se obdavčljivemu dohodku ponovno prištejejo za davek prilagojeni zneski odhodkov za neto obresti in drugi stroški, ki so enakovredni obrestim, ter za davek prilagojeni zneski za amortizacijo.

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko iz področja uporabe odstavka 2 izključijo pretirane stroške izposojanja, nastale za posojila tretjih strani, ki so se uporabila za financiranje projekta javne infrastrukture, ki traja vsaj 10 let in ki se šteje, da je v splošnem javnem interesu države članice ali Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko iz področja uporabe odstavka 2 izključijo pretirane stroške izposojanja, nastale za posojila tretjih strani, ki so se uporabila za financiranje projekta javne infrastrukture, ki traja vsaj 10 let in ki se šteje, da je v splošnem javnem interesu države članice ali Unije.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v davčnem letu, ki ni v celoti absorbiran s stroški izposojanja, ki jih je imel davčni zavezanec v zadevnem ali predhodnih davčnih letih, se lahko
  prenese
  naprej na prihodnja davčna leta. | 4.   Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v davčnem letu, ki ni v celoti absorbiran s stroški izposojanja, ki jih je imel davčni zavezanec v zadevnem ali predhodnih davčnih letih, se lahko
  pet let prenaša
  naprej na prihodnja davčna leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v davčnem letu, ki ni v celoti absorbiran s stroški izposojanja, ki jih je imel davčni zavezanec v zadevnem ali predhodnih davčnih letih, se lahko
  prenese
  naprej na prihodnja davčna leta.

4.   Dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v davčnem letu, ki ni v celoti absorbiran s stroški izposojanja, ki jih je imel davčni zavezanec v zadevnem ali predhodnih davčnih letih, se lahko
  pet let prenaša
  naprej na prihodnja davčna leta.

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Stroški izposojanja, ki jih v tekočem davčnem letu ni mogoče priznati v skladu z odstavkom 2, se priznajo v višini do
  30 odstotkov
  dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo v naslednjih davčnih letih na enak način kot stroški izposojanja za zadevna leta. | 5.   Stroški izposojanja, ki jih v tekočem davčnem letu ni mogoče priznati v skladu z odstavkom 2, se priznajo v višini do
  20 %
  dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo v naslednjih
  petih
  davčnih letih na enak način kot stroški izposojanja za zadevna leta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Stroški izposojanja, ki jih v tekočem davčnem letu ni mogoče priznati v skladu z odstavkom 2, se priznajo v višini do
  30 odstotkov
  dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo v naslednjih davčnih letih na enak način kot stroški izposojanja za zadevna leta.

5.   Stroški izposojanja, ki jih v tekočem davčnem letu ni mogoče priznati v skladu z odstavkom 2, se priznajo v višini do
  20 %
  dobička pred obrestmi, davki in amortizacijo v naslednjih
  petih
  davčnih letih na enak način kot stroški izposojanja za zadevna leta.

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Odstavki 2 do 5 se ne uporabljajo za finančna podjetja. | 6.   Odstavki 2 do 5 se ne uporabljajo za finančna podjetja.
  Komisija mora pregledati področje uporabe tega člena, če in ko bo dosežen sporazum na ravni OECD in ko Komisija oceni, da se sporazum OECD lahko izvaja na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Odstavki 2 do 5 se ne uporabljajo za finančna podjetja.

6.   Odstavki 2 do 5 se ne uporabljajo za finančna podjetja.
  Komisija mora pregledati področje uporabe tega člena, če in ko bo dosežen sporazum na ravni OECD in ko Komisija oceni, da se sporazum OECD lahko izvaja na ravni Unije.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4a |
| | Stalna poslovna enota |
| | 1.
     
  Stalno mesto poslovanja, ki ga davčni zavezanec uporablja ali ohranja, se šteje za stalno poslovno enoto, če isti davčni zavezanec ali oseba, ki je z njim tesno povezana, izvaja poslovne dejavnosti na istem ali drugem mestu v isti državi članici in: |
| | (a) | če je to mesto ali drugo mesto stalna poslovna enota davčnega zavezanca ali osebe, ki je z njim tesno povezana, v skladu s tem členom; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4a

Stalna poslovna enota

1.
     
  Stalno mesto poslovanja, ki ga davčni zavezanec uporablja ali ohranja, se šteje za stalno poslovno enoto, če isti davčni zavezanec ali oseba, ki je z njim tesno povezana, izvaja poslovne dejavnosti na istem ali drugem mestu v isti državi članici in:

(a)

če je to mesto ali drugo mesto stalna poslovna enota davčnega zavezanca ali osebe, ki je z njim tesno povezana, v skladu s tem členom; ali

| (b) | če vsa dejavnost, tj. kombinacija dejavnosti, ki jih davčni zavezanec in oseba, ki je z njim tesno povezana, izvajata na istem mestu ali na obeh mestih, ni pripravljalne ali pomožne narave, pod pogojem, da so poslovne dejavnosti, ki jih opravljata davčni zavezanec in oseba, ki je z njim tesno povezana, na istem mestu ali na obeh mestih, dodatne naloge, ki so del usklajenega poslovnega delovanja. |
| --- | --- |

(b)

če vsa dejavnost, tj. kombinacija dejavnosti, ki jih davčni zavezanec in oseba, ki je z njim tesno povezana, izvajata na istem mestu ali na obeh mestih, ni pripravljalne ali pomožne narave, pod pogojem, da so poslovne dejavnosti, ki jih opravljata davčni zavezanec in oseba, ki je z njim tesno povezana, na istem mestu ali na obeh mestih, dodatne naloge, ki so del usklajenega poslovnega delovanja.

2.
     
  Če oseba v neki državi deluje v imenu davčnega zavezanca in pri tem redno sklepa pogodbe ali ima glavno vlogo pri sklepanju pogodb, ki jih davčni zavezanec sistematično sklepa brez vsebinskih sprememb, in če so te pogodbe:

| (a) | v imenu davčnega zavezanca; |
| --- | --- |

(a)

v imenu davčnega zavezanca;

| (b) | namenjene prenosu lastninske pravice na stvareh, ki so v lasti davčnega zavezanca ali na katerih ima ta pravico do uporabe, ali dodelitvi pravice do njihove uporabe, ali |
| --- | --- |

(b)

namenjene prenosu lastninske pravice na stvareh, ki so v lasti davčnega zavezanca ali na katerih ima ta pravico do uporabe, ali dodelitvi pravice do njihove uporabe, ali

| (c) | namenjene opravljanju storitev s strani tega davčnega zavezanca; se šteje, da ima ta davčni zavezanec stalno poslovno enoto v tej državi za vse dejavnosti, ki jih ta oseba izvaja zanj, razen če so dejavnosti te osebe pomožne ali pripravljalne narave, tako da, če se te dejavnosti izvajajo na stalnem mestu poslovanja, to stalno mesto poslovanja ne bi postalo stalna poslovna enota v skladu s tem odstavkom. |
| --- | --- |

(c)

namenjene opravljanju storitev s strani tega davčnega zavezanca; se šteje, da ima ta davčni zavezanec stalno poslovno enoto v tej državi za vse dejavnosti, ki jih ta oseba izvaja zanj, razen če so dejavnosti te osebe pomožne ali pripravljalne narave, tako da, če se te dejavnosti izvajajo na stalnem mestu poslovanja, to stalno mesto poslovanja ne bi postalo stalna poslovna enota v skladu s tem odstavkom.

3.
     
  Države članice uskladijo svojo veljavno zakonodajo in vse dvostranske sporazume o dvojnem obdavčevanju s tem členom.

4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o pojmih pripravljalne ali pomožne narave.

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4b |
| | Dobiček, ki se pripiše stalni poslovni enoti |
| | 1.
     
  Dobiček v državi članici, ki se pripiše stalni poslovni enoti iz člena 4a, je tudi dobiček, ki bi se lahko pričakoval, zlasti pri poslovanju z drugimi deli podjetja, če bi to bila ločena in neodvisna podjetja, ki se ukvarjajo z isto dejavnostjo in v podobnih pogojih, ob upoštevanju prednosti in tveganj stalne poslovne enote. |
| | 2.
     
  Če država članica prilagodi dobiček, ki se pripiše stalni poslovni enoti iz odstavka 1, in ga v skladu s tem obdavči, bi bilo treba ustrezno prilagoditi dobiček in davek v drugih državah članicah, da bi preprečili dvojno obdavčitev. |
| | 3.
     
  Kot del ukrepa 7 projekta OECD o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička OECD trenutno pregleduje pravila iz člena 7 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD, ki obravnavajo dobiček, ki se pripiše stalnim poslovnim enotam. Po tem, ko bodo ta pravila posodobljena, države članice ustrezno prilagodijo svojo zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4b

Dobiček, ki se pripiše stalni poslovni enoti

1.
     
  Dobiček v državi članici, ki se pripiše stalni poslovni enoti iz člena 4a, je tudi dobiček, ki bi se lahko pričakoval, zlasti pri poslovanju z drugimi deli podjetja, če bi to bila ločena in neodvisna podjetja, ki se ukvarjajo z isto dejavnostjo in v podobnih pogojih, ob upoštevanju prednosti in tveganj stalne poslovne enote.

2.
     
  Če država članica prilagodi dobiček, ki se pripiše stalni poslovni enoti iz odstavka 1, in ga v skladu s tem obdavči, bi bilo treba ustrezno prilagoditi dobiček in davek v drugih državah članicah, da bi preprečili dvojno obdavčitev.

3.
     
  Kot del ukrepa 7 projekta OECD o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička OECD trenutno pregleduje pravila iz člena 7 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD, ki obravnavajo dobiček, ki se pripiše stalnim poslovnim enotam. Po tem, ko bodo ta pravila posodobljena, države članice ustrezno prilagodijo svojo zakonodajo.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 4c |
| | Jurisdikcije, kjer velja davčna tajnost ali jurisdikcije z nizko davčno stopnjo |
| | 1.
     
  Države članice lahko uvedejo davčni odtegljaj za plačila od subjekta v tej državi članici za subjekt v jurisdikciji, kjer velja davčna tajnost, ali v jurisdikciji z nizko davčno stopnjo. |
| | 2.
     
  Plačila, ki niso neposredno izvršena subjektu v jurisdikciji, kjer velja davčna tajnost, ali jurisdikciji z nizko davčno stopnjo, a za katera je mogoče razumno domnevati, da so posredno izvršena temu subjektu, na primer preko posrednikov v drugih jurisdikcijah, se prav tako uporablja odstavek 1. |
| | 3.
     
  Države članice pravočasno posodabljajo vse sporazume o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki trenutno onemogočajo takšno stopnjo davčnega odtegljaja, da bi odstranile vse pravne ovire za ta kolektivni obrambni ukrep. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 4c

Jurisdikcije, kjer velja davčna tajnost ali jurisdikcije z nizko davčno stopnjo

1.
     
  Države članice lahko uvedejo davčni odtegljaj za plačila od subjekta v tej državi članici za subjekt v jurisdikciji, kjer velja davčna tajnost, ali v jurisdikciji z nizko davčno stopnjo.

2.
     
  Plačila, ki niso neposredno izvršena subjektu v jurisdikciji, kjer velja davčna tajnost, ali jurisdikciji z nizko davčno stopnjo, a za katera je mogoče razumno domnevati, da so posredno izvršena temu subjektu, na primer preko posrednikov v drugih jurisdikcijah, se prav tako uporablja odstavek 1.

3.
     
  Države članice pravočasno posodabljajo vse sporazume o izogibanju dvojnemu obdavčevanju, ki trenutno onemogočajo takšno stopnjo davčnega odtegljaja, da bi odstranile vse pravne ovire za ta kolektivni obrambni ukrep.

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Davčni zavezanec je zavezan plačilu davka na znesek, ki je enak tržni vrednosti prenesenih sredstev ob izstopu, zmanjšanih za njihovo vrednost za davčne namene, v vsakem od naslednjih primerov: | 1.   Davčni zavezanec je zavezan plačilu davka na znesek, ki je enak tržni vrednosti prenesenih sredstev ob izstopu
  sredstev
  , zmanjšanih za njihovo vrednost za davčne namene, v vsakem od naslednjih primerov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Davčni zavezanec je zavezan plačilu davka na znesek, ki je enak tržni vrednosti prenesenih sredstev ob izstopu, zmanjšanih za njihovo vrednost za davčne namene, v vsakem od naslednjih primerov:

1.   Davčni zavezanec je zavezan plačilu davka na znesek, ki je enak tržni vrednosti prenesenih sredstev ob izstopu
  sredstev
  , zmanjšanih za njihovo vrednost za davčne namene, v vsakem od naslednjih primerov:

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | davčni zavezanec prenese sredstva s svojega sedeža na svojo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

davčni zavezanec prenese sredstva s svojega sedeža na svojo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi;

| (a) | davčni zavezanec prenese sredstva s svojega sedeža na svojo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi
  , v kolikor država članica glavnega sedeža zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  ; |
| --- | --- |

(a)

davčni zavezanec prenese sredstva s svojega sedeža na svojo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi
  , v kolikor država članica glavnega sedeža zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  ;

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | davčni zavezanec prenese sredstva s svoje stalne poslovne enote v državi članici na svoj sedež ali drugo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

davčni zavezanec prenese sredstva s svoje stalne poslovne enote v državi članici na svoj sedež ali drugo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi;

| (b) | davčni zavezanec prenese sredstva s svoje stalne poslovne enote v državi članici na svoj sedež ali drugo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi
  , v kolikor država članica stalne poslovne enote zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  ; |
| --- | --- |

(b)

davčni zavezanec prenese sredstva s svoje stalne poslovne enote v državi članici na svoj sedež ali drugo stalno poslovno enoto v drugi državi članici ali tretji državi
  , v kolikor država članica stalne poslovne enote zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  ;

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | davčni zavezanec prenese svojo stalno poslovno enoto
  iz države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

davčni zavezanec prenese svojo stalno poslovno enoto
  iz države članice
  .

| (d) | davčni zavezanec prenese svojo stalno poslovno enoto
  v drugo državo članico ali tretjo državo, v kolikor država članica stalne poslovne zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  . |
| --- | --- |

(d)

davčni zavezanec prenese svojo stalno poslovno enoto
  v drugo državo članico ali tretjo državo, v kolikor država članica stalne poslovne zaradi prenosa nima več pravice, da bi obdavčila prenesena sredstva
  .

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Ta člen se ne uporablja za začasne prenose sredstev, če je predvideno, da se bodo sredstva vrnila v državo članico prenosnika. | 7.   Ta člen se ne uporablja za začasne prenose sredstev, če je predvideno, da se bodo sredstva vrnila v državo članico prenosnika
  , niti za prenose opredmetenih osnovnih sredstev, prenesenih z namenom ustvarjanja prihodkov iz poslovanja
  .
  Da bo davčni zavezanec lahko izkoristil izvzetje, bo moral svojim davčnim organom dokazati, da tuji dohodki izvirajo iz aktivnega poslovanja, denimo s certifikatom tujega davčnega organa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Ta člen se ne uporablja za začasne prenose sredstev, če je predvideno, da se bodo sredstva vrnila v državo članico prenosnika.

7.   Ta člen se ne uporablja za začasne prenose sredstev, če je predvideno, da se bodo sredstva vrnila v državo članico prenosnika
  , niti za prenose opredmetenih osnovnih sredstev, prenesenih z namenom ustvarjanja prihodkov iz poslovanja
  .
  Da bo davčni zavezanec lahko izkoristil izvzetje, bo moral svojim davčnim organom dokazati, da tuji dohodki izvirajo iz aktivnega poslovanja, denimo s certifikatom tujega davčnega organa.

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a |
| | Transferne cene |
| | 1.
     
  V skladu s smernicami OECD, objavljenimi 18. avgusta 2010, z naslovom „Smernice za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave“ se lahko dobiček, ki naj bi ga ustvarilo podjetje, a ga ni zaradi naslednjih pogojev, vključi v dobiček tega podjetja in se ustrezno obdavči: |
| | (a) | podjetje države je neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu podjetja druge države; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 5a

Transferne cene

1.
     
  V skladu s smernicami OECD, objavljenimi 18. avgusta 2010, z naslovom „Smernice za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave“ se lahko dobiček, ki naj bi ga ustvarilo podjetje, a ga ni zaradi naslednjih pogojev, vključi v dobiček tega podjetja in se ustrezno obdavči:

(a)

podjetje države je neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu podjetja druge države; ali

| (b) | iste osebe so neposredno ali posredno udeležene pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu podjetja države in podjetja druge države; in |
| --- | --- |

(b)

iste osebe so neposredno ali posredno udeležene pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu podjetja države in podjetja druge države; in

| (c) | v obeh primerih obstajajo ali se uvedejo med podjetjema v njunih komercialnih ali finančnih odnosih pogoji, drugačni od tistih, ki bi obstajali med neodvisnimi podjetji. |
| --- | --- |

(c)

v obeh primerih obstajajo ali se uvedejo med podjetjema v njunih komercialnih ali finančnih odnosih pogoji, drugačni od tistih, ki bi obstajali med neodvisnimi podjetji.

2.
     
  Če država v dobiček podjetja te države vključuje – in ustrezno obdavči – dobiček, za katerega je že bilo obdavčeno podjetje druge države v tej drugi državi, in je tako vključeni dobiček enak dobičku, ki bi ga ustvarilo podjetje prve omenjene države, če bi bili pogoji, ki obstajajo med podjetjema, taki, kot bi obstajali med neodvisnimi podjetji, ta druga država ustrezno prilagodi znesek davka, ki se zaračuna od tega dobička. Pri določanju take prilagoditve je treba upoštevati druge določbe te direktive, davčni organi držav pa se po potrebi med seboj posvetujejo.

Sprememba 102

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice davčnega zavezanca ne oprostijo davka na tuje dohodke, ki jih je davčni zavezanec prejel iz naslova razdelitve dobička od subjekta v tretji državi ali kot prihodek od odsvojitve delnic v subjektu v tretji državi ali kot dohodek od stalne poslovne enote, ki se nahaja v tretji državi, kjer subjekt ali stalna poslovna enota bodisi v državi, v kateri je subjekt rezident, bodisi v državi, v kateri se nahaja stalna poslovna enota, plača davek na dobiček po zakonsko določeni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 odstotkov zakonsko določene davčne stopnje, ki bi se zaračunala na podlagi veljavnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v državi članici davčnega zavezanca
  . V teh okoliščinah davčni zavezanec plača davek na tuje dohodke z odbitkom davka, plačanega v zadevni tretji državi, od njegove davčne obveznosti v državi rezidentstva za davčne namene. Odbitek ne presega zneska davka, kot je bil odmerjen pred odbitkom, ki se nanaša na dohodek, ki se lahko obdavči. | 1.   Države članice davčnega zavezanca ne oprostijo davka na tuje dohodke, ki
  ne izvirajo iz aktivnega poslovanja in
  jih je davčni zavezanec prejel iz naslova razdelitve dobička od subjekta v tretji državi ali kot prihodek od odsvojitve delnic v subjektu v tretji državi ali kot dohodek od stalne poslovne enote, ki se nahaja v tretji državi, kjer subjekt ali stalna poslovna enota bodisi v državi, v kateri je subjekt rezident, bodisi v državi, v kateri se nahaja stalna poslovna enota, plača davek na dobiček po zakonsko določeni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  15 %
  . V teh okoliščinah davčni zavezanec plača davek na tuje dohodke z odbitkom davka, plačanega v zadevni tretji državi, od njegove davčne obveznosti v državi rezidentstva za davčne namene. Odbitek ne presega zneska davka, kot je bil odmerjen pred odbitkom, ki se nanaša na dohodek, ki se lahko obdavči.
  Da bo davčni zavezanec lahko izkoristil izvzetje, bo moral svojim davčnim organom dokazati, da tuji dohodki izvirajo iz aktivnega poslovanja, podprtega z ustreznim osebjem, opremo, sredstvi in prostori, ki upravičujejo dohodke, ki so mu pripisani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice davčnega zavezanca ne oprostijo davka na tuje dohodke, ki jih je davčni zavezanec prejel iz naslova razdelitve dobička od subjekta v tretji državi ali kot prihodek od odsvojitve delnic v subjektu v tretji državi ali kot dohodek od stalne poslovne enote, ki se nahaja v tretji državi, kjer subjekt ali stalna poslovna enota bodisi v državi, v kateri je subjekt rezident, bodisi v državi, v kateri se nahaja stalna poslovna enota, plača davek na dobiček po zakonsko določeni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40 odstotkov zakonsko določene davčne stopnje, ki bi se zaračunala na podlagi veljavnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v državi članici davčnega zavezanca
  . V teh okoliščinah davčni zavezanec plača davek na tuje dohodke z odbitkom davka, plačanega v zadevni tretji državi, od njegove davčne obveznosti v državi rezidentstva za davčne namene. Odbitek ne presega zneska davka, kot je bil odmerjen pred odbitkom, ki se nanaša na dohodek, ki se lahko obdavči.

1.   Države članice davčnega zavezanca ne oprostijo davka na tuje dohodke, ki
  ne izvirajo iz aktivnega poslovanja in
  jih je davčni zavezanec prejel iz naslova razdelitve dobička od subjekta v tretji državi ali kot prihodek od odsvojitve delnic v subjektu v tretji državi ali kot dohodek od stalne poslovne enote, ki se nahaja v tretji državi, kjer subjekt ali stalna poslovna enota bodisi v državi, v kateri je subjekt rezident, bodisi v državi, v kateri se nahaja stalna poslovna enota, plača davek na dobiček po zakonsko določeni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  15 %
  . V teh okoliščinah davčni zavezanec plača davek na tuje dohodke z odbitkom davka, plačanega v zadevni tretji državi, od njegove davčne obveznosti v državi rezidentstva za davčne namene. Odbitek ne presega zneska davka, kot je bil odmerjen pred odbitkom, ki se nanaša na dohodek, ki se lahko obdavči.
  Da bo davčni zavezanec lahko izkoristil izvzetje, bo moral svojim davčnim organom dokazati, da tuji dohodki izvirajo iz aktivnega poslovanja, podprtega z ustreznim osebjem, opremo, sredstvi in prostori, ki upravičujejo dohodke, ki so mu pripisani.

Sprememba 68

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Nepristne sheme ali
  niz
  takih shem,
  vzpostavljen z bistvenim namenom
  pridobiti davčno ugodnost, ki izničuje cilj ali namen davčnih določb, ki se sicer uporabljajo, se ne
  upošteva
  za namene izračuna obveznosti za davek od dohodkov pravnih oseb. Shema lahko obsega več kakor en korak ali del. | 1.   Nepristne sheme ali
  nizi
  takih shem,
  ki – ker je njihov glavni namen ali eden od glavnih namenov
  pridobiti davčno ugodnost, ki izničuje cilj ali namen davčnih določb, ki se sicer uporabljajo –
  ob upoštevanju vseh pomembnih dejstev in okoliščin niso pristne
  , se ne
  upoštevajo
  za namene izračuna obveznosti za davek od dohodkov pravnih oseb. Shema lahko obsega več kakor en korak ali del. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Nepristne sheme ali
  niz
  takih shem,
  vzpostavljen z bistvenim namenom
  pridobiti davčno ugodnost, ki izničuje cilj ali namen davčnih določb, ki se sicer uporabljajo, se ne
  upošteva
  za namene izračuna obveznosti za davek od dohodkov pravnih oseb. Shema lahko obsega več kakor en korak ali del.

1.   Nepristne sheme ali
  nizi
  takih shem,
  ki – ker je njihov glavni namen ali eden od glavnih namenov
  pridobiti davčno ugodnost, ki izničuje cilj ali namen davčnih določb, ki se sicer uporabljajo –
  ob upoštevanju vseh pomembnih dejstev in okoliščin niso pristne
  , se ne
  upoštevajo
  za namene izračuna obveznosti za davek od dohodkov pravnih oseb. Shema lahko obsega več kakor en korak ali del.

Sprememba 103

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če se shema ali niz shem ne upošteva v skladu z odstavkom 1, se davčna obveznost izračuna glede na ekonomsko
  substanco
  v skladu z nacionalno zakonodajo. | 3.   Če se shema ali niz shem ne upošteva v skladu z odstavkom 1, se davčna obveznost izračuna glede na ekonomsko
  vsebino, kot je opredeljena v členu 2,
  v skladu z nacionalno zakonodajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Če se shema ali niz shem ne upošteva v skladu z odstavkom 1, se davčna obveznost izračuna glede na ekonomsko
  substanco
  v skladu z nacionalno zakonodajo.

3.   Če se shema ali niz shem ne upošteva v skladu z odstavkom 1, se davčna obveznost izračuna glede na ekonomsko
  vsebino, kot je opredeljena v členu 2,
  v skladu z nacionalno zakonodajo.

Sprememba 70

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice nacionalnim davčnim organom in davčnim revizorjem namenijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje uslužbencev davčne uprave, predvsem na področju čezmejnega sodelovanja v zvezi z davčnimi goljufijami in izogibanjem davkom, ter za avtomatično izmenjavo podatkov, da zagotovijo popolno izvajanje te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Države članice nacionalnim davčnim organom in davčnim revizorjem namenijo dovolj kadrovskih, strokovnih in proračunskih virov, pa tudi sredstev za usposabljanje uslužbencev davčne uprave, predvsem na področju čezmejnega sodelovanja v zvezi z davčnimi goljufijami in izogibanjem davkom, ter za avtomatično izmenjavo podatkov, da zagotovijo popolno izvajanje te direktive.

Sprememba 98

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Komisija v svoji strukturi ustanovi enoto za nadzor in spremljanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička kot močno orodje proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, ki bo v tesnem sodelovanju z državami članicami svetovala pri izvajanju te direktive in drugih prihajajočih zakonodajnih aktov, ki bodo obravnavali vprašanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter podala oceno o njihovem izvajanju. Enota za nadzor in spremljanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička bo nato poročala Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3b.
     
  Komisija v svoji strukturi ustanovi enoto za nadzor in spremljanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička kot močno orodje proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička, ki bo v tesnem sodelovanju z državami članicami svetovala pri izvajanju te direktive in drugih prihajajočih zakonodajnih aktov, ki bodo obravnavali vprašanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička, ter podala oceno o njihovem izvajanju. Enota za nadzor in spremljanje erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička bo nato poročala Evropskemu parlamentu.

Sprememba 104

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v skladu s splošno ureditvijo v državi subjekta se za dobičke uporablja dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40
  odstotkov
  dejanske davčne stopnje, ki bi se zaračunala na podlagi veljavnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v državi članici davčnega zavezanca
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

v skladu s splošno ureditvijo v državi subjekta se za dobičke uporablja dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  40
  odstotkov
  dejanske davčne stopnje, ki bi se zaračunala na podlagi veljavnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v državi članici davčnega zavezanca
  ;

| (b) | v skladu s splošno ureditvijo v državi subjekta se za dobičke uporablja dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  15
  odstotkov
  ; ta stopnja se vsako leto revidira glede na gospodarski razvoj svetovne trgovine
  ; |
| --- | --- |

(b)

v skladu s splošno ureditvijo v državi subjekta se za dobičke uporablja dejanska stopnja davka od dohodkov pravnih oseb, ki je nižja od
  15
  odstotkov
  ; ta stopnja se vsako leto revidira glede na gospodarski razvoj svetovne trgovine
  ;

Sprememba 73

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | več kot
  50
  odstotkov dohodka, ki ga prejme subjekt, spada v eno izmed naslednjih kategorij: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

več kot
  50
  odstotkov dohodka, ki ga prejme subjekt, spada v eno izmed naslednjih kategorij:

| (c) | več kot
  25
  odstotkov dohodka, ki ga prejme subjekt, spada v eno izmed naslednjih kategorij: |
| --- | --- |

(c)

več kot
  25
  odstotkov dohodka, ki ga prejme subjekt, spada v eno izmed naslednjih kategorij:

Sprememba 74

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1 – točka c – točka vii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viia) | dohodek od blaga, ki se trguje z davčnim zavezancem ali z njegovimi povezanimi podjetji, razen od standardiziranega blaga, s katerim se redno trguje med neodvisnimi strankami in za katero obstajajo cene, ki se lahko javno spremljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(viia)

dohodek od blaga, ki se trguje z davčnim zavezancem ali z njegovimi povezanimi podjetji, razen od standardiziranega blaga, s katerim se redno trguje med neodvisnimi strankami in za katero obstajajo cene, ki se lahko javno spremljajo.

Sprememba 105

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  ne
  uporabijo
  odstavka
  1, če je subjekt davčni rezident v državi članici ali tretji državi, ki je pogodbenica Sporazuma EGP, ali v zvezi s stalno poslovno enoto subjekta iz tretje države, ki se nahaja v državi članici, razen če je
  ustanovitev subjekta povsem umetna ali v kolikor subjekt pri izvajanju svoje dejavnosti sodeluje
  v 
  nepristnih shemah
  ,
  pri katerih je bistven namen za njihovo vzpostavitev pridobiti davčno ugodnost
  . | 2.   Države članice uporabijo
  odstavek
  1, če je subjekt davčni rezident v državi članici ali tretji državi, ki je pogodbenica Sporazuma EGP, ali v zvezi s stalno poslovno enoto subjekta iz tretje države, ki se nahaja v državi članici, razen če
  lahko davčni zavezanec dokaže, da
  je
  bila nadzorovana tuja družba vzpostavljena iz tehtnih komercialnih razlogov in opravlja gospodarsko dejavnost, podprto z ustreznim osebjem, opremo, sredstvi in prostori, ki upravičujejo dohodke, ki so ji pripisani.
   V 
  posebnem primeru zavarovalnic se dejstvo
  ,
  da matična družba pozavaruje svoja tveganja prek lastnih podružnic, šteje kot nepristno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice
  ne
  uporabijo
  odstavka
  1, če je subjekt davčni rezident v državi članici ali tretji državi, ki je pogodbenica Sporazuma EGP, ali v zvezi s stalno poslovno enoto subjekta iz tretje države, ki se nahaja v državi članici, razen če je
  ustanovitev subjekta povsem umetna ali v kolikor subjekt pri izvajanju svoje dejavnosti sodeluje
  v 
  nepristnih shemah
  ,
  pri katerih je bistven namen za njihovo vzpostavitev pridobiti davčno ugodnost
  .

2.   Države članice uporabijo
  odstavek
  1, če je subjekt davčni rezident v državi članici ali tretji državi, ki je pogodbenica Sporazuma EGP, ali v zvezi s stalno poslovno enoto subjekta iz tretje države, ki se nahaja v državi članici, razen če
  lahko davčni zavezanec dokaže, da
  je
  bila nadzorovana tuja družba vzpostavljena iz tehtnih komercialnih razlogov in opravlja gospodarsko dejavnost, podprto z ustreznim osebjem, opremo, sredstvi in prostori, ki upravičujejo dohodke, ki so ji pripisani.
   V 
  posebnem primeru zavarovalnic se dejstvo
  ,
  da matična družba pozavaruje svoja tveganja prek lastnih podružnic, šteje kot nepristno
  .

Sprememba 77

Predlog direktive

Člen 10 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Hibridna neskladja | Hibridna neskladja
  med državami članicami |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Hibridna neskladja

Hibridna neskladja
  med državami članicami

Sprememba 80

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice posodobijo svoje sporazume o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s tretjimi državami ali s skupnimi pogajanji dosežejo enakovredne sporazume, da bi se določbe tega člena lahko uporabljale v čezmejnih odnosih med državami članicami in tretjimi državami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice posodobijo svoje sporazume o izogibanju dvojnemu obdavčevanju s tretjimi državami ali s skupnimi pogajanji dosežejo enakovredne sporazume, da bi se določbe tega člena lahko uporabljale v čezmejnih odnosih med državami članicami in tretjimi državami.

Sprememba 81

Predlog direktive

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a |
| | Hibridna neskladja v povezavi s tretjimi državami |
| | Če zaradi hibridnega neskladja med državo članico in tretjo državo pride do dvojnega odbitka, država članica zavrne odbitek takšnega plačila, razen če je to že storila tretja država. |
| | Če zaradi hibridnega neskladja med državo članico in tretjo državo pride do odbitka brez vključitve, država članica, kakor je primerno, zavrne odbitek ali nevključitev takšnega plačila, razen če je to že storila tretja država. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10a

Hibridna neskladja v povezavi s tretjimi državami

Če zaradi hibridnega neskladja med državo članico in tretjo državo pride do dvojnega odbitka, država članica zavrne odbitek takšnega plačila, razen če je to že storila tretja država.

Če zaradi hibridnega neskladja med državo članico in tretjo državo pride do odbitka brez vključitve, država članica, kakor je primerno, zavrne odbitek ali nevključitev takšnega plačila, razen če je to že storila tretja država.

Sprememba 82

Predlog direktive

Člen 10 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10b |
| | Dejanska davčna stopnja |
| | Komisija razvije skupno metodo za izračun dejanske davčne stopnje v vsaki državi članici, da bi omogočila pripravo primerjalne tabele dejanskih davčnih stopenj v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10b

Dejanska davčna stopnja

Komisija razvije skupno metodo za izračun dejanske davčne stopnje v vsaki državi članici, da bi omogočila pripravo primerjalne tabele dejanskih davčnih stopenj v državah članicah.

Sprememba 83

Predlog direktive

Člen 10 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10c |
| | Ukrepi proti zlorabam davčnih sporazumov |
| | 1.
     
  Države članice spremenijo svoje dvostranske davčne sporazume in vanje vključijo naslednje določbe: |
| | (a) | določbo, s katero se obe pogodbeni stranki zavežeta, da se bo davek plačal v državi opravljanja gospodarske dejavnosti in ustvarjanja vrednosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10c

Ukrepi proti zlorabam davčnih sporazumov

1.
     
  Države članice spremenijo svoje dvostranske davčne sporazume in vanje vključijo naslednje določbe:

(a)

določbo, s katero se obe pogodbeni stranki zavežeta, da se bo davek plačal v državi opravljanja gospodarske dejavnosti in ustvarjanja vrednosti;

| (b) | dopolnilo, s katerim se pojasni, da cilj dvostranskih sporazumov poleg izogibanja dvojnemu obdavčevanju zajema boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam; |
| --- | --- |

(b)

dopolnilo, s katerim se pojasni, da cilj dvostranskih sporazumov poleg izogibanja dvojnemu obdavčevanju zajema boj proti izogibanju davkom in davčnim utajam;

| (c) | določbo o splošnem pravilu o preprečevanju izogibanja na podlagi testa glavnega namena v skladu z opredelitvijo iz Priporočila Komisije (EU) 2016/136 z dne 28. januarja 2016 o izvajanju ukrepov za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov

   (1a)

  , |
| --- | --- |

(c)

določbo o splošnem pravilu o preprečevanju izogibanja na podlagi testa glavnega namena v skladu z opredelitvijo iz Priporočila Komisije (EU) 2016/136 z dne 28. januarja 2016 o izvajanju ukrepov za preprečevanje zlorab davčnih sporazumov

   (1a)

  ,

| (d) | opredelitev stalne poslovne enote iz člena 5 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD. |
| --- | --- |

(d)

opredelitev stalne poslovne enote iz člena 5 Vzorčne konvencije o davku na dohodek in kapital OECD.

2.
     
  Komisija do 31. decembra 2017 pripravi predlog evropskega pristopa k davčnim sporazumom, da bi vzpostavili evropski model davčnih sporazumov, ki bi lahko na koncu nadomestil tisoče dvostranskih sporazumov, ki so jih sklenile posamezne države članice.

3.
     
  Države članice obsodijo ali se vzdržijo podpisovanja dvostranskih sporazumov z jurisdikcijami, ki ne spoštujejo minimalnih standardov načel dobrega upravljanja v davčnih zadevah, sprejetih v Uniji.

Sprememba 84

Predlog direktive

Člen 10 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10d |
| | Dobro upravljanje v davčnih zadevah |
| | Komisija v mednarodne trgovinske sporazume in sporazume o gospodarskem partnerstvu, katerih pogodbenica je Unija, vključi določbe o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in sicer z namenom izboljšanja preglednosti in boja proti škodljivim davčnim praksam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10d

Dobro upravljanje v davčnih zadevah

Komisija v mednarodne trgovinske sporazume in sporazume o gospodarskem partnerstvu, katerih pogodbenica je Unija, vključi določbe o spodbujanju dobrega upravljanja v davčnih zadevah, in sicer z namenom izboljšanja preglednosti in boja proti škodljivim davčnim praksam.

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 10 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10e |
| | Kazni |
| | Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo nanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10e

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o navedenih pravilih in ukrepih ter o morebitnih poznejših spremembah, ki vplivajo nanje.

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 11 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pregled | Pregled
  in spremljanje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Pregled

Pregled
  in spremljanje

Sprememba 87

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija oceni izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poroča Svetu. | 1.   Komisija oceni izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poroča
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija oceni izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poroča Svetu.

1.   Komisija oceni izvajanje te direktive tri leta po začetku njene veljavnosti in o tem poroča
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu.

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za oceno izvajanja te direktive. | 2.   Države članice
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za oceno izvajanja te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za oceno izvajanja te direktive.

2.   Države članice
  Evropskemu parlamentu in
  Komisiji predložijo vse informacije, ki so potrebne za oceno izvajanja te direktive.

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija vzpostavi poseben mehanizem nadzora, da bi zagotovila popoln in ustrezen prenos te direktive in pravilno razlago vseh opredelitev v njej ter ukrepov, ki se zahtevajo od držav članic, da bi dobili usklajen evropski pristop v boju proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Komisija vzpostavi poseben mehanizem nadzora, da bi zagotovila popoln in ustrezen prenos te direktive in pravilno razlago vseh opredelitev v njej ter ukrepov, ki se zahtevajo od držav članic, da bi dobili usklajen evropski pristop v boju proti eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička.

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a |
| | Evropska davčna identifikacijska številka |
| | Komisija do 31. decembra 2016 predloži zakonodajni predlog za harmonizirano, skupno evropsko identifikacijsko številko davčnega zavezanca, da bo avtomatična izmenjava davčnih podatkov znotraj Unije postala učinkovitejša in zanesljivejša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11a

Evropska davčna identifikacijska številka

Komisija do 31. decembra 2016 predloži zakonodajni predlog za harmonizirano, skupno evropsko identifikacijsko številko davčnega zavezanca, da bo avtomatična izmenjava davčnih podatkov znotraj Unije postala učinkovitejša in zanesljivejša.

Sprememba 91

Predlog direktive

Člen 11 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11b |
| | Obvezna avtomatična izmenjava podatkov na področju obdavčitve |
| | Da bi zagotovili popolno preglednost in pravilno uporabo določb te direktive, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU

   (1a)

  izmenjava podatkov na področju obdavčitve avtomatična in obvezna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11b

Obvezna avtomatična izmenjava podatkov na področju obdavčitve

Da bi zagotovili popolno preglednost in pravilno uporabo določb te direktive, je v skladu z Direktivo Sveta 2011/16/EU

   (1a)

  izmenjava podatkov na področju obdavčitve avtomatična in obvezna.

---

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje, COM(2015)0302 final z dne 17. junija 2015.

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Pravičen in učinkovit sistem obdavčevanja dohodkov pravnih oseb v Evropski uniji: pet ključnih področij za ukrepanje, COM(2015)0302 final z dne 17. junija 2015.

(4)  Kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) – poročilo Svetu, 16553/14, FIS C 225 z dne 11. decembra 2014.

(5)  Kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) – poročilo Svetu, 9620/15, FIS C 60 z dne 11. junija 2015.

(4)  Kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) – poročilo Svetu, 16553/14, FIS C 225 z dne 11. decembra 2014.

(5)  Kodeks ravnanja (obdavčitev podjetij) – poročilo Svetu, 9620/15, FIS C 60 z dne 11. junija 2015.

(1a)  
  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

(1a)  

  UL L 25, 2.2.2016, str. 67.

(1a)  
  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

---

Četrtek, 9. junij 2016

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/214 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/214

---

P8_TA(2016)0273

Nenasprotovanje delegiranemu aktu: regulativni tehnični standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje Delegirani uredbi Komisije z dne 17. maja 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ustrezne ureditve, sisteme in postopke za udeležence na trgu, ki razkrivajo informacije in izvajajo sondiranja trga (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

(2018/C 086/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)02859), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2016)02859),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 18. maja 2016, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 18. maja 2016, v katerem ta poziva Parlament, naj izjavi, da ne bi nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 31. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predsedniku konference predsednikov odborov z dne 31. maja 2016,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1) (uredba o zlorabi trga) ter zlasti tretjega pododstavka člena 11(9) Uredbe; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1) (uredba o zlorabi trga) ter zlasti tretjega pododstavka člena 11(9) Uredbe;

| — | ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za sklep Odbora za ekonomske in monetarne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 105(6) Poslovnika, ki se je iztekel 8. junija 2016,

| A. | ker člen 39(2) uredbe o zlorabi trga določa, da se številne njene določbe, vključno s členom 11(1) do (8), uporabljajo od 3. julija 2016, in v skladu s tem člen 7(1) delegirane uredbe prav tako določa, da se uporablja od istega datuma; |
| --- | --- |

A.

ker člen 39(2) uredbe o zlorabi trga določa, da se številne njene določbe, vključno s členom 11(1) do (8), uporabljajo od 3. julija 2016, in v skladu s tem člen 7(1) delegirane uredbe prav tako določa, da se uporablja od istega datuma;

| B. | ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje organu ESMA pooblastilo, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev primerne ureditve, postopkov in zahtev za evidentiranje za osebe, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5, 6 in 8 tega člena; ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje Komisiji pooblastilo, da sprejme te regulativne tehnične standarde v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (uredba o organu ESMA); |
| --- | --- |

B.

ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje organu ESMA pooblastilo, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov za določitev primerne ureditve, postopkov in zahtev za evidentiranje za osebe, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5, 6 in 8 tega člena; ker člen 11(9) uredbe o zlorabi trga daje Komisiji pooblastilo, da sprejme te regulativne tehnične standarde v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (uredba o organu ESMA);

| C. | ker je Komisija 17. maja 2016 z namenom izpolnitve tega pooblastila sprejela delegirano uredbo; ker delegirana uredba vsebuje pomembne podatke o postopkih, ki jih morajo udeleženci na trgu uporabiti pri sondiranju trga; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 17. maja 2016 z namenom izpolnitve tega pooblastila sprejela delegirano uredbo; ker delegirana uredba vsebuje pomembne podatke o postopkih, ki jih morajo udeleženci na trgu uporabiti pri sondiranju trga;

| D. | ker ta delegirana uredba lahko začne veljati le po koncu obdobja za pregled, ki ga imata na voljo Parlament in Svet, če nobeden od njiju ne nasprotuje ali če sta oba pred iztekom tega obdobja obvestila Komisijo, da uredbi ne nameravata nasprotovati; |
| --- | --- |

D.

ker ta delegirana uredba lahko začne veljati le po koncu obdobja za pregled, ki ga imata na voljo Parlament in Svet, če nobeden od njiju ne nasprotuje ali če sta oba pred iztekom tega obdobja obvestila Komisijo, da uredbi ne nameravata nasprotovati;

| E. | ker obdobje za pregled, določeno v členu 13(1) uredbe o organu ESMA, traja tri mesece od datuma uradnega obvestila o regulativnih tehničnih standardih, razen če je Komisija sprejela iste standarde, kot so v osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA – v tem primeru je obdobje za pregled en mesec; |
| --- | --- |

E.

ker obdobje za pregled, določeno v členu 13(1) uredbe o organu ESMA, traja tri mesece od datuma uradnega obvestila o regulativnih tehničnih standardih, razen če je Komisija sprejela iste standarde, kot so v osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA – v tem primeru je obdobje za pregled en mesec;

| F. | ker je bil osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, nekoliko preoblikovan, na primer z dodatkom dveh novih uvodnih izjav ter s številnimi spremembami člena 3 in člena 6(3) in določbe o začetku veljavnosti in uporabe; ker zaradi teh sprememb delegirane uredbe ne moremo obravnavati kot enake osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, v smislu drugega pododstavka člena 13(1) uredbe o organu ESMA; ker zato velja trimesečno obdobje za nasprotovanje, kot je določeno v prvem pododstavku člena 13(1) uredbe o organu ESMA, kar pomeni, da se bo to obdobje izteklo 17. avgusta 2016; |
| --- | --- |

F.

ker je bil osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, nekoliko preoblikovan, na primer z dodatkom dveh novih uvodnih izjav ter s številnimi spremembami člena 3 in člena 6(3) in določbe o začetku veljavnosti in uporabe; ker zaradi teh sprememb delegirane uredbe ne moremo obravnavati kot enake osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je sprejel organ ESMA, v smislu drugega pododstavka člena 13(1) uredbe o organu ESMA; ker zato velja trimesečno obdobje za nasprotovanje, kot je določeno v prvem pododstavku člena 13(1) uredbe o organu ESMA, kar pomeni, da se bo to obdobje izteklo 17. avgusta 2016;

| G. | ker morajo za nemoteno in pravočasno izvajanje okvira o zlorabi trga do 3. julija 2016 udeleženci na trgu in pristojni organi čim prej, vsekakor pa do 3. julija 2016, sprejeti ustrezne ukrepe in vzpostaviti primerne sisteme, kar mora potekati v skladu z delegirano uredbo; |
| --- | --- |

G.

ker morajo za nemoteno in pravočasno izvajanje okvira o zlorabi trga do 3. julija 2016 udeleženci na trgu in pristojni organi čim prej, vsekakor pa do 3. julija 2016, sprejeti ustrezne ukrepe in vzpostaviti primerne sisteme, kar mora potekati v skladu z delegirano uredbo;

| H. | ker bi morala delegirana uredba zato začeti veljati najkasneje do 3. julija 2016, pred iztekom obdobja za pregled 17. avgusta 2016; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala delegirana uredba zato začeti veljati najkasneje do 3. julija 2016, pred iztekom obdobja za pregled 17. avgusta 2016;

| I. | ker so določbe delegirane uredbe po vsebini skladne s cilji, ki jih je Parlament izrazil v uredbi o zlorabi trga in v okviru naknadnega neformalnega dialoga pri pripravljalnem delu za sprejetje delegirane uredbe, zlasti z njegovo namero, da pristojnim organom zagotovi popoln zapis vseh informacij, pridobljenih med sondiranjem trga; |
| --- | --- |

I.

ker so določbe delegirane uredbe po vsebini skladne s cilji, ki jih je Parlament izrazil v uredbi o zlorabi trga in v okviru naknadnega neformalnega dialoga pri pripravljalnem delu za sprejetje delegirane uredbe, zlasti z njegovo namero, da pristojnim organom zagotovi popoln zapis vseh informacij, pridobljenih med sondiranjem trga;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 173, 12.6.2014, str. 1.

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES, (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/216 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/216

---

P8_TA(2016)0277

Spodbujanje prostega gibanja s poenostavitvijo sprejemanja nekaterih javnih listin ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju prostega gibanja državljanov s poenostavitvijo zahtev za predložitev nekaterih javnih listin v Evropski uniji in o spremembi Uredbe (EU) št. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2018/C 086/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14956/2/2015 – C8-0129/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (14956/2/2015 – C8-0129/2016),

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja romunskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. julija 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0228, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0228,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju členov 76 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 76 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0156/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0156/2016),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 327, 12.11.2013, str. 52.

(2)  Sprejeta besedila z dne 4.2.2014, P7_TA(2014)0054.

---

| 6.3.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 86/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 86/217

---

P8_TA(2016)0278

Prenos pristojnosti na Splošno sodišče za odločanje v zadevah v zvezi z javnimi uslužbenci EU na prvi stopnji ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 9. junija 2016 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti na Splošno sodišče Evropske unije za odločanje o sporih med Unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 086/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve Sodišča Evropske unije, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (N8-0110/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve Sodišča Evropske unije, predložene Evropskemu parlamentu in Svetu (N8-0110/2015),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 19(2) Pogodbe o Evropski uniji, člena 256(1), prvega in drugega odstavka člena 257 in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih mu je bil podan osnutek akta (C8-0367/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 19(2) Pogodbe o Evropski uniji, člena 256(1), prvega in drugega odstavka člena 257 in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na podlagi katerih mu je bil podan osnutek akta (C8-0367/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 256(1), prvega in drugega odstavka člena 257 in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 256(1), prvega in drugega odstavka člena 257 in drugega odstavka člena 281 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (1), zlasti uvodne izjave 9 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2015/2422 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2015 o spremembi Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (1), zlasti uvodne izjave 9 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2016)0081) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2016)0081) (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. maja 2016, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0167/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0167/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | opozarja na pomen uravnotežene zastopanosti spolov med sodniki Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

opozarja na pomen uravnotežene zastopanosti spolov med sodniki Sodišča Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 341, 24.12.2015, str. 14.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0906

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 9. junija 2016 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2016/... Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu pristojnosti za odločanje o sporih med Evropsko unijo in njenimi uslužbenci na prvi stopnji na Splošno sodišče

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU, Euratom) 2016/1192.)

---