# Eiropas Savienības C 99/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 99 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 15. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 99

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 15. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | EURONEST parlamentārā asambleja |
| 2018/C 99/01 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Piedņestras reģionos, Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, Krimā un Doņeckas un Luhanskas apgabala daļās | 1 |
| 2018/C 99/02 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par letālu autonomu ieroču sistēmām | 3 |
| 2018/C 99/03 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par Austrumu partnerības nākotni – kopīga cīņa pret hibrīddraudiem un drošības draudiem | 5 |
| 2018/C 99/04 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par sadarbības enerģētikas jomā veicināšanu Austrumu partnerības ietvaros, ceļā uz 2015. gada Parīzes klimata nolīguma īstenošanu | 7 |
| 2018/C 99/05 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu brīvības un integritātes nodrošināšanu ES un Austrumeiropas partnervalstīs | 12 |
| 2018/C 99/06 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par ekonomikas krīzes ietekmes uz jauniešu nodarbinātību pārvarēšanu ES un Austrumu partnerības valstīs | 18 |
| 2018/C 99/07 | Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par sieviešu stāvokli Austrumeiropas partnervalstu darba tirgū | 24 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

EURONEST

2018/C 99/01

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Piedņestras reģionos, Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, Krimā un Doņeckas un Luhanskas apgabala daļās

Euronest

1

2018/C 99/02

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par letālu autonomu ieroču sistēmām

Euronest

3

2018/C 99/03

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par Austrumu partnerības nākotni – kopīga cīņa pret hibrīddraudiem un drošības draudiem

Euronest

5

2018/C 99/04

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par sadarbības enerģētikas jomā veicināšanu Austrumu partnerības ietvaros, ceļā uz 2015. gada Parīzes klimata nolīguma īstenošanu

Euronest

7

2018/C 99/05

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par plašsaziņas līdzekļu brīvības un integritātes nodrošināšanu ES un Austrumeiropas partnervalstīs

Euronest

12

2018/C 99/06

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par ekonomikas krīzes ietekmes uz jauniešu nodarbinātību pārvarēšanu ES un Austrumu partnerības valstīs

Euronest

18

2018/C 99/07

Euronest parlamentārās asamblejas rezolūcija par sieviešu stāvokli Austrumeiropas partnervalstu darba tirgū

Euronest

24

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

EURONEST parlamentārā asambleja

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/1

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanos Piedņestras reģionos, Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, Krimā un Doņeckas un Luhanskas apgabala daļās

(2018/C 99/01)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas par demokrātijas nākotni, reģionālo drošību un pilsoniskās sabiedrības lomu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās iepriekšējās rezolūcijas par demokrātijas nākotni, reģionālo drošību un pilsoniskās sabiedrības lomu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku un jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem/padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (3), un 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas kaimiņattiecību politiku un jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem/padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), 2017. gada 5. oktobra rezolūciju par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz, Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (2), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (3), un 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (4),

| — | ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ikgadējo ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2017. gada 25. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2017. gada 25. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina),

| — | ņemot vērā 2016. gada jūnija Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada jūnija Eiropas Savienības globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju,

| — | ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši to noteikumus par okupētajām teritorijām un izturēšanos pret civiliedzīvotājiem un viņu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši to noteikumus par okupētajām teritorijām un izturēšanos pret civiliedzīvotājiem un viņu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 9. panta 3. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Piedņestras reģionos, Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, Krimā un Doņeckas un Luhanskas apgabala daļās ir satraucoša, |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Piedņestras reģionos, Abhāzijā, Chinvali reģionā/Dienvidosetijā, Krimā un Doņeckas un Luhanskas apgabala daļās ir satraucoša,

| B. | tā kā cilvēkiem, kas dzīvo šajās teritorijās, ir ierobežota piekļuve vai nav piekļuves tiesu sistēmai; tā kā leģitīmajām iestādēm nav piekļuves šīm zonām, lai īstenotu tiesu varu; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēkiem, kas dzīvo šajās teritorijās, ir ierobežota piekļuve vai nav piekļuves tiesu sistēmai; tā kā leģitīmajām iestādēm nav piekļuves šīm zonām, lai īstenotu tiesu varu;

| C. | tā kā skolas vecuma bērniem, kas dzīvo šajās teritorijās, bieži vien ir liegtas tiesības saņemt izglītību savā dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

C.

tā kā skolas vecuma bērniem, kas dzīvo šajās teritorijās, bieži vien ir liegtas tiesības saņemt izglītību savā dzimtajā valodā;

| D. | tā kā tā dēvētās vietējās iestādes ir izrādījušas ļoti niecīgu vēlēšanos ļaut vietējiem iedzīvotājiem efektīvi izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

D.

tā kā tā dēvētās vietējās iestādes ir izrādījušas ļoti niecīgu vēlēšanos ļaut vietējiem iedzīvotājiem efektīvi izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| E. | tā kā Krievijas Federācija ir atbildīga par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo tā tieši vai netieši ietekmē attīstību konfliktu zonās, sniedzot finansiālo, militāro un ekonomisko palīdzību tā dēvētajām vietējām iestādēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā Krievijas Federācija ir atbildīga par cilvēktiesību pārkāpumiem, jo tā tieši vai netieši ietekmē attīstību konfliktu zonās, sniedzot finansiālo, militāro un ekonomisko palīdzību tā dēvētajām vietējām iestādēm;

| F. | tā kā cilvēkus, kas dzīvo šajās konfliktu zonās, pastāvīgi apdraud militārs konflikts vai tā turpmāka saasināšanās, |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēkus, kas dzīvo šajās konfliktu zonās, pastāvīgi apdraud militārs konflikts vai tā turpmāka saasināšanās,

| 1. | stingri nosoda to cilvēku vajāšanu un iebiedēšanu, kuri pretojas prokrieviskajam režīmam, kuru konfliktu zonās palīdz ieviest tā dēvētās vietējās iestādes; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda to cilvēku vajāšanu un iebiedēšanu, kuri pretojas prokrieviskajam režīmam, kuru konfliktu zonās palīdz ieviest tā dēvētās vietējās iestādes;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka šo reģionu iedzīvotāji nevar brīvi šķērsot okupācijas robežlīnijas un daudzos gadījumos nevar atgriezties savās mājās; norāda, ka dažos gadījumos okupācijas robežlīnija vai tā dēvētā robeža šķērso ciematus vai pat vienas ģimenes īpašumu; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka šo reģionu iedzīvotāji nevar brīvi šķērsot okupācijas robežlīnijas un daudzos gadījumos nevar atgriezties savās mājās; norāda, ka dažos gadījumos okupācijas robežlīnija vai tā dēvētā robeža šķērso ciematus vai pat vienas ģimenes īpašumu;

| 3. | pauž stingru atbalstu cilvēkiem, kas dzīvo konfliktu zonās, un atgādina, ka padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu var paplašināt, lai ietvertu šīs konfliktu zonas, ar nosacījumu, ka tā dēvētās iestādes ievēro leģitīmas centrālās valdības likumus; apstiprina, ka bezvīzu režīms šajās valstīs attiecas uz visiem iedzīvotājiem, tostarp tiem, kuri dzīvo konfliktu zonās, ar nosacījumu, ka ir īstenotas prasības attiecībā uz biometriskajām pasēm; |
| --- | --- |

3.

pauž stingru atbalstu cilvēkiem, kas dzīvo konfliktu zonās, un atgādina, ka padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu var paplašināt, lai ietvertu šīs konfliktu zonas, ar nosacījumu, ka tā dēvētās iestādes ievēro leģitīmas centrālās valdības likumus; apstiprina, ka bezvīzu režīms šajās valstīs attiecas uz visiem iedzīvotājiem, tostarp tiem, kuri dzīvo konfliktu zonās, ar nosacījumu, ka ir īstenotas prasības attiecībā uz biometriskajām pasēm;

| 4. | aicina Komisiju atbalstīt projektus un apmaiņas programmas, kuru mērķis ir uzlabot cilvēku savstarpējos kontaktus, kā arī tos, kas veicina miera veidošanu, konfliktu risināšanu, izlīgumu un starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju atbalstīt projektus un apmaiņas programmas, kuru mērķis ir uzlabot cilvēku savstarpējos kontaktus, kā arī tos, kas veicina miera veidošanu, konfliktu risināšanu, izlīgumu un starpkultūru dialogu;

| 5. | aicina izveidot pārraudzības misiju, lai uzraudzītu cilvēktiesību stāvokli konfliktu zonās; aicina starptautiskos cilvēktiesību novērotājus, tostarp īpašās ANO struktūras, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Eiropas Padomi izpētīt paņēmienus, kā iegūt piekļuvi šīm teritorijām; |
| --- | --- |

5.

aicina izveidot pārraudzības misiju, lai uzraudzītu cilvēktiesību stāvokli konfliktu zonās; aicina starptautiskos cilvēktiesību novērotājus, tostarp īpašās ANO struktūras, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) un Eiropas Padomi izpētīt paņēmienus, kā iegūt piekļuvi šīm teritorijām;

| 6. | kategoriski nosoda valdošo praksi ieslodzītās personas pārvest uz attāliem Krievijas reģioniem, jo tas būtiski ierobežo viņu saziņu ar ģimenēm un cilvēktiesību organizācijām, kas uzraudzītu šo ieslodzīto labklājību; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegāciju Krievijā cieši sekot līdzi notiekošajām tiesas prāvām un pievērst uzmanību attieksmei pret ieslodzītajiem; pauž īpašas bažas par ziņojumiem, ka psihiatrisku ārstēšanu piemēro kā sodu; sagaida, ka ES delegācija, EĀDD un dalībvalstu vēstniecības cieši sekos līdzi šādām tiesas prāvām un lūgs nodrošināt piekļuvi šādiem ieslodzītajiem pirms tiesas procesa, tā laikā un pēc tā; |
| --- | --- |

6.

kategoriski nosoda valdošo praksi ieslodzītās personas pārvest uz attāliem Krievijas reģioniem, jo tas būtiski ierobežo viņu saziņu ar ģimenēm un cilvēktiesību organizācijām, kas uzraudzītu šo ieslodzīto labklājību; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegāciju Krievijā cieši sekot līdzi notiekošajām tiesas prāvām un pievērst uzmanību attieksmei pret ieslodzītajiem; pauž īpašas bažas par ziņojumiem, ka psihiatrisku ārstēšanu piemēro kā sodu; sagaida, ka ES delegācija, EĀDD un dalībvalstu vēstniecības cieši sekos līdzi šādām tiesas prāvām un lūgs nodrošināt piekļuvi šādiem ieslodzītajiem pirms tiesas procesa, tā laikā un pēc tā;

| 7. | aicina Krievijas Federāciju, kurai ir tieša vai netieša ietekme pār tā dēvētajām vietējām iestādēm konfliktu zonās, nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību, kas ir tās pienākums saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

7.

aicina Krievijas Federāciju, kurai ir tieša vai netieša ietekme pār tā dēvētajām vietējām iestādēm konfliktu zonās, nodrošināt cilvēktiesību aizsardzību, kas ir tās pienākums saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām;

| 8. | aicina Eiropas Cilvēktiesību tiesu visaugstāko iespējamo prioritāti piešķirt visu no šīm konfliktu zonām saņemto pārsūdzības pieteikumu izskatīšanai un gadījumiem saistībā ar šajās zonās ieslodzīto pārvešanu uz Krieviju, jo tā dēvētā tiesu sistēma konfliktu zonās, kā arī Krievijas iekšzemes tiesu sistēma neparedz tiesiskās aizsardzības līdzekļus šādos gadījumos; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Cilvēktiesību tiesu visaugstāko iespējamo prioritāti piešķirt visu no šīm konfliktu zonām saņemto pārsūdzības pieteikumu izskatīšanai un gadījumiem saistībā ar šajās zonās ieslodzīto pārvešanu uz Krieviju, jo tā dēvētā tiesu sistēma konfliktu zonās, kā arī Krievijas iekšzemes tiesu sistēma neparedz tiesiskās aizsardzības līdzekļus šādos gadījumos;

| 9. | atbalsta Gruzijas, Moldovas un Ukrainas suverenitāti, neatkarību, vienotību un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās un atkārtoti pauž nosodījumu par Krievijas Federācijas veikto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju, kā arī Gruzijas reģionu Abhāzijā un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas okupāciju; |
| --- | --- |

9.

atbalsta Gruzijas, Moldovas un Ukrainas suverenitāti, neatkarību, vienotību un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās un atkārtoti pauž nosodījumu par Krievijas Federācijas veikto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju, kā arī Gruzijas reģionu Abhāzijā un Chinvali reģiona / Dienvidosetijas okupāciju;

| 10. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0018.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0382.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0043.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/3

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par letālu autonomu ieroču sistēmām

(2018/C 99/02)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2010. gada 28. maija un 2013. gada 13. septembra ziņojumus, ko sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, un 2013. gada 18. septembra ziņojumu, kuru sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un aizsardzību, apkarojot terorismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 28. maija un 2013. gada 13. septembra ziņojumus, ko sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, un 2013. gada 18. septembra ziņojumu, kuru sagatavojis ANO īpašais referents jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu un aizsardzību, apkarojot terorismu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2013. gada 13. augusta paziņojumu par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon2013. gada 13. augusta paziņojumu par bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu,

| — | ņemot vērā uzklausīšanu par bezpilota lidaparātu izmantošanas ietekmi uz cilvēktiesībām, ko 2013. gada 25. aprīlī rīkoja Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteja kopā ar Drošības un aizsardzības apakškomiteju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā uzklausīšanu par bezpilota lidaparātu izmantošanas ietekmi uz cilvēktiesībām, ko 2013. gada 25. aprīlī rīkoja Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteja kopā ar Drošības un aizsardzības apakškomiteju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. maija pētījumu “Karadarbībā izmantojamo bezpilota lidaparātu un autonomu robotu ietekme uz cilvēktiesībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 3. maija pētījumu “Karadarbībā izmantojamo bezpilota lidaparātu un autonomu robotu ietekme uz cilvēktiesībām”,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumus par gatavošanos programmai par nākamās paaudzes Eiropas vidēja augstuma ilglidošanas tālvadības gaisa kuģa sistēmām (RPAS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumus par gatavošanos programmai par nākamās paaudzes Eiropas vidēja augstuma ilglidošanas tālvadības gaisa kuģa sistēmām (RPAS),

| — | ņemot vērā ANO Konferences par Parasto ieroču konvenciju (CCW) lēmumu izveidot valdību ekspertu grupu (VEG) par letālu autonomu ieroču sistēmām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konferences par Parasto ieroču konvenciju (CCW) lēmumu izveidot valdību ekspertu grupu (VEG) par letālu autonomu ieroču sistēmām,

| — | ņemot vērā Melburnā 2017. gadā notikušās Starptautiskās Apvienotās konferences par mākslīgo intelektu atklāto vēstuli, ko parakstījuši robotikas un mākslīgā intelekta vadošie speciālisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Melburnā 2017. gadā notikušās Starptautiskās Apvienotās konferences par mākslīgo intelektu atklāto vēstuli, ko parakstījuši robotikas un mākslīgā intelekta vadošie speciālisti,

| A. | tā kā letālās autonomo ieroču sistēmas (turpmāk “slepkavu roboti”) pēdējo desmit gadu laikā tiek plaši izmantoti konfliktu zonās; |
| --- | --- |

A.

tā kā letālās autonomo ieroču sistēmas (turpmāk “slepkavu roboti”) pēdējo desmit gadu laikā tiek plaši izmantoti konfliktu zonās;

| B. | tā kā “slepkavu roboti” samazina šķēršļus karadarbībai, jo pazeminās iespēja zaudēt kaujinieku dzīvības; |
| --- | --- |

B.

tā kā “slepkavu roboti” samazina šķēršļus karadarbībai, jo pazeminās iespēja zaudēt kaujinieku dzīvības;

| C. | tā kā “slepkavu robotu” izmantošanas rezultātā notiek tādu miermīlīgo civiliedzīvotāju patvaļīga sodīšana ar nāvi, kuri dzīvo letālo operāciju ārpusteritoriālās zonās; |
| --- | --- |

C.

tā kā “slepkavu robotu” izmantošanas rezultātā notiek tādu miermīlīgo civiliedzīvotāju patvaļīga sodīšana ar nāvi, kuri dzīvo letālo operāciju ārpusteritoriālās zonās;

| D. | tā kā “slepkavu roboti” nogalina lielu skaitu miermīlīgo civiliedzīvotāju, īpaši konfliktu zonās; tā kā Ženēvas konvenciju I papildprotokola 51. panta 2. punktā noteikts, ka “vardarbības akti vai draudi, kuru galvenais mērķis ir radīt bailes iedzīvotāju vidū, ir aizliegti”; |
| --- | --- |

D.

tā kā “slepkavu roboti” nogalina lielu skaitu miermīlīgo civiliedzīvotāju, īpaši konfliktu zonās; tā kā Ženēvas konvenciju I papildprotokola 51. panta 2. punktā noteikts, ka “vardarbības akti vai draudi, kuru galvenais mērķis ir radīt bailes iedzīvotāju vidū, ir aizliegti”;

| E. | tā kā bezpilota lidaparātu izmantošana pārkāpj starptautisko cilvēktiesību principus; |
| --- | --- |

E.

tā kā bezpilota lidaparātu izmantošana pārkāpj starptautisko cilvēktiesību principus;

| F. | tā kā 116 robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji no 26 valstīm ir parakstījuši atklātu vēstuli, kurā pausts aicinājums ANO nekavējoties veikt pasākumus attiecībā uz letālajiem autonomajiem ieročiem un starptautiskā līmenī aizliegt to lietošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 116 robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji no 26 valstīm ir parakstījuši atklātu vēstuli, kurā pