# Europeiska unionens C 65/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 65 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången21 februari 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 65

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången21 februari 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 65/01 | Kommissionens yttrande av den 16 februari 2018 om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från dekontaminerings- och uranåtervinningsanläggningen SOCATRI på Tricastin-området i Frankrike | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

2018/C 65/01

Kommissionens yttrande av den 16 februari 2018 om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från dekontaminerings- och uranåtervinningsanläggningen SOCATRI på Tricastin-området i Frankrike

1

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 65/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8751 – Bell/Hügli) (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 65/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8753 – HASCO/Magna/JV) (
  1
  ) | 3 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 65/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8751 – Bell/Hügli) (
  1
  )

1

3

2018/C 65/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8753 – HASCO/Magna/JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2018/C 65/04 | Rådets beslut av den 19 februari 2018 om utnämning av ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet | 4 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 65/05 | Eurons växelkurs | 6 |
| 2018/C 65/06 | Kommissionens beslut av den 31 januari 2018 om en uppförandekod för Europeiska kommissionens ledamöter | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2018/C 65/04

Rådets beslut av den 19 februari 2018 om utnämning av ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet

4

Europeiska kommissionen

2018/C 65/05

Eurons växelkurs

6

2018/C 65/06

Kommissionens beslut av den 31 januari 2018 om en uppförandekod för Europeiska kommissionens ledamöter

7

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska investeringsbanken |
| 2018/C 65/07 | Inbjudan att lämna projektförslag – EIB-institutet erbjuder ett nytt EIBURS-sponsorprogram inom ramen för sitt kunskapsprogram | 21 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 65/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 26 |
| 2018/C 65/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8793 – Axión/Enagás/Axent) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 28 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska investeringsbanken

2018/C 65/07

Inbjudan att lämna projektförslag – EIB-institutet erbjuder ett nytt EIBURS-sponsorprogram inom ramen för sitt kunskapsprogram

21

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2018/C 65/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

26

2018/C 65/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.8793 – Axión/Enagás/Axent) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska kommissionen

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/1

---

KOMMISSIONENS YTTRANDE

av den 16 februari 2018

om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall som härrör från dekontaminerings- och uranåtervinningsanläggningen SOCATRI på Tricastin-området i Frankrike

(Endast den franska texten är giltig)

(2018/C 65/01)

Nedanstående bedömning görs enligt bestämmelserna i Euratomfördraget, utan att det påverkar eventuella ytterligare bedömningar som ska göras enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som följer av det fördraget och av sekundärlagstiftning (1).

Den 30 augusti 2017 mottog Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 37 i Euratomfördraget från Frankrikes regering allmänna upplysningar om den ändrade planen för deponering av radioaktivt avfall (2) som härrör från dekontaminerings- och uranåtervinningsanläggningen SOCATRI.

På grundval av dessa upplysningar och efter samråd med expertgruppen har kommissionen formulerat följande yttrande:

| 1. | Avståndet från anläggningen till gränsen till den närmaste medlemsstaten, i detta fall Italien, är 170 km. |
| --- | --- |

1.

Avståndet från anläggningen till gränsen till den närmaste medlemsstaten, i detta fall Italien, är 170 km.

| 2. | Den ändrade planen förutser bearbetning av radioaktiva ämnen med förhöjda halter av uran 235 som därmed kräver en höjning av de föreskrivna gränsvärdena för luftburna och flytande radioaktiva utsläpp. |
| --- | --- |

2.

Den ändrade planen förutser bearbetning av radioaktiva ämnen med förhöjda halter av uran 235 som därmed kräver en höjning av de föreskrivna gränsvärdena för luftburna och flytande radioaktiva utsläpp.

| 3. | Under normala driftförhållanden anses den ändrade planen inte kunna medföra att befolkningen i en annan medlemsstat exponeras i en utsträckning som är av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till den dosgräns som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer (3). |
| --- | --- |

3.

Under normala driftförhållanden anses den ändrade planen inte kunna medföra att befolkningen i en annan medlemsstat exponeras i en utsträckning som är av betydelse från hälsosynpunkt, med hänsyn till den dosgräns som fastställs i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer (3).

| 4. | De planerade ändringarna får inga konsekvenser när det gäller oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnen, till följd av en olycka av den typ och omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna i den befintliga planen. |
| --- | --- |

4.

De planerade ändringarna får inga konsekvenser när det gäller oplanerade utsläpp av radioaktiva ämnen, till följd av en olycka av den typ och omfattning som beaktas i de allmänna upplysningarna i den befintliga planen.

Sammanfattningsvis anser kommissionen att genomförandet av den ändrade planen för deponering av alla typer av radioaktivt avfall som härrör från dekontaminerings- och uranåtervinningsanläggningen SOCATRI på Tricastin-området i Frankrike inte torde medföra radioaktiv kontamination, som är av betydelse ur hälsosynpunkt, av en annan medlemsstats vatten, mark eller luft, vare sig under normala förhållanden eller vid olyckor av den typ och omfattning som behandlas i de allmänna upplysningarna, med hänsyn till bestämmelserna i direktiven om grundläggande säkerhetsnormer.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2018.

På kommissionens vägnar

Miguel ARIAS CAÑETE

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör exempelvis en ytterligare bedömning av miljöaspekter göras. Kommissionen vill som en indikation rikta uppmärksamheten mot bestämmelserna i direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i dess lydelse enligt direktiv 2014/52/EU, direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan samt direktiv 92/43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter och direktiv 2000/60/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

1

(2)  Deponering av radioaktivt avfall enligt punkt 1 i kommissionens rekommendation 2010/635/Euratom av den 11 oktober 2010 om tillämpningen av artikel 37 i Euratomfördraget (EUT L 279, 23.10.2010, s. 36).

2

(3)  Rådets direktiv 96/29/Euratom av den 13 maj 1996 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa mot de faror som uppstår till följd av joniserande strålning (EGT L 159, 29.6.1996, s. 1) och rådets direktiv 2013/59/Euratom av den 5 december 2013 om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom (EUT L 13, 17.1.2014, s. 1), med verkan från och med den 6 februari 2018.

3

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8751 – Bell/Hügli)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 65/02)

Kommissionen beslutade den 7 februari 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8751. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8751. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8753 – HASCO/Magna/JV)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 65/03)

Kommissionen beslutade den 16 februari 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8753. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8753. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/4

---

RÅDETS BESLUT

av den 19 februari 2018

om utnämning av ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet

(2018/C 65/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1), särskilt artikel 47.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut av den 4 december 2012 (2) förnyade rådet mandatperioden för Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ som ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten). |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut av den 4 december 2012 (2) förnyade rådet mandatperioden för Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ som ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten).

| (2) | Mandatperioden för Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ löpte ut den 18 december 2017. |
| --- | --- |

(2)

Mandatperioden för Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ löpte ut den 18 december 2017.

| (3) | Efter yttrande från förvaltningsrådet vid växtsortsmyndigheten föreslog kommissionen den 14 december 2017 Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ, den enda kandidaten på slutlistan, till posten som ordförande för överklagandenämnden vid växtsortsmyndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Efter yttrande från förvaltningsrådet vid växtsortsmyndigheten föreslog kommissionen den 14 december 2017 Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ, den enda kandidaten på slutlistan, till posten som ordförande för överklagandenämnden vid växtsortsmyndigheten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ utnämns härmed till ordförande för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet (nedan kallad växtsortsmyndigheten) för en period av fem år.

2.   Paul A.C.E. VAN DER KOOIJs mandatperiod ska börja löpa på tillträdesdagen. Ordföranden och förvaltningsrådet för växtsortsmyndigheten ska komma överens om det datumet.

Artikel 2

Ordföranden för växtsortsmyndighetens förvaltningsråd ska vara bemyndigad att vidta alla de åtgärder som behövs för att genomföra artikel 1.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 februari 2018.

På rådets vägnar

R. PORODZANOV

Ordförande

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 4 december 2012 om förnyande av mandatperioden för ordföranden för överklagandenämnden vid Gemenskapens växtsortsmyndighet (EUT C 378, 8.12.2012, s. 2).

2

---

Europeiska kommissionen

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/6

---

Eurons växelkurs (1)

20 februari 2018

(2018/C 65/05)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2340 |
| JPY | japansk yen | 132,25 |
| DKK | dansk krona | 7,4473 |
| GBP | pund sterling | 0,88168 |
| SEK | svensk krona | 9,9688 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1537 |
| ISK | isländsk krona | 124,30 |
| NOK | norsk krona | 9,6683 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,318 |
| HUF | ungersk forint | 311,78 |
| PLN | polsk zloty | 4,1467 |
| RON | rumänsk leu | 4,6636 |
| TRY | turkisk lira | 4,6566 |
| AUD | australisk dollar | 1,5648 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5553 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,6549 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6782 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6272 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 323,70 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,4916 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8290 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4385 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 819,73 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8101 |
| PHP | filippinsk peso | 64,560 |
| RUB | rysk rubel | 69,9071 |
| THB | thailändsk baht | 38,883 |
| BRL | brasiliansk real | 4,0114 |
| MXN | mexikansk peso | 23,0002 |
| INR | indisk rupie | 80,0030 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2340

JPY

japansk yen

132,25

DKK

dansk krona

7,4473

GBP

pund sterling

0,88168

SEK

svensk krona

9,9688

CHF

schweizisk franc

1,1537

ISK

isländsk krona

124,30

NOK

norsk krona

9,6683

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,318

HUF

ungersk forint

311,78

PLN

polsk zloty

4,1467

RON

rumänsk leu

4,6636

TRY

turkisk lira

4,6566

AUD

australisk dollar

1,5648

CAD

kanadensisk dollar

1,5553

HKD

Hongkongdollar

9,6549

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6782

SGD

singaporiansk dollar

1,6272

KRW

sydkoreansk won

1 323,70

ZAR

sydafrikansk rand

14,4916

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8290

HRK

kroatisk kuna

7,4385

IDR

indonesisk rupiah

16 819,73

MYR

malaysisk ringgit

4,8101

PHP

filippinsk peso

64,560

RUB

rysk rubel

69,9071

THB

thailändsk baht

38,883

BRL

brasiliansk real

4,0114

MXN

mexikansk peso

23,0002

INR

indisk rupie

80,0030

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/7

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 31 januari 2018

om en uppförandekod för Europeiska kommissionens ledamöter

(2018/C 65/06)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | I fördragen, särskilt i artikel 17.3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, fastställs de grundläggande principerna för kommissionsledamöternas uppförande. |
| --- | --- |

(1)

I fördragen, särskilt i artikel 17.3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, fastställs de grundläggande principerna för kommissionsledamöternas uppförande.

| (2) | Enligt de bestämmelserna utses kommissionens ledamöter på grundval av sin allmänna duglighet och sitt engagemang för Europa bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas. De ska vara helt oberoende och inte vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå, de ska avhålla sig från varje handling som är oförenlig med deras skyldigheter eller utförandet av deras uppgifter och de får inte bedriva någon annan verksamhet, oavsett om den är avlönad eller inte. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de bestämmelserna utses kommissionens ledamöter på grundval av sin allmänna duglighet och sitt engagemang för Europa bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas. De ska vara helt oberoende och inte vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, någon institution, något organ eller någon byrå, de ska avhålla sig från varje handling som är oförenlig med deras skyldigheter eller utförandet av deras uppgifter och de får inte bedriva någon annan verksamhet, oavsett om den är avlönad eller inte.

| (3) | Kommissionens ledamöter är politiskt ansvariga och kommissionen är redovisningsskyldig inför Europaparlamentet. Enligt artikel 10 i fördraget om Europeiska unionen ska de politiska partierna på europeisk nivå bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja. De europeiska och nationella politiska partierna tillkännager de kandidater till posten som kommissionsordförande som de stöder och kandidatens program i samband med valet till Europaparlamentet. Europeiska kommissionens ordförande väljs av Europaparlamentet på förslag av Europeiska rådet, med hänsyn tagen till valet till Europaparlamentet och efter lämpliga samråd, och kommissionen som helhet är föremål för godkännande vid en omröstning i Europaparlamentet. Detta ökar den demokratiska legitimiteten i beslutsprocessen i den union som kommissionens ledamöter ingår i. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens ledamöter är politiskt ansvariga och kommissionen är redovisningsskyldig inför Europaparlamentet. Enligt artikel 10 i fördraget om Europeiska unionen ska de politiska partierna på europeisk nivå bidra till att skapa ett europeiskt politiskt medvetande och till att uttrycka unionsmedborgarnas vilja. De europeiska och nationella politiska partierna tillkännager de kandidater till posten som kommissionsordförande som de stöder och kandidatens program i samband med valet till Europaparlamentet. Europeiska kommissionens ordförande väljs av Europaparlamentet på förslag av Europeiska rådet, med hänsyn tagen till valet till Europaparlamentet och efter lämpliga samråd, och kommissionen som helhet är föremål för godkännande vid en omröstning i Europaparlamentet. Detta ökar den demokratiska legitimiteten i beslutsprocessen i den union som kommissionens ledamöter ingår i.

| (4) | Kommissionsledamöterna avger när de tillträder en högtidlig försäkran att såväl under som efter sin ämbetstid respektera de förpliktelser som följer av ämbetet, särskilt deras skyldighet att iaktta redbarhet och visa omdöme vid mottagande av vissa uppdrag eller förmåner efter ämbetstiden. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionsledamöterna avger när de tillträder en högtidlig försäkran att såväl under som efter sin ämbetstid respektera de förpliktelser som följer av ämbetet, särskilt deras skyldighet att iaktta redbarhet och visa omdöme vid mottagande av vissa uppdrag eller förmåner efter ämbetstiden.

| (5) | Uppförandekoden för kommissionens ledamöter av den 20 april 2011 (1), som fastställer och förtydligar de skyldigheter som gäller för ledamöter och tidigare ledamöter av kommissionen, bör revideras för att ta hänsyn till erfarenheterna av tillämpningen av den och stämma överens med de höga etiska krav som ställs på ledamöter av kommissionen. |
| --- | --- |

(5)

Uppförandekoden för kommissionens ledamöter av den 20 april 2011 (1), som fastställer och förtydligar de skyldigheter som gäller för ledamöter och tidigare ledamöter av kommissionen, bör revideras för att ta hänsyn till erfarenheterna av tillämpningen av den och stämma överens med de höga etiska krav som ställs på ledamöter av kommissionen.

| (6) | Uppförandekoden bör vara tillämplig på personer som föreslagits som kandidat till posten som Europeiska kommissionens ordförande samt nominerade kommissionsledamöter när det gäller redovisning av deras intressen i god tid före utfrågningen i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(6)

Uppförandekoden bör vara tillämplig på personer som föreslagits som kandidat till posten som Europeiska kommissionens ordförande samt nominerade kommissionsledamöter när det gäller redovisning av deras intressen i god tid före utfrågningen i Europaparlamentet.

| (7) | Denna uppförandekod bör tillämpas i enlighet med kommissionens interna arbetsordning (2). |
| --- | --- |

(7)

Denna uppförandekod bör tillämpas i enlighet med kommissionens interna arbetsordning (2).

| (8) | Ledamöter av kommissionen ska omfattas av krav på öppenhet i fråga om möten som de håller med organisationer eller egenföretagare enligt kommissionens beslut (3) i denna fråga. |
| --- | --- |

(8)

Ledamöter av kommissionen ska omfattas av krav på öppenhet i fråga om möten som de håller med organisationer eller egenföretagare enligt kommissionens beslut (3) i denna fråga.

| (9) | Enligt artikel 339 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ledamöter av unionens institutioner, även efter det att deras uppdrag upphört, vara förpliktade att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag, deras affärsförbindelser eller deras kostnadsförhållanden. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 339 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ledamöter av unionens institutioner, även efter det att deras uppdrag upphört, vara förpliktade att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag, deras affärsförbindelser eller deras kostnadsförhållanden.

| (10) | Tidigare ledamöter av kommissionen är också förpliktigade att under den period då de har rätt till det månatliga avgångsvederlaget lämna de deklarationer som föreskrivs i artikel 10.4 i rådets förordning (EU) 2016/300 (4). |
| --- | --- |

(10)

Tidigare ledamöter av kommissionen är också förpliktigade att under den period då de har rätt till det månatliga avgångsvederlaget lämna de deklarationer som föreskrivs i artikel 10.4 i rådets förordning (EU) 2016/300 (4).

| (11) | En oberoende etikkommitté bör bistå kommissionen vid tillämpningen av denna uppförandekod genom oberoende rådgivning. |
| --- | --- |

(11)

En oberoende etikkommitté bör bistå kommissionen vid tillämpningen av denna uppförandekod genom oberoende rådgivning.

| (12) | En kommissionsledamot ska avgå om ordföranden begär detta i enlighet med artikel 17.6 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(12)

En kommissionsledamot ska avgå om ordföranden begär detta i enlighet med artikel 17.6 i fördraget om Europeiska unionen.

| (13) | Ledamöter av kommissionen som inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller har gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser kan avsättas från ämbetet eller berövas rätten till pension eller andra förmåner i enlighet med artiklarna 245 och 247 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(13)

Ledamöter av kommissionen som inte längre uppfyller villkoren för att utöva uppdraget eller har gjort sig skyldiga till allvarliga försummelser kan avsättas från ämbetet eller berövas rätten till pension eller andra förmåner i enlighet med artiklarna 245 och 247 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (14) | Denna uppförandekod bör tillämpas i god tro och med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen och enskildas rättigheter. |
| --- | --- |

(14)

Denna uppförandekod bör tillämpas i god tro och med vederbörlig hänsyn till proportionalitetsprincipen och enskildas rättigheter.

| (15) | Denna uppförandekod bör ersätta uppförandekoden för kommissionens ledamöter av den 20 april 2011 (5). |
| --- | --- |

(15)

Denna uppförandekod bör ersätta uppförandekoden för kommissionens ledamöter av den 20 april 2011 (5).

| (16) | Europaparlamentet rådfrågades (6) om revideringen av uppförandekoden i enlighet med ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (7) och yttrade sig den 23 januari 2018 (8). |
| --- | --- |

(16)

Europaparlamentet rådfrågades (6) om revideringen av uppförandekoden i enlighet med ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (7) och yttrade sig den 23 januari 2018 (8).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna uppförandekod ska gälla för ledamöter av kommissionen och, när så uttryckligen anges, tidigare ledamöter av kommissionen, den person som föreslagits som kandidat till posten som Europeiska kommissionens ordförande samt nominerade kommissionsledamöter.

Artikel 2

Principer

1.   Ledamöterna ska ägna sig fullständigt åt att fullgöra sina uppgifter i unionens allmänintresse.

2.   Ledamöterna ska uppföra sig och fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet, redbarhet, värdighet, lojalitet och återhållsamhet, med iakttagande av de bestämmelser som fastställs i fördragen och beskrivs i denna uppförandekod. De ska iaktta högsta möjliga krav på etiskt uppförande.

3.   Ledamöterna har ansvaret för att upprätthålla politiska kontakter med tanke på kommissionens redovisningsskyldighet inför Europaparlamentet och den europeiska väljarkåren och med tanke på de europeiska politiska partiernas roll i unionens demokratiska liv.

4.   Ledamöterna ska handla kollegialt och ta kollektivt ansvar för alla beslut som fattas av kommissionen.

5.   Ledamöterna ska respektera ämbetets värdighet och får inte handla eller yttra sig, oavsett medium, på ett sätt som negativt påverkar allmänhetens uppfattning av deras oavhängighet eller redbarhet eller ämbetets värdighet.

6.   Ledamöterna ska undvika varje situation som kan ge upphov till en intressekonflikt eller som rimligen kan uppfattas som en intressekonflikt. En intressekonflikt uppstår när ett personligt intresse kan påverka ett oberoende utförande av åliggandena. Som personliga intressen räknas bland annat varje potentiell förmån eller fördel för ledamöterna själva eller deras makar, partner (9) eller direkta familjemedlemmar. Någon intressekonflikt föreligger inte när en ledamot endast berörs i egenskap av medlem av allmänheten eller av en stor kategori personer.

7.   Före detta ledamöter ska iaktta de skyldigheter som härrör från deras åligganden och som fortsätter att ha effekt efter deras mandatperiod, särskilt skyldigheten att iaktta redbarhet och visa omdöme vid mottagande av vissa uppdrag eller förmåner i enlighet med artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och de skyldigheter som anges i denna uppförandekod.

Artikel 3

Deklaration av intressen

1.   Ledamöterna ska deklarera eventuella ekonomiska eller andra intressen eller tillgångar som skulle kunna leda till en intressekonflikt i utövandet av ämbetet eller som på annat sätt är relevanta för fullgörandet av uppgifterna. Vid tillämpningen av denna artikel kan en ledamots intressen även omfatta makars, partner (10) och minderåriga barns intressen. Varje ledamot ska göra detta genom att lämna in ett ifyllt formulär enligt bilaga 1, som anger alla de uppgifter som ledamöterna är skyldiga att uppge enligt denna kod, och ska ta på sig ansvaret för innehållet i det.

2.   Kraven i punkt 1 ska gälla även den person som föreslås som kandidat till posten som kommissionens ordförande och de nominerade kommissionsledamöterna, som ska lämna in deklarationen till Europaparlamentet i god tid så att parlamentet kan granska deklarationerna.

3.   Deklarationer ska lämnas igen årligen den 1 januari, och om de deklarerade uppgifterna förändras under ledamotens mandatperiod ska en ny deklaration ska lämnas in så snart som möjligt och senast inom två månader efter förändringen.

4.   Deklarationen ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | Ekonomiska intressen, inklusive tillgångar och skulder, som kan anses kunna ge upphov till en intressekonflikt och i alla händelser om en investering är värd mer än 10 000 euro. Dessa ekonomiska intressen kan ta formen av ett innehav i en enhets kapital, särskilt aktier eller varje annan form av finansinstrument såsom obligationer eller investeringscertifikat. Denna skyldighet gäller makars, partner (11) och minderåriga barns ekonomiska intressen, om de kan anses kunna ge upphov till en intressekonflikt, |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska intressen, inklusive tillgångar och skulder, som kan anses kunna ge upphov till en intressekonflikt och i alla händelser om en investering är värd mer än 10 000 euro. Dessa ekonomiska intressen kan ta formen av ett innehav i en enhets kapital, särskilt aktier eller varje annan form av finansinstrument såsom obligationer eller investeringscertifikat. Denna skyldighet gäller makars, partner (11) och minderåriga barns ekonomiska intressen, om de kan anses kunna ge upphov till en intressekonflikt,

| b) | All verksamhet, yrkesmässig eller annan, med åtskillnad mellan verksamhet som bedrivits de senaste tio åren som upphörde innan ledamoten tillträdde sitt ämbete, till exempel ledamot i bolagsstyrelse, rådgivare eller konsult, ledamot av en stiftelse eller ett liknande organ eller en utbildningsinstitution samt sådana hedersuppdrag och/eller livstidsuppdrag som formellt tillfälligt upphävs genom direkt rättslig verkan under ledamotens mandatstid, och som bibehålls samtidigt som artikel 8.2 iakttas. |
| --- | --- |

b)

All verksamhet, yrkesmässig eller annan, med åtskillnad mellan verksamhet som bedrivits de senaste tio åren som upphörde innan ledamoten tillträdde sitt ämbete, till exempel ledamot i bolagsstyrelse, rådgivare eller konsult, ledamot av en stiftelse eller ett liknande organ eller en utbildningsinstitution samt sådana hedersuppdrag och/eller livstidsuppdrag som formellt tillfälligt upphävs genom direkt rättslig verkan under ledamotens mandatstid, och som bibehålls samtidigt som artikel 8.2 iakttas.

| c) | Varje enhet där ledamöterna har ett intresse i eller för vilket de har utövat en verksamhet enligt leden a och b, utom enheter där ledamöterna har ett innehav som förvaltas självständigt av en tredje part, om de inte är kopplade till specifika branscher som sektoriella eller tematiska fonder. När det gäller en stiftelse eller ett liknande organ ska enhetens syfte anges. |
| --- | --- |

c)

Varje enhet där ledamöterna har ett intresse i eller för vilket de har utövat en verksamhet enligt leden a och b, utom enheter där ledamöterna har ett innehav som förvaltas självständigt av en tredje part, om de inte är kopplade till specifika branscher som sektoriella eller tematiska fonder. När det gäller en stiftelse eller ett liknande organ ska enhetens syfte anges.

| d) | Medlemskap i organisationer, politiska partier, fackföreningar, icke-statliga organisationer eller andra organ, om deras offentliga eller privata verksamhet är avsedd att påverka utövandet av offentliga ämbeten. |
| --- | --- |

d)

Medlemskap i organisationer, politiska partier, fackföreningar, icke-statliga organisationer eller andra organ, om deras offentliga eller privata verksamhet är avsedd att påverka utövandet av offentliga ämbeten.

| e) | All fast egendom som ägs direkt eller genom ett fastighetsbolag, med undantag för bostäder som uteslutande används av dem och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

e)

All fast egendom som ägs direkt eller genom ett fastighetsbolag, med undantag för bostäder som uteslutande används av dem och deras familjemedlemmar.

| f) | Deras makar eller partner pågående yrkesmässiga verksamhet, med uppgift om typen av verksamhet, befattning och i förekommande fall arbetsgivarens namn. |
| --- | --- |

f)

Deras makar eller partner pågående yrkesmässiga verksamhet, med uppgift om typen av verksamhet, befattning och i förekommande fall arbetsgivarens namn.

5.   Deklarationerna ska offentliggöras i ett elektroniskt, maskinläsbart format.

Artikel 4

Förfarande vid intressekonflikter

1.   Ledamöterna ska avstå från varje beslut eller handläggning av ett ärende och allt deltagande i en diskussion, debatt eller omröstning som avser en fråga som omfattas av artikel 2.6.

2.   Deklarationer enligt artikel 3 ska granskas under ordförandens överinseende.

3.   Ledamöterna ska informera ordföranden om varje situation som omfattas av artikel 2.6 så snart de får kännedom om den.

4.   Ordföranden ska vidta de åtgärder som han eller hon anser lämpliga, mot bakgrund av de upplysningar som avses i punkterna 2 och 3 och annan tillgänglig information, om nödvändigt efter samråd med den oberoende etiska kommittén, såsom följande:

| a) | Omfördelning av ett ärende till en annan ledamot eller till den ansvarige vice ordföranden. Ordföranden ska informera parlamentets talman i god tid om varje sådan omfördelning. |
| --- | --- |

a)

Omfördelning av ett ärende till en annan ledamot eller till den ansvarige vice ordföranden. Ordföranden ska informera parlamentets talman i god tid om varje sådan omfördelning.

| b) | Begäran om försäljning eller placering i en blind fond av sådana ekonomiska intressen som avses i artikel 3.4 a om de ger upphov till en intressekonflikt på ledamotens ansvarsområden. |
| --- | --- |

b)

Begäran om försäljning eller placering i en blind fond av sådana ekonomiska intressen som avses i artikel 3.4 a om de ger upphov till en intressekonflikt på ledamotens ansvarsområden.

Artikel 5

Kollegialitet och återhållsamhet

1.   Ledamöterna ska iaktta lojalitet gentemot kommissionen och återhållsamhet vid utförandet av sina uppgifter. De ska handla och yttra sig med den måttfullhet som uppdraget kräver.

2.   Ledamöterna ska avhålla sig från att avslöja vad som sägs vid kommissionens möten.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av de disciplinära bestämmelser som är tillämpliga på tjänstemän och övriga anställda ansvarar ledamöterna för korrekt hantering och all extern överföring av medarbetare vid deras kanslier av säkerhetsskyddsklassificerade handlingar, av känslig information eller av sekretessbelagda handlingar som lämnats till kollegiet för antagande eller kännedom.

4.   Ledamöterna får inte göra några kommentarer som kan ifrågasätta ett beslut som kommissionen har fattat eller som kan skada kommissionens anseende.

Artikel 6

Särskilda bestämmelser om principen om redbarhet

1.   Ledamöterna ska förvalta kommissionens materiella resurser på ett ansvarsfullt sätt. De ska använda sina kanslier och kommissionens infrastruktur och resurser helt i överensstämmelse med de tillämpliga reglerna.

2.   Ledamöterna ska utföra tjänsteresor i överensstämmelse med budgetförordningen, de interna reglerna om genomförande av Europeiska unionens allmänna budget, handledningen för tjänsteresor samt de regler som förtecknas i bilaga 2. Som tjänsteresa betraktas en resa som en ledamot utför i tjänsten på annan ort än kommissionens huvudkontor. Kostnadsfria resor som tillhandahålls av tredje parter inte får tas emot utom om det är i överensstämmelse med diplomatisk sed eller artighet eller om ordföranden har godkänt det i förväg. Av öppenhetsskäl kommer kommissionen att offentliggöra en översikt över tjänsteresor per ledamot varannan månad, som omfattar alla tjänsteresor utom om offentliggörandet av denna information skulle undergräva skyddet för allmänintresset i fråga om allmän säkerhet, försvar och militära frågor, internationella förbindelser eller unionens eller en medlemsstats finanspolitik, penningpolitik eller ekonomiska politik.

3.   Ledamöterna ska iaktta reglerna om mottagningar och representation i det tillämpliga kommissionsbeslutet (12)
   (13). Kostnader som inte omfattas av det beslutet kommer att dras från ledamotens schablonersättning enligt artikel 7 i förordning 2016/300.

4.   Ledamöterna får inte ta emot gåvor till ett värde av mer än 150 euro. Om de i enlighet med diplomatisk sed och artighet tar emot gåvor som är värda mer än detta belopp ska de överlämna dem till kommissionens protokollavdelning. Om det råder tvivel om värdet på en gåva ska en värdering göras under överinseende av direktören för Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel, vars beslut i ärendet ska vara slutgiltigt. Kommissionens protokollavdelning ska föra ett offentligt register över gåvor som överlämnats i enlighet med denna punkt, med givaren identifierad.

5.   Ledamöterna ska inte ta emot representationsförmåner, utom i enlighet med diplomatisk sed och artighet. Att på inbjudan delta vid evenemang där ledamöterna företräder kommissionen ska inte betraktas som representationsförmåner.

6.   Ledamöterna ska informera talmannen om eventuella ordnar, pris eller hedersuppdrag som tilldelas dem. Om priset omfattar en summa pengar eller värdeföremål, bör priset skänkas till en välgörenhetsorganisation som de själva väljer, men värdeföremål kan också överlämnas till protokollavdelningen.

7.   Ledamöter ska välja medarbetare vid sina kanslier i enlighet med de regler som ordföranden fastställer (14) och på grundval av objektiva kriterier som tar hänsyn till tjänstens krävande karaktär, den yrkesprofil som krävs och behovet av att upprätta ett förhållande som bygger på ömsesidigt förtroende mellan ledamoten och kanslimedarbetaren. Ledamöterna får inte låta makar, partner och familjemedlemmar ingå i deras kansli.

Artikel 7

Öppenhet

1.   Ledamöterna och deras kanslimedarbetare får endast träffa de organisationer eller egenföretagare som är registrerade i det öppenhetsregister som inrättats i enlighet med det interinstitutionella avtalet (15) i denna fråga mellan Europaparlamentet och kommissionen, i den mån de omfattas av dess tillämpningsområde.

2.   De ska offentliggöra information om sådana möten i enlighet med kommissionens beslut 2014/839/EU, Euratom (16).

Artikel 8

Extern verksamhet under ämbetstiden

1.   Ledamöterna får inte utöva någon avlönad eller oavlönad yrkesverksamhet eller några offentliga funktioner, oavsett slag, andra än sådana som härrör från fullgörandet av arbetsuppgifterna. Denna punkt påverkar inte upprätthållande av hedersuppdrag och/eller livstidsuppdrag eller funktioner som formellt har upphävts genom direkt rättslig effekt under ledamotens tid som kommissionsledamot, så länge ledamotens oavhängighet garanteras.

2.   Ledamöterna får delta i följande externa verksamheter, under iakttagande av artiklarna 2 och 5:

| a) | Tillfälligtvis hålla obetalda kurser i den europeiska integrationens intresse, under förutsättning att ordföranden vederbörligen underrättas, och annan kommunikationsverksamhet i frågor av europeiskt intresse. |
| --- | --- |

a)

Tillfälligtvis hålla obetalda kurser i den europeiska integrationens intresse, under förutsättning att ordföranden vederbörligen underrättas, och annan kommunikationsverksamhet i frågor av europeiskt intresse.

| b) | Publicera en bok, förutsatt att eventuella royalties på verk som publicerats i samband med en ledamots uppdrag överförs till en välgörenhetsorganisation som ledamoten själv väljer och förutsatt att ordföranden vederbörligen underrättas. |
| --- | --- |

b)

Publicera en bok, förutsatt att eventuella royalties på verk som publicerats i samband med en ledamots uppdrag överförs till en välgörenhetsorganisation som ledamoten själv väljer och förutsatt att ordföranden vederbörligen underrättas.

| c) | Skriva artiklar, hålla tal eller delta i konferenser där ingen betalning ges, eller om en betalning görs överförs den till en välgörenhetsorganisation som ledamoten själv väljer. |
| --- | --- |

c)

Skriva artiklar, hålla tal eller delta i konferenser där ingen betalning ges, eller om en betalning görs överförs den till en välgörenhetsorganisation som ledamoten själv väljer.

| d) | Inneha obetalda hedersuppdrag i stiftelser eller liknande organisationer inom politiska, rättsliga, kulturella, konstnärliga, sociala, idrottsliga eller allmännyttiga områden eller i utbildnings- eller forskningsinstitut, förutsatt att ordföranden vederbörligen underrättas. Med hedersuppdrag avses poster där innehavaren inte har någon ledande befattning, någon beslutsmakt eller något ansvar för eller kontroll över organet i fråga. Med stiftelser eller liknande organisationer avses ideella organisationer eller föreningar som bedriver verksamhet av allmänintresse på de områden som avses i den första meningen. Uppdraget får inte innebära någon risk för intressekonflikt. En sådan risk föreligger särskilt om organisationen får finansiering från EU:s budget. |
| --- | --- |

d)

Inneha obetalda hedersuppdrag i stiftelser eller liknande organisationer inom politiska, rättsliga, kulturella, konstnärliga, sociala, idrottsliga eller allmännyttiga områden eller i utbildnings- eller forskningsinstitut, förutsatt att ordföranden vederbörligen underrättas. Med hedersuppdrag avses poster där innehavaren inte har någon ledande befattning, någon beslutsmakt eller något ansvar för eller kontroll över organet i fråga. Med stiftelser eller liknande organisationer avses ideella organisationer eller föreningar som bedriver verksamhet av allmänintresse på de områden som avses i den första meningen. Uppdraget får inte innebära någon risk för intressekonflikt. En sådan risk föreligger särskilt om organisationen får finansiering från EU:s budget.

Artikel 9

Deltagande i nationell politik under ämbetsperioden

1.   Ledamöterna får delta i den nationella politiken som medlemmar av nationella politiska partier eller organisationer för arbetsmarknadens parter (såsom fackföreningar) eller i nationella valkampanjer, även regionala eller lokala val, förutsatt att detta inte äventyrar deras tillgänglighet för arbetet inom kommissionen och den prioritet som kommissionens uppgifter har framom partiåtaganden. Deltagande som medlemmar av nationella politiska partier eller en organisation för arbetsmarknadens parter omfattar innehav av hedersuppdrag eller icke verkställande uppdrag i partiets organ, men inte ledningsansvar. Politiska kontakter i egenskap av ledamot av kommissionen påverkas inte.

2.   Ledamöterna ska underrätta ordföranden om sin avsikt att delta i nationella, regionala eller lokala valkampanjer och om vilken roll de förväntas spela i valkampanjen. Om de tänker kandidera till folkvalda uppdrag eller på annat sätt delta aktivt i valkampanjen måste de göra uppehåll från sitt uppdrag på kommissionen under hela den period som de är aktiva och minst under hela valkampanjen. I andra fall ska ordföranden med beaktande av de särskilda omständigheterna i fallet besluta om det planerade deltagandet i valkampanjen är förenligt med fullgörandet av uppdraget som ledamot. Ledamöter som av denna anledning gör uppehåll från kommissionens arbete ska beviljas ”obetald valledighet” av ordföranden och får inte använda kommissionens personal eller materiella resurser under denna period. Ordföranden ska vederbörligen informera parlamentets talman om beviljandet av sådan ledighet och om vilken ledamot som kommer att ta över de berörda ansvarsområdena under ledigheten.

3.   Ledamöterna ska avhålla sig från offentliga uttalanden eller åtgärder till förmån för ett politiskt parti eller en organisation för arbetsmarknadens parter som de är medlemmar i, utom när de kandiderar till ett folkvalt uppdrag eller deltar i valkampanjer i enlighet med punkt 2. Detta påverkar inte ledamöternas rätt att uttrycka sin personliga åsikt. Ledamöter som deltar i valkampanjer ska åta sig att avstå från att inta en ståndpunkt under valkampanjen som inte är förenlig med tystnadsplikten eller strider mot principen om kollegialt ansvar.

Artikel 10

Deltagande i europeisk politik under ämbetsperioden

1.   Ledamöterna får delta i den europeiska politiken som medlemmar av europeiska politiska partier eller organisationer för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå, förutsatt att detta inte äventyrar deras tillgänglighet för arbetet inom kommissionen och den prioritet som kommissionens uppgifter har framom partiåtaganden. Deltagande som medlemmar av europeiska politiska partier eller organisationer för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå omfattar innehav av hedersuppdrag eller icke verkställande uppdrag i partiets organ, men inte ledningsansvar. Politiska kontakter i egenskap av ledamot av kommissionen påverkas inte.

2.   Ledamöter får delta i kampanjer i samband med val till Europaparlamentet, även som kandidater. De får också väljas av europeiska politiska partier som toppkandidater för befattningen som kommissionens ordförande.

3.   Ledamöterna ska underrätta ordföranden om sin avsikt att delta i sådana valkampanjer som avses i punkt 2 och om vilken roll de förväntas spela i valkampanjen.

4.   Ordföranden ska informera Europaparlamentet i god tid om en eller flera ledamöter kommer att ställa upp som kandidater i val till Europaparlamentet, samt vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa efterlevnaden av principerna om oavhängighet, redbarhet och omdöme enligt artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och denna uppförandekod.

5.   Ledamöter som kandiderar eller deltar i en sådan valkampanj som avses i punkt 2 får inte använda kommissionens personal eller materiella resurser för verksamhet kopplad till valkampanjen.

6.   Ledamöterna ska avhålla sig från offentliga uttalanden eller åtgärder till förmån för ett europeiskt politiskt parti som de är medlemmar i, utom när de kandiderar till ett folkvalt uppdrag eller deltar i valkampanjer i enlighet med punkterna 3 och 4. Detta påverkar inte ledamöternas rätt att uttrycka sin personliga åsikt. Ledamöter som deltar i valkampanjer ska åta sig att avstå från att inta en ståndpunkt under valkampanjen som inte är förenlig med tystnadsplikten eller strider mot principen om kollegialt ansvar.

Artikel 11

Verksamhet efter ämbetstiden

1.   Efter ämbetstidens slut ska före detta ledamöter fortsätta att vara bundna av skyldigheten att iaktta redbarhet och återhållsamhet enligt artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De ska fortsätta att vara bundna av kollegialitetsprincipen och principen om återhållsamhet på det sätt som anges i artikel 5, när det gäller kommissionens beslut och verksamhet under deras ämbetstid.

2.   Före detta ledamöter ska meddela kommissionen minst två månader i förväg om sin avsikt att utöva en yrkesverksamhet under två år efter det att deras uppdrag har upphört. Vid tillämpningen av denna kod menas med yrkesverksamhet varje yrkesmässig verksamhet, med eller utan förvärvssyfte, utom obetald verksamhet som inte har någon koppling till Europeiska unionens verksamhet och som inte ger upphov till lobbyverksamhet eller opinionsbildning gentemot kommissionen och dess tjänstegrenar, såsom

| a) | välgörenhet eller humanitär verksamhet, |
| --- | --- |

a)

välgörenhet eller humanitär verksamhet,

| b) | verksamhet till följd av politisk, facklig, filosofisk eller religiös övertygelse, |
| --- | --- |

b)

verksamhet till följd av politisk, facklig, filosofisk eller religiös övertygelse,

| c) | kulturell verksamhet, |
| --- | --- |

c)

kulturell verksamhet,

| d) | enbart förvaltning av tillgångar eller innehav eller personlig förmögenhet eller familjeförmögenhet, i egenskap av privatperson, |
| --- | --- |

d)

enbart förvaltning av tillgångar eller innehav eller personlig förmögenhet eller familjeförmögenhet, i egenskap av privatperson,

| e) | eller därmed jämförbar verksamhet. |
| --- | --- |

e)

eller därmed jämförbar verksamhet.

3.   Kommissionen ska granska de uppgifter som lämnats för att avgöra huruvida den planerade verksamheten är förenlig med artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och om den planerade verksamheten har samband med den före detta medlemmens ansvarsområde ska den endast fatta beslut efter att ha samrått med den oberoende etikkommittén.

Utan att det påverkar ordförandens möjlighet att begära ett yttrande i tveksamma fall behöver den oberoende etikkommittén inte höras om före detta ledamöter har för avsikt att

| a) | fortsätta att tjäna det europeiska intresset vid en EU-institution eller ett EU-organ, |
| --- | --- |

a)

fortsätta att tjäna det europeiska intresset vid en EU-institution eller ett EU-organ,

| b) | arbeta i offentlig förvaltning i en medlemsstat (på nationell, regional eller lokal nivå), |
| --- | --- |

b)

arbeta i offentlig förvaltning i en medlemsstat (på nationell, regional eller lokal nivå),

| c) | arbeta med internationella organisationer eller andra internationella organ som arbetar med allmänintressen och där varken EU:s eller en eller flera av dess medlemsstater är företrädda, |
| --- | --- |

c)

arbeta med internationella organisationer eller andra internationella organ som arbetar med allmänintressen och där varken EU:s eller en eller flera av dess medlemsstater är företrädda,

| d) | bedriva akademisk verksamhet, |
| --- | --- |

d)

bedriva akademisk verksamhet,

| e) | delta i enstaka aktiviteter under en kort tid (en eller två arbetsdagar), |
| --- | --- |

e)

delta i enstaka aktiviteter under en kort tid (en eller två arbetsdagar),

| f) | ta emot hedersuppdrag. |
| --- | --- |

f)

ta emot hedersuppdrag.

4.   Före detta ledamöter får inte utöva lobbyverksamhet (17) mot ledamöter eller deras personal på uppdrag av sitt egna företag, sin arbetsgivare eller sin kund i frågor som de ansvarade för under två år efter ämbetstidens slut.

5.   När det är fråga om en före detta ordförande ska de perioder som anges i punkterna 2 och 4 vara tre år.

6.   De skyldigheter som anges i punkterna 2 och 4 ska inte tillämpas om den före detta ledamoten utför ett offentligt uppdrag.

7.   Beslut enligt punkt 3 om förenlighet med artikel 245 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och därtill hörande yttranden av den oberoende etikkommittén ska offentliggöras, med vederbörlig hänsyn till skyddet av personuppgifter.

Artikel 12

Den oberoende etikkommittén

1.   Kommissionen inrättar härmed en oberoende etikkommitté. På begäran av ordföranden ska kommittén bistå kommissionen med råd om alla etiska frågor som rör denna kod och lämna allmänna rekommendationer till kommissionen om etiska frågor som är relevanta för koden.

2.   Ordföranden ska fastställa en tidsfrist inom vilken ett yttrande ska avges.

3.   De ledamöter eller före detta ledamöter som berörs ska samarbeta fullständigt med kommittén, särskilt genom att lämna all relevant kompletterande information som begärs. De ska ges möjlighet att höras om kommittén överväger att avge ett negativt yttrande.

4.   Kommittén ska bestå av tre ledamöter som utses för sin kompetens och erfarenhet, sitt oberoende och sina yrkesmässiga kvalifikationer. De ska ha en oklanderlig bakgrund av yrkesmässigt uppförande och erfarenhet på hög nivå av europeiska, nationella eller internationella institutioner. Kommitténs sammansättning bör återspegla erfarenheter av olika institutioner eller funktioner. Ledamöterna ska utses av kommissionen på förslag av ordföranden. De ska underteckna en förklaring om avsaknad av intressekonflikter. Mandatperioden är tre år och kan förlängas en gång. Om en ledamot avgår i förtid utser kommissionen på förslag av ordföranden en ny ledamot för återstoden av mandatperioden.

5.   Kommittén ska utse en ständig ordförande bland sina ledamöter. Ordföranden ska sammankalla möten på begäran av kommissionens ordförande.

6.   Kommitténs överläggningar ska vara konfidentiella.

7.   I de fall då ett yttrande inte antas enhälligt ska alla avvikande meningar redovisas i yttrandet.

8.   Kommissionen ska i enlighet med gällande regler ersätta kostnader för resor och uppehälle för kommitténs möten och ska tillhandahålla sekretariatstjänster till kommittén (18).

Artikel 13

Tillämpning av koden

1.   Ordföranden ska med biträde av den oberoende etikkommittén garantera en korrekt tillämpning av denna uppförandekod.

2.   Ledamöter eller före detta ledamöter ska meddela ordföranden i god tid om de hyser tvivel beträffande tillämpningen av denna kod innan de agerar i den fråga som tvivlet avser.

3.   I händelse av en överträdelse av denna uppförandekod som inte motiverar ett hänskjutande till domstolen i enlighet med artikel 245 eller 247 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan kommissionen, under hänsynstagande till den oberoende etikkommitténs yttrande och på förslag av ordföranden, uttrycka klander och om så är lämpligt offentliggöra det.

4.   Kommissionen ska årligen offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna uppförandekod, inbegripet verksamheten i den oberoende etikkommittén. Rapporterna ska offentliggöras på en särskild webbplats för tillämpningen av denna uppförandekod.

Artikel 14

Ikraftträdande

1.   Den här uppförandekoden upphäver och ersätter uppförandekoden av den 20 april 2011 och beslutet om inrättande av ad hoc-etikkommittén av den 21 oktober 2003 (19). Den nuvarande kommittén och dess ledamöter ska slutföra återstoden av sin mandatperiod i enlighet med den här koden.

2.   Artikel 11.2–11.6 ska inte tillämpas på före detta ledamöter vars ämbetstid löpte ut före ikraftträdandet av detta beslut. Avsnitt 1.2 i uppförandekoden av den 20 april 2011 fortsätter att gälla för dem.

3.   Den träder i kraft den 1 februari 2018.

4.   Artikel 10.2–10.5 ska tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av det ändrade ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen. Fram till den dagen ska avsnitten 1.1.8, 1.1.9 och 1.1.10 i uppförandekoden för kommissionens ledamöter av den 20 april 2011 (20) fortsätta att tillämpas på kommissionsledamöternas deltagande i kampanjer för val till Europaparlamentet.

Utfärdat i Bryssel den 31 januari 2018.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  C(2011) 2904.

1

(2)  C(2000) 3614 av den 29 november 2000.

2

(3)  C(2014) 9051 av den 25 november 2014.

3

(4)  Rådets förordning (EU) 2016/300 av den 29 februari 2016 om ersättning till innehavare av höga EU-ämbeten (EUT L 58, 4.3.2016, s. 1).

4

(5)  C(2011) 2904.

5

(6)  Skrivelse från kommissionens ordförande av den 13 september 2017 till parlamentets talman.

6

(7)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

7

(8)  Skrivelse från parlamentets talman av den 23 januari 2018 till kommissionens ordförande.

8

(9)  Stabil samlevnadsform som inte är ett äktenskap, enligt definitionen i artikel 1.2 c i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna.

9

(10)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

10

(11)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

11

(12)  C(2007) 3494 av den 18 juli 2007.

12

(13)  För användningen av kollegiets totala anslag, se bilaga 2.

13

(14)  C(2014) 9002 av den 1 november 2014.

14

(15)  Avtal mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen av den 16 april 2014 om öppenhetsregistret för organisationer och egenföretagare som är involverade i utformning och genomförande av EU:s politik (EUT L 277, 19.9.2014, s. 11).

15

(16)  Kommissionens beslut 2014/839/EU, Euratom av den 25 november 2014 om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionsledamöter och organisationer eller egenföretagare (EUT L 343, 28.11.2014, s. 22).

16

(17)  All verksamhet som omfattas av öppenhetsregistret, se artikel 7.

17

(18)  Detta påverkar inte tillämpningen av andra administrativa bestämmelser om ledamöterna och deras rättigheter.

18

(19)  C(2003) 3750 av den 21 oktober 2003.

19

(20)  C(2011) 2904.

20

---

BILAGA 1

DEKLARATION AV INTRESSEN

Fullständigt namn:

I.   Tidigare verksamhet (artikel 3.4 b och c i koden)

| I.1. | Befattningar de senaste tio åren, i stiftelser och liknande organisationer

  (beskriv befattningen och ange organisationens namn och syfte/verksamhet.) |
| --- | --- |

I.1.

Befattningar de senaste tio åren, i stiftelser och liknande organisationer

(beskriv befattningen och ange organisationens namn och syfte/verksamhet.)

| I.2. | Befattningar de senaste tio åren i utbildningsinrättningar

  Beskriv befattningen och ange inrättningens namn |
| --- | --- |

I.2.

Befattningar de senaste tio åren i utbildningsinrättningar

Beskriv befattningen och ange inrättningens namn

| I.3. | Befattningar de senaste tio åren i lednings-, tillsyns- och rådgivningsorgan i företag och andra organisationer som bedriver kommersiell eller ekonomisk verksamhet

  Beskriv befattningen och ange företagets eller organisationens namn och verksamhet |
| --- | --- |

I.3.

Befattningar de senaste tio åren i lednings-, tillsyns- och rådgivningsorgan i företag och andra organisationer som bedriver kommersiell eller ekonomisk verksamhet

Beskriv befattningen och ange företagets eller organisationens namn och verksamhet

| I.4. | Annan yrkesverksamhet de senaste tio åren, inklusive tjänster, fria yrken och konsultuppdrag

  Beskriv verksamheten |
| --- | --- |

I.4.

Annan yrkesverksamhet de senaste tio åren, inklusive tjänster, fria yrken och konsultuppdrag

Beskriv verksamheten

II.   Nuvarande extern verksamhet enligt artikel 8 i koden (artikel 3.4 b och c i koden)

Obetalda kurser, publikationer och tal – artikel 8.2 a–c i koden – behöver inte deklareras

| II.1. | Hedersuppdrag som nu innehas i stiftelser, liknande organisationer eller utbildnings- eller forskningsinstitutioner (artikel 8.2 d i koden)

  Beskriv befattningen och ange organisationens namn och syfte/verksamhet |
| --- | --- |

II.1.

Hedersuppdrag som nu innehas i stiftelser, liknande organisationer eller utbildnings- eller forskningsinstitutioner (artikel 8.2 d i koden)

Beskriv befattningen och ange organisationens namn och syfte/verksamhet

| II.2. | Ytterligare information om andra funktioner (t.ex. andra hedersuppdrag och/eller livstidsuppdrag) |
| --- | --- |

II.2.

Ytterligare information om andra funktioner (t.ex. andra hedersuppdrag och/eller livstidsuppdrag)

III.   Ekonomiska intressen (artikel 3.4 a och c i koden)

Ange alla ekonomiska intressen, inklusive tillgångar och skulder, som kan anses kunna ge upphov till en intressekonflikt. Bankkonton, särskilda varor eller lån för förvärv av fastigheter för privata ändamål behöver normalt inte deklareras.

Investeringar till ett värde av mer än 10 000 euro måste alltid deklareras.

Ange i båda fallen

| — | slag av intresse (t.ex. aktier, obligationer, lån), |
| --- | --- |

—

slag av intresse (t.ex. aktier, obligationer, lån),

| — | berörd enhet (t.ex. företag, bank, fond): om investeringarna förvaltas på ett oberoende sätt av tredje man, behöver enhetens namn bara deklareras om investeringen är knuten till specifika branscher som sektoriella eller tematiska fonder, |
| --- | --- |

—

berörd enhet (t.ex. företag, bank, fond): om investeringarna förvaltas på ett oberoende sätt av tredje man, behöver enhetens namn bara deklareras om investeringen är knuten till specifika branscher som sektoriella eller tematiska fonder,

| — | intressets storlek (t.ex. antal aktier och aktuell kurs, andel delägande). |
| --- | --- |

—

intressets storlek (t.ex. antal aktier och aktuell kurs, andel delägande).

IV.   Makars, partners
   (1)
  och minderåriga barns ekonomiska intressen, om de kan anses kunna ge upphov till intressekonflikter (artikel 3.4 a i koden)

Ange i så fall i princip samma uppgifter som enligt rubrik III

V.   Medlemskap i sammanslutningar, politiska partier, fackföreningar, ideella organisationer eller andra organ, om deras offentliga eller privata verksamhet är avsedd att påverka utövandet av offentliga funktioner (artikel 3.4 d i koden)

Ange organisationens namn och verksamhetsområde; medlemskap i kulturella, konstnärliga eller sociala föreningar eller idrotts- eller välgörenhetsföreningar behöver inte deklareras

VI.   Fastigheter (artikel 3.4 e i koden)

Bostäder som enbart används av ägaren och hans eller hennes familj behöver inte deklareras

VII.   Makes/makas/partners
   (2)
  yrkesverksamhet (artikel 3.4 f i koden)

Ange typ av verksamhet, befattning och arbetsgivarens namn

Jag intygar härmed att ovan lämnade uppgifter är korrekta.

| Datum: | Underskrift: |
| --- | --- |

Datum:

Underskrift:

Denna deklaration kommer att offentliggöras i enlighet med artikel 3.5 i koden.

---

(1)  Stabil samlevnadsform som inte är ett äktenskap, enligt definitionen i artikel 1.2 c i bilaga VII till tjänsteföreskrifterna.

(2)  Se fotnot 17.

---

BILAGA 2

KOMMISSIONSLEDAMÖTERNAS ANVÄNDNING AV KOLLEGIETS TOTALA ANSLAG OCH TJÄNSTERESOR (1)

1.   Budget

Kommissionens totala anslag, som täcker utgifter för tjänsteresor samt mottagningar och representation, fastställs varje år av budgetmyndigheten. Det fördelas mellan alla kommissionsledamöter enligt deras respektive ansvarsområden och faktiska behov, under ordförandens överinseende. Utgifter enligt totalanslaget godkänns av den berörda ledamotens kanslichef (2) (utanordnare) som också attesterar fakturornas giltighet. Utbetalning sker på grundval av fakturan och ett betalningsbevis, under ansvar av direktören för Byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO – utanordnare för budgetåtaganden och betalningar).

Kommissionsledamöternas utgifter på officiella tjänsteresor täcks av medel från budgetpost 25.010213. Kanslipersonalens utgifter täcks (i enlighet med kommissionens handledning för tjänsteresor) av medel från budgetpost 25.010211.01.01.10

2.   Anmälan av tjänsteresor – inställning av tjänsteresor

En reseorder, undertecknad av kommissionsledamoten i fråga, ska utfärdas för alla tjänsteresor med hjälp av lämpligt formulär (MIPS). Följande ska anges:

| — | tjänsteresans syfte, |
| --- | --- |

—

tjänsteresans syfte,

| — | platsen för tjänsteresan, |
| --- | --- |

—

platsen för tjänsteresan,

| — | de transportmedel som ska användas, |
| --- | --- |

—

de transportmedel som ska användas,

| — | datum och klockslag för avresa och hemkomst, |
| --- | --- |

—

datum och klockslag för avresa och hemkomst,

| — | inledning och slutförande av arbetet. |
| --- | --- |

—

inledning och slutförande av arbetet.

Om en tjänsteresa ställs in ska kommissionsledamoten omedelbart

| — | se till att biljetter och reservationer som resebyrån utfärdat annulleras skriftligt, |
| --- | --- |

—

se till att biljetter och reservationer som resebyrån utfärdat annulleras skriftligt,

| — | se till att hotellbokningar också annulleras skriftligt. |
| --- | --- |

—

se till att hotellbokningar också annulleras skriftligt.

3.   Transportmedel

Kommissionens ledamöter får använda alla transportmedel som är lämpliga för tjänsteresan, på grundval av kostnadseffektivitet och med hänsyn till institutionens behov och i enlighet med artikel 6 i koden.

4.   Biljetter och resekostnader

Enligt handledningen för tjänsteresor återbetalas reseersättning för en tjänsteresa i princip för resan mellan Bryssel och platsen för tjänsteresan.

Biljetter utfärdas på begäran av kommissionens officiella resebyrå. Kostnaderna täcks helt av kommissionsledamotens anslag för tjänsteresor. Alla oanvända, inbegripet delvis oanvända, biljetter eller reservationer ska utan dröjsmål återsändas till resebyrån. Alla privata resor ska betalas personligen av ledamoten, som betalar resebyrån direkt med kreditkort.

5.   Charter av taxiflyg

Användning av taxiflyg måste godkännas av ordföranden. Som allmän regel gäller att taxiflyg endast tillåts under exceptionella omständigheter, antingen när reguljära flygningar inte är tillgängliga för att nå en destination eller när de inte kan passas in i ledamotens schema eller av säkerhetsskäl. En noggrann kontroll av alla alternativ bör göras, inbegripet planering av schemat, så att taxiflyg endast används som en sista utväg.

Ansökningar med alla praktiska upplysningar (plats, datum, program, deltagare, motivering osv.) och uppdragstagarens anbud måste godkännas av PMO innan det läggs fram för ordförandens godkännande. För andra resenärer än kommissionsledamöter debiteras en avgift som motsvarar en reguljär flygbiljett (3). PMO genomför den nödvändiga fördelningen mellan olika budgetposter.

6.   Tjänsteresans längd

Tjänsteresans längd räknas från avgångstiden till ankomsttiden tillbaka på anställningsorten med det använda färdmedlet.

7.   Tjänsteresor i kombination med ledighet

Tjänsteresor som kombineras med ledighet anses börja när det officiella arbetet inleds, om ledigheten tas ut före tjänsteresan, och anses ha avslutats när det officiella uppdraget slutar, om ledigheten tas ut efter tjänsteresan. Detsamma gäller för allmänna helgdagar och veckoslut, såvida inte annat framgår av arbetsschemat. Även om så är fallet är utbetalas dock ingen ersättning för allmänna helgdagar eller veckoslut om det officiella uppdraget äger rum i kommissionsledamotens ursprungsland.

8.   Dagtraktamenten

Det dagtraktamente som betalas till en kommissionsledamot är traktamentet för tjänstemän plus 5 %. Detta beräknas enligt bestämmelserna för tjänstemän i handledningen för tjänsteresor.

9.   Hotellutgifter

Hotellutgifter (utom frukost och andra måltider) ersätts mot uppvisande av räkning. Om hotellutgifterna överstiger 300 euro per dag ska en motivering bifogas förteckningen över utgifter.

10.   Övriga utgifter

Andra utgifter som motiveras av tjänsteresans art ersätts efter ansökan och mot uppvisande av styrkande handlingar. Ansökan om ersättning för kostnader för mottagningar och representation ska lämnas in separat, i enlighet med ett kommissionsbeslut om sådana utgifter.

11.   Förteckning över utgifter

Kommissionens ledamöter ersätts på grundval av en förteckning över utgifter i samband med tjänsteresan, som ska sändas så snart som möjligt för ersättning av kostnader vid tjänsteresor till PMO med hjälp av lämpligt formulär (MIPS).

Följande uppgifter ska ingå:

| — | tjänsteresans syfte, |
| --- | --- |

—

tjänsteresans syfte,

| — | platsen för tjänsteresan, |
| --- | --- |

—

platsen för tjänsteresan,

| — | datum och klockslag för avgång från och ankomst till anställningsorten med de transportmedel som används, |
| --- | --- |

—

datum och klockslag för avgång från och ankomst till anställningsorten med de transportmedel som används,

| — | tiderna för inledning och avslutande av arbetet, |
| --- | --- |

—

tiderna för inledning och avslutande av arbetet,

| — | antal dagar eventuell ledighet i kombination med tjänsteresan, |
| --- | --- |

—

antal dagar eventuell ledighet i kombination med tjänsteresan,

| — | transportkostnader som betalats på platsen av kommissionsledamoten, |
| --- | --- |

—

transportkostnader som betalats på platsen av kommissionsledamoten,

| — | hotellkostnader (utom frukost och andra måltider), |
| --- | --- |

—

hotellkostnader (utom frukost och andra måltider),

| — | alla måltider som betalats av tredje part för kommissionsledamoten, |
| --- | --- |

—

alla måltider som betalats av tredje part för kommissionsledamoten,

| — | andra kostnader för vilka ersättning begärs. |
| --- | --- |

—

andra kostnader för vilka ersättning begärs.

Alla styrkande handlingar ska bifogas.

12.   Vissa kostnader betalda av EU:s representationskontor och delegationer i andra länder

I vissa fall kan det tillåtas att utgifter som uppkommer under en tjänsteresa betalas på destinationsorten av representationskontoret eller delegationen. Detta är undantag och får endast ske när de utgifter som uppkommer under tjänsteresan inte kan betalas med organisationens kreditkort eller faktureras PMO direkt (4). Med tanke på den tunga administrativa bördan bör sådana ansökningar begränsas till ett strikt minimum.

13.   Särskilda regler för tjänsteresor för kommissionsledamoternas chaufförer och användning av bilpoolerna vid kommissionens representationskontor och EU:s delegationer i andra länder

Enligt artikel 14 i kommissionens beslut av den 14 september 1979 har alla kommissionsledamöter en tjänstebil med chaufför att tillgå vid alla tidpunkter. Chaufförerna får inte bli ombedda att företa privata resor om det innebär övertidsarbete eller ersättning för tjänsteresa för chauffören, såvida inte säkerheten kräver det.

Dagpendling mellan kommissionsledamotens belgiska bostad och kontoret (eller stationen och flygplatsen) ska betraktas som yrkesmässig trafik.

Chaufförerna omfattas av en reseorder när de kör en kommissionsledamots tjänstebil, även om ingen ledamot eller kanslitjänsteman befinner sig i bilen, på väg tillbaka från ett officiellt resmål eller när bilen körs tillbaka därifrån. Ansökningar om ersättning för tjänsteresor bör fyllas i av föraren med hjälp av lämpligt formulär (MIPS) och undertecknas av kanslichefen, med följande uppgifter:

| — | tjänsteresans syfte, |
| --- | --- |

—

tjänsteresans syfte,

| — | platsen för tjänsteresan, |
| --- | --- |

—

platsen för tjänsteresan,

| — | resvägen, |
| --- | --- |

—

resvägen,

| — | datum och klockslag för avresa och återkomst till arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

datum och klockslag för avresa och återkomst till arbetsplatsen,

| — | hotellkostnader (utom frukost och andra måltider), |
| --- | --- |

—

hotellkostnader (utom frukost och andra måltider),

| — | andra uppgifter som anges i ansökningsformuläret. |
| --- | --- |

—

andra uppgifter som anges i ansökningsformuläret.

Förarnas utgifter för tjänsteresor täcks av kansliets egen budget för tjänsteresor.

En ledamot av kommissionen som besöker kommissionens representationskontor eller en EU-delegation har rätt till tjänstebil inom ramen för representationens eller delegationens tillgängliga resurser. Om en kommissionsledamots besök kräver att transporttjänster utanför representationens normala verksamhet kontrakteras, belastar kostnaderna för det ledamotens tjänstereseanslag. Vid besök på delegationerna gäller de regler eller villkor som har överenskommits mellan kommissionen och Europeiska utrikestjänsten och som är i kraft vid den tidpunkten.

---

(1)  I avsaknad av särskilda bestämmelser gäller de allmänna reglerna i handledningen för tjänsteresor i tillämpliga delar.

(2)  Chefen för ordförandens kansli får vidaredelegera dessa befogenheter till direktören för samordning och administration vid ordförandens kansli.

(3)  För offentliggörande enligt artikel 6.2 i koden baseras de enskilda resekostnaderna för kommissionsledamoten på en genomsnittlig kostnad per person (ledamöter och personal) för flygningen. Detta påverkar inte kommissionsledamotens övergripande ansvar på tjänsteresan.

(4)  Artikel 66 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen begränsar användningen av förskottskonton till fall där det till följd av beloppens ringa storlek är praktiskt omöjligt eller ineffektivt att utföra betalningar enligt budgetförfarandet.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska investeringsbanken

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/21

---

Inbjudan att lämna projektförslag

EIB-institutet erbjuder ett nytt EIBURS-sponsorprogram inom ramen för sitt kunskapsprogram

(2018/C 65/07)

Inom ramen för EIB-institutets kunskapsprogram lämnas forskningsbidrag genom olika system, varav ett är

| — | EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme). |
| --- | --- |

—

EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme).

EIBURS lämnar bidrag till universitetsinstitutioner eller forskningscentrum som är knutna till universitet i EU och i kandidatländer eller potentiella kandidatländer som arbetar med forskningsteman som är av stort intresse för banken. EIBURS-sponsorprogrammet, som uppgår till 100 000 euro per år under en treårsperiod, kommer att tilldelas på konkurrensbasis till intresserade universitetsinstitutioner eller forskningscentrum som har erkända specialistkunskaper inom det utvalda området. De vinnande förslagen ska innefatta leverans av en mängd olika arbeten som blir föremål för ett avtal med Europeiska investeringsbanken (EIB).

För det akademiska året 2018–2019 efterlyser EIBURS nu projektförslag avseende ett nytt forskningstema:

”Bättre mätning av investeringsprojekts indirekta effekter: specificering och avpassning av metoder för ekonomisk konsekvensanalys för maximal förenlighet med kostnads-nyttoanalyser”

1.   Bakgrund till forskningstemat

Bakgrund till forskningstemat

EIB (nedan kallad banken) bedömer den socioekonomiska genomförbarheten hos de projekt som den investerar i, framför allt genom kostnads-nyttoanalyser (1). Denna metod skulle kunna ses som en förlängning av affärsplanen för en investeringstransaktion. Affärsplanen inriktas på de finansiella flödena i ett projekt. Fokus ligger på det finansiella värdet, eller kontantvärdet, av utgifter (kostnader) och intäkter (nytta). Om det sistnämnda värdet är tillräckligt mycket högre än det förstnämnda, ökas det finansiella värdet genom investeringen. Investeringen betraktas därför som en önskvärd transaktion i finansiella termer.

banken

1

Kostnads-nyttoanalysen utökas på grundval av detta genom att definitionen av kostnader och nytta inom projektet breddas i två avseenden: För det första inbegrips alla kostnader och all nytta, oavsett om de har formen av finansiella flöden eller något annat. För det andra inbegrips kostnader som bärs av alla medlemmar i samhället och inte bara sådana som bärs av privata investerare.

Detta innebär att man måste titta på många fler poster än de som finns med i affärsplanen. Den mest välkända nya posten är kanske ”externaliteter”. Detta är kostnader eller nytta som inte åligger producenterna eller användarna inom ett visst projekt, utan snarare en tredje part. Externaliteter kan betecknas som positiva eller negativa beroende på om de utgör en nytta eller en kostnad för den tredje parten. Ett vanligt exempel på en positiv externalitet är sidoeffekter av kunskap, där ett projekt inom vilket forskningssatsningar görs inom en viss ekonomisk sektor genererar kunskap som även förbättrar produktiviteten inom andra ekonomiska sektorer. Ett typiskt exempel på en negativ externalitet är miljöföroreningar. Externaliteter är således nytta eller kostnader för parter utanför affärsplanen och som vanligtvis inte har formen av finansiella flöden, även om de kan medföra finansiella effekter för den tredje parten. En positiv kunskapsexternalitet kan alltså medföra lägre kostnader inom andra sektorer.

Andra poster som behandlas i kostnads-nyttoanalysen och inte i affärsplanen är förändringar i det penningvärde (som formellt mäts i konsumentöverskott) som konsumenterna erbjuds. I affärsplanen bedöms penningdelen men inte värdedelen. Om ett projekt medför en bättre kvalitet på en produkt som dock ändå säljs till allmänheten till samma pris som före projektet, skulle ingen hänsyn tas i affärsplanen till den nytta som den förbättrade kvaliteten, och därmed det ökade värdet, skulle innebära för konsumenten. I kostnads-nyttoanalysen försöker man fånga upp denna värdeförändring. Den här gången handlar det om en nytta för någon av parterna i affärsplanen (kunden), vilken dock inte bedöms som en sådan i en affärsplan. Ett mycket vanligt exempel är det värde som resenärer sätter på minskade restider till följd av transportprojekt.

En konsekvens av att alla samhällsmedlemmar beaktas vid en kostnads-nyttoanalys är att vissa andra finansiella flöden än de som finns med i en affärsplan måste undersökas. I en affärsplan skulle alltså ett bidrag behandlas på samma sätt som en nytta - ett likviditetsinflöde till projektet. I kostnads-nyttoanalysen betraktas denna slags nytta för producenten som en kostnad för skattebetalaren. Därmed kommer bidraget att behandlas som en överföring från skattebetalaren till den privata initiativtagaren och inte som en nytta eller en kostnad. I affärsplaner skulle även erlagda skatter behandlas på samma sätt som en kostnad – ett likviditetsutflöde från projektet – medan de skulle behandlas som en överföring från den privata sektorn till staten i kostnads-nyttoanalysen.

Enligt kritikerna till kostnads-nyttoanalyser innebär metoden ofta att inte all nytta och samtliga kostnader för ett visst projekt fångas upp. Metoden kritiseras framför allt ofta för att utlämna något som i kostnads-nyttoanalyser kallas för indirekta effekter. Dessa är ekonomisk nytta och ekonomiska kostnader som projektet medför på andra marknader som berörs av projektet – så kallade andrahandsmarknader. Sådana effekter kan betecknas på olika sätt enligt teorin om ekonomisk inverkan. Att ta itu med de terminologiska skillnaderna ingår i själva verket i det föreslagna forskningsprojektet.

andrahandsmarknader

Enligt de metoder som tillämpas för kostnads- och nyttoanalyser klassificeras andrahandsmarknader som komplementära marknader och ersättningsmarknader. Ett projekt för att uppnå en förbättrad produktivitet inom apelsinodlingssektorn och därmed lägre priser på apelsiner kan gynna andra industrier, till exempel apelsinjuiceindustrin. I kostnads-nyttoanalysen skulle ingen hänsyn tas till den ökade försäljningen och intäkterna på apelsinjuicemarknaden, och därmed skulle en del av nyttan med projektet inte räknas med enligt mångas förmenande. Samtidigt skulle det lägre apelsinpriset inverka negativt på äppelförsäljningen, som är en ersättningssektor. Enligt uppgift beaktas inte äppelodlarnas mindre vinster i kostnads-nyttoanalysen.

Kostnads-nyttoanalysen fångar i själva verket upp alla dessa effekter när de komplementära marknaderna och ersättningsmarknaderna inte snedvrids (2). Marknaderna är onekligen ofta snedvridna, så risken finns att en del av dessa effekter förbises i kostnads-nyttoanalysen. Det pragmatiska synsätt som tillämpas i kostnads-nyttoanalysen har två syften: För det första tenderar nyttan och kostnaderna på de olika ersättningsmarknaderna och komplementära marknaderna att ta ut varandra totalt sett. För det andra är ett projekt som är beroende av nytta på andrahandsmarknader för att det ska vara socioekonomiskt genomförbart i regel ett bristfälligt projekt: alternativa projekt och politiska åtgärder är sannolikt mer effektiva för att skapa sådan nytta. Samtidigt som ett sådant pragmatiskt synsätt generellt sett betraktas som rimligt, finns det dock med all säkerhet vissa brister i kostnads-nyttoanalyser när det gäller de indirekta effekterna.

2

De som är kritiska till kostnads-nyttoanalyser påpekar också att utgifterna i samband med ett projekt kommer att utlösa multiplikatoreffekter i hela ekonomin, genom att vinster, skatteintäkter och sysselsättning skapas inom andra sektorer. Denna effekt är större än de effekter av ett projekt om ersättningsmarknader och komplementära marknader som just angetts. Vidare rör effekten de faktiska penningutgifterna i samband med projektet. Kritikerna till kostnads-nyttoanalyser föreslår ekonomiska konsekvensanalyser som komplement till kostnads-nyttoanalyser eller till och med som ett alternativ till dessa. Kritiken baseras dock på bristande insikt om att kostnads-nyttoanalyser och ekonomiska konsekvensanalyser skiljer sig åt och har olika mål. Kostnads-nyttoanalyser innebär att välfärdsekonomi tillämpas i det praktiska beslutsfattandet. I sådana analyser undersöks all nytta och alla kostnader och huruvida en åtgärd ger mervärde i förhållande till en annan och på så sätt leder till bättre välfärd. De är inriktade på beslutsfattandet och jämför därför alltid två alternativa åtgärder för att alternativkostnader ska beaktas. I ekonomiska konsekvensanalyser mäts endast ekonomiska variabler och inte nödvändigtvis alternativkostnader. Det är först och främst ett mätverktyg. Det kan användas för beslutsfattande men har en smalare inriktning än vad välfärdsekonomin kräver.

Ekonomiska konsekvensanalyser baseras på input-output-tabeller och ger en bild av hela ekonomin genom att mäta hur utgifterna inom en ekonomisk sektor påverkar andra sektorer. Det kan därför verka som att såväl indirekta effekter som multiplikatoreffekter behandlas samtidigt i ekonomiska konsekvensanalyser. Det finns dock tre egenskaper som gör ekonomiska konsekvensanalyser olämpliga som substitut eller till och med som ett komplement till kostnads-nyttoanalyser. Dessa tre brister behandlas i tur och ordning nedan.

Den första av de tre egenskaperna är att ekonomiska konsekvensanalyser förutsätter att investeringar är exogena flöden till ekonomin. Detta kan vara ett godtagbart antagande om man ser till hur projektet påverkar ekonomin eller hur projektrelaterade utgifter sprids i ekonomin. De är dock olämpliga för att mäta huruvida ett projekt ger något mervärde, det vill säga huruvida det medför ett bättre resursutnyttjande jämfört med om resurser skulle ges utanför projektet. Investeringsprojekt är knappast exogena: de måste finansieras genom resurser som tas från annat håll i ekonomin.

Om projekt skulle behandlas som endogena skulle helt andra resultat erhållas. I sin enklaste form uppstår multiplikatoreffekterna av apelsinprojektet på bekostnad av de som skulle uppstå inom andra sektorer där utgifterna måste minskas för att resurser ska kunna tas till apelsinprojektet.

Den andra av de tre egenskaper som utmärker ekonomiska konsekvensanalyser från kostnads-nyttoanalyser är att ekonomiska konsekvensanalyser förutsätter att priserna inte förändras i ekonomin och att det finns så gott som ändlösa resurser. Ekonomiska konsekvensanalyser är utformade på ett sådant sätt att det alltid kommer att finnas tillräckliga resurser för att genomföra ett projekt utan att ändra priserna i ekonomin, oavsett hur stort projektet är i förhållande till ekonomin. Men i realiteten medför dock stora projekt prisändringar, och högre priser på exempelvis insatsvaror innebär att produktionen inom andra sektorer måste minskas.

För att åtgärda dessa båda brister i ekonomiska konsekvensanalyser har den akademiska världen tagit fram modeller för beräkningsbar allmän jämvikt som en mer avancerad metod för ekonomisk konsekvensanalys. Denna teknik är tämligen väl utarbetad och handlar i slutändan om en modellering av hela ekonomin, inbegripet resursbegränsningar. På så sätt innebär modellerna att de båda nackdelar som hittills tagits upp angående de traditionella ekonomiska konsekvensanalyserna åtgärdas. Beräkningsbar allmän jämvikt innebär att icke-exogena resurser ges till investeringsprojekt, med negativa konsekvenser för alternativ resursanvändning. Även prisförändringar beaktas (3). En vanlig slutsats i dessa studier är, föga överraskande, att multiplikatoreffekterna är väsentligt mindre än de som påvisats i ekonomiska konsekvensanalyser. Dessutom framgår det att ett projekts nettoeffekt kan vara negativ för ekonomin som helhet, beroende på produktiviteten inom olika sektorer och de resursbegränsningar som de möter.

3

Beräkningsbar allmän jämvikt kan därför ses som en förbättring av de ekonomiska konsekvensanalyserna. De innebär också att konsekvensanalyserna blir mer lika kostnads-nyttoanalyserna. Modellerna för beräkningsbar allmän jämvikt delar dock fortfarande den tredje bristen med de ekonomiska konsekvensanalyserna jämfört med kostnads-nyttoanalyser. Bristen består i att de inriktas på flöden av penningtransaktioner – vinster, skatter, löner, etc. – och bortser från flera av de variabler som ingår i kostnads-nyttoanalyserna, nämligen externaliteter, penningvärde med mera. Skälet till detta är att studier om beräkningsbar allmän jämvikt, såsom ekonomiska konsekvensanalyser, har utformats för att fungera som en länk mellan projekt- eller policyanalys och makroekonomin, där den viktigaste åtgärden för makroekonomiska resultat är nationalinkomst eller bruttonationalprodukt (BNP).

Nämnda brister bör inte dölja det faktum att beräkningsbar allmän jämvikt för det första ger en mer ingående beskrivning av den ekonomi där projektet genomförs och för det andra att teknikerna för beräkningsbar allmän jämvikt har blivit mer avancerade. Modeller för dynamisk stokastisk allmän jämvikt används för att beskriva ekonomiers dynamik. Projekt som bedömts med hjälp av kostnads-nyttoanalyser kan ha en livslängd på 20 år eller mer, vilket gör det ännu mer relevant att få inblick genom dynamiska modeller. Man kan därför sannolikt få en bättre förståelse av resultaten av projekt som medför en teknologisk chock för en ekonomi genom modeller för dynamisk stokastisk allmän jämvikt än genom statiska modeller.

Syftet med detta förslag från EIBURS är att åtgärda denna tredje brist så att konsekvensanalysmodellernas resultat blir mer förenliga med kostnads-nyttoanalysernas resultat. Forskare skulle förorda den konsekvensbedömningsmetod, av de som för närvarande används i empiriska studier, som verkar vara mest förenlig med kostnads-nyttoanalysen och arbeta för att få till stånd en sådan förenlighet. På så sätt skulle användare av kostnads-nyttoanalyser rent generellt, och EIB i synnerhet, lättare kunna undersöka hur tillförlitliga kostnads-nyttoanalyser är för att bedöma investeringsprojekts fullständiga socioekonomiska motivering.

2.   Forskningsprojektets innehåll

Forskningsprojektets innehåll

Forskningsprogrammet består av fyra uppgifter.

Uppgift 1

Uppgift 1

Forskarna ska granska de olika konsekvensbedömningsmetoder som verkar mest lovande för att åstadkomma en genomförbar förenlighet med kostnads-nyttoanalyser. En metod bör väljas utifrån följande kriterier:

| 1. | Framför allt måste metoden tidigare ha tillämpats empiriskt på riktigt sätt och i gedigen omfattning. |
| --- | --- |

1.

Framför allt måste metoden tidigare ha tillämpats empiriskt på riktigt sätt och i gedigen omfattning.

| 2. | Metoden måste vara av allmän relevans för tillämpad akademisk litteratur. |
| --- | --- |

2.

Metoden måste vara av allmän relevans för tillämpad akademisk litteratur.

| 3. | Forskarna måste vara övertygade om att metoden är förenlig med kostnads-nyttoanalyser inom den tidsfrist och med de knappa resurser som ges inom forskningsprojektet. |
| --- | --- |

3.

Forskarna måste vara övertygade om att metoden är förenlig med kostnads-nyttoanalyser inom den tidsfrist och med de knappa resurser som ges inom forskningsprojektet.

Uppgift 2

Uppgift 2

Den andra delen består i att utarbeta två konsekvensmodeller som inbegriper alla nödvändiga villkor för att göra dem förenliga med de åtgärder som ger kostnads-nyttoanalyserna mervärde. En av modellerna ska avse en effektiv, konkurrenskraftig regional ekonomi i EU med stora intäkter. Den andra ska avse en ekonomi i EU som är konkurrensfattig och kännetecknas av låga intäkter och hög arbetslöshet relativt sett. Den logiska grunden för att utforma modeller för två helt olika ekonomier är att analysen ska visa huruvida man kan förvänta sig helt olika resultat utifrån olika ekonomiska förutsättningar. Fattigare regioner tenderar att vara mer berättigade till investeringar från den offentliga sektorn. Det vore relevant att ta reda på huruvida det finns något som pekar på att extrautgifter för genomförandet av en konsekvensbedömning skulle vara befogade i fattigare regioner.

Forskarna kan antingen ta fram helt nya konsekvensbedömningsmodeller eller anpassa befintliga sådana. Det står dem fritt att välja mellan dessa två alternativ, så länge som det valda alternativet inte äventyrar forskningsprojektets huvudsyfte, nämligen förenligheten med kostnads-nyttoanalyser.

Att anpassa konsekvensbedömningsmodellerna till kostnads-nyttoanalysåtgärderna skulle innebära att man arbetar på två plan samtidigt, nämligen med den ”verkliga” och den ”finansiella” delen av ekonomin. I många befintliga konsekvensbedömningsmodeller saknas en finansiell sektor. Med tanke på de antaganden som görs i kostnads-nyttoanalyserna om ursprunget till de medel som investeras i olika projekt i allmänhet, och det faktum att EIB fyller sin funktion genom den finansiella sektorn i synnerhet, skulle särskilt fokus behöva läggas på den finansiella delen i de modeller som tas fram.

När det gäller den ”verkliga” delen mäter konsekvensbedömningsmodellerna redan variabler som BNP, sysselsättning och handelsbalans. De viktigaste förändringar som planeras är att lägga till delar som är nödvändiga för att uppskatta den sociala nyttan, inklusive att

| — | fånga upp förändringar i konsumentvinst i hela ekonomin och |
| --- | --- |

—

fånga upp förändringar i konsumentvinst i hela ekonomin och

| — | införliva åtgärder avseende positiva och negativa externaliteter, även miljörelaterade externaliteter. |
| --- | --- |

—

införliva åtgärder avseende positiva och negativa externaliteter, även miljörelaterade externaliteter.

När det gäller den ”finansiella” delen bör modellerna förena andra alternativ för att anskaffa finansiering till ett projekt, däribland följande:

| — | Direkt beskattning. |
| --- | --- |

—

Direkt beskattning.

| — | Indirekt beskattning. |
| --- | --- |

—

Indirekt beskattning.

| — | Ökat privat sparande. |
| --- | --- |

—

Ökat privat sparande.

| — | Lån som tas upp på internationella kapitalmarknader (4). |
| --- | --- |

—

Lån som tas upp på internationella kapitalmarknader (4).

4

En nödvändig del inom ramen för uppgift 2 är att klargöra de terminologiska skillnader som finns mellan de båda metoderna. När det gäller beräkningsbar allmän jämvikt hänvisas det exempelvis till ”inducerade effekter”, vilket sannolikt påverkats av den terminologi som används inom ekonomiska konsekvensanalyser. Sådana effekter måste inte ha någon direkt motsvarighet inom kostnads-nyttoanalyserna, som kan fånga upp vissa delar av de inducerade effekterna inom beräkningsbar allmän jämvikt som indirekta effekter, medan andra behandlas som multiplikatoreffekter och därmed ignoreras.

Uppgift 3

Uppgift 3

Forskarna ska sedan simulera effekten av olika slags kapitalinvesteringsprojekt inom respektive ekonomi. Beslut om hur många projekt som ska simuleras ska fattas under forskningsprojektet. Forskarna ska föreslå vilka projekt som ska bli föremål för simulering, efter överenskommelse med en överordnad vid EIB. Möjliga projekt är bland annat infrastrukturprojekt, större industriprojekt och projekt inom tjänstesektorn inom området för utbildning, fritid och så vidare. Varje projekt ska simuleras med hjälp av alternativa finansieringskällor.

Uppgift 4

Uppgift 4

Avslutningsvis ska forskarna bedöma i vilken mån konsekvensbedömningsresultaten skiljer sig från de resultat som erhålls vid en ”typisk kostnads-nyttoanalys”. I en ”typisk kostnads-nyttoanalys” ska fokus främst ligga på primärmarknaden och enbart på de viktigaste sekundärmarknaderna. Forskarna ska dra slutsatser och ge rekommendationer avseende följande:

| i) | Under vilka omständigheter projektbedömningar som görs med konsekvensbedömningsmetoder kan ge resultat som avsevärt skiljer sig från resultaten från en kostnads-nyttoanalys. |
| --- | --- |

i)

Under vilka omständigheter projektbedömningar som görs med konsekvensbedömningsmetoder kan ge resultat som avsevärt skiljer sig från resultaten från en kostnads-nyttoanalys.

| ii) | Under vilka omständigheter den kostnad och tid som det medför att beställa en konsekvensbedömning skulle ge valuta för pengarna vid bedömningen av ett projekt. |
| --- | --- |

ii)

Under vilka omständigheter den kostnad och tid som det medför att beställa en konsekvensbedömning skulle ge valuta för pengarna vid bedömningen av ett projekt.

3.   EIB:s intresse av forskningsprojektet

EIB:s intresse av forskningsprojektet

Forskningsområdet är av central betydelse för EIB:s finansieringsverksamhet. I EIB:s stadgar anges att EIB ska finansiera investeringsprojekt som höjer den ekonomiska produktiviteten (artikel 18.1 b) (5). Banken använder kostnads-nyttoanalyser som ett centralt verktyg för att bedöma i vilken mån en investering ökar den ekonomiska produktiviteten. Forskningsprojektet ska bidra till tester av kostnads-nyttoanalysens integritet och bedömningar av huruvida det finns omständigheter där det vore tillrådligt att kombinera kostnads-nyttoanalyser med beräkningsbar allmän jämvikt.

5

4.   Forskningsprojektets bidrag till akademisk forskning

Forskningsprojektets bidrag till akademisk forskning

De konsekvensbedömningsmodeller som för närvarande tas fram av akademiska forskare eller som beställs av forskningsinstitut utgör förbättrade versioner av tidigare bedömningsmetoder. Syftet med sådana modeller är dock detsamma: att bedöma nettoeffekten av ett projekt eller en policy på nationalinkomst eller BNP. Nationalinkomsten är ett ofullständigt mått på ett lands avkastning och är därmed inte något fulländat verktyg för att mäta den totala ekonomiska produktiviteten, inbegripet välfärden. Modellerna är alltså inte helt förenliga med kostnads-nyttoanalysen. När BNP mäts utelämnas faktorer som ökat penningvärde (konsumentvinst) och miljörelaterade externaliteter. Genom att konsekvensbedömningsmetoder anpassas så att de blir förenliga med kostnads-nyttoanalysen kommer konsekvensbedömningsmetodernas utfall att bli ett bättre mått på ett investeringsprojekts totala effekt på en ekonomis produktivitet och välfärd. Sådana konsekvensbedömningsmetoder skulle också kunna användas vid bedömning av policyer och inte bara av investeringsprojekt.

Förslagsställaren bör känna till att det hittills inte gjorts någon sådan anpassning av konsekvensbedömningsmetoderna till kostnads-nyttoanalysen. Forskningsprojektet bör därför bidra till framtagandet av nya versioner av ekonomiska modeller för socioekonomisk bedömning av projekt och policyer.

Förslagen ska inges på engelska senast den 15 april 2018, kl. 24:00 (CET). Förslag som inges efter detta datum kommer inte att beaktas. Förslagen ska skickas med e-post till följande adress:

Events.EIBInstitute@eib.org

För mer uttömmande information om urvalsprocessen inom EIBURS och om EIB-institutet, se http://institute.eib.org/

För mer uttömmande information om urvalsprocessen inom EIBURS

---

(1)  European Investment Bank (2013), The Economic Appraisal of Transport Projects at the EIB. Luxemburg: Europeiska investeringsbanken. (Internet: http://www.eib.org/infocentre/publications/all/economic-appraisal-of-investment-projects.htm).

1

The Economic Appraisal of Transport Projects at the EIB

(2)  Just, R.E., Hueth, D.L. och Schmitz, A. (2004), The Welfare Economics of Public Policy: A Practical Approach to Project and Policy Evaluation. Cheltenham: Edward Edgard.

2

The Welfare Economics of Public Policy: A Practical Approach to Project and Policy Evaluation

(3)  Hosoe, N., Gasawa, K. och Hashimoto, H. (2010), Textbook of Computable General Equilibrium Modelling: Programming and Simulations. Basingstoke: Palgrave Macmillan.

3

Textbook of Computable General Equilibrium Modelling: Programming and Simulations

(4)  Godley, W. och Marc L. (2007), Monetary Economics: An Integrated Approach to Credit, Money, Income, Production and Wealth. New York: Palgrave MacMillan.

4

Monetary Economics: An Integrated Approach to Credit, Money, Income, Production and Wealth.

(5)  Konsoliderad version av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, protokoll (nr 5) om Europeiska investeringsbankens stadga (EUT C 202, 7.6.2016, s. 251) (Internet: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex:12016E/PRO/05).

5

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 65/08)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 14 februari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).
  Denna anmälan berör följande företag:






  — | The Goldman Sachs Group, Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna). |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 14 februari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1).

Denna anmälan berör följande företag:

—

The Goldman Sachs Group, Inc. (Goldman Sachs, Förenta staterna).

| — | Centerbridge Partners, LP (Centerbridge, Förenta staterna). |
| --- | --- |

—

Centerbridge Partners, LP (Centerbridge, Förenta staterna).

| — | Robyg SA (Robyg, Polen). |
| --- | --- |

—

Robyg SA (Robyg, Polen).

Goldman Sachs och Centerbridge förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Robyg.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Goldman Sachs: global investmentbankverksamhet, förvaltning av värdepapper och investeringar.
  —   Centerbridge: portföljförvaltning med inriktning på riskkapitalfonder och högriskinvesteringar.
  —   Robyg: indirekt helt kontrollerat av Goldman Sachs, byggverksamhet och försäljning av lägenheter och kommersiella fastigheter i Polen. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Goldman Sachs: global investmentbankverksamhet, förvaltning av värdepapper och investeringar.

—   Centerbridge: portföljförvaltning med inriktning på riskkapitalfonder och högriskinvesteringar.

—   Robyg: indirekt helt kontrollerat av Goldman Sachs, byggverksamhet och försäljning av lägenheter och kommersiella fastigheter i Polen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8816 – Goldman Sachs/Centerbridge/Robyg

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

---

| 21.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 65/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 65/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.8793 – Axión/Enagás/Axent)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 65/09)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 14 februari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Denna anmälan berör följande företag:






  — | Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, SAU (Axión, Spanien), som kontrolleras av AMP Group (Australien). |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 14 februari 2018 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Denna anmälan berör följande företag:

—

Axión Infraestructuras de Telecomunicaciones, SAU (Axión, Spanien), som kontrolleras av AMP Group (Australien).

| — | Enagás, SA (Enagás, Spanien). |
| --- | --- |

—

Enagás, SA (Enagás, Spanien).

| — | Axent (Spanien). |
| --- | --- |

—

Axent (Spanien).

Axión och Enagás förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b och 3.4 i koncentrationsförordningen, gemensam kontroll över Axent. Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   Axión: tekniskt tillhandahållande av övergripande tjänster för radio- och telekominfrastruktur samt sändningsnät för audiovisuella sändningsföretag, offentlig förvaltning och telekomoperatörer.
  —   Enagás: lagring av gas och överföringsverksamhet i Spanien.
  —   Axent: tillhandahållande av förhyrda förbindelser i grossistledet i Spanien. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   Axión: tekniskt tillhandahållande av övergripande tjänster för radio- och telekominfrastruktur samt sändningsnät för audiovisuella sändningsföretag, offentlig förvaltning och telekomoperatörer.

—   Enagás: lagring av gas och överföringsverksamhet i Spanien.

—   Axent: tillhandahållande av förhyrda förbindelser i grossistledet i Spanien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.
  Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen. Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:
  M.8793 – Axión/Enagás/Axent
  Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:





  E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adress: |
| Europeiska kommissionen |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen. Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.8793 – Axión/Enagás/Axent

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per brev. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adress:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5 (tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---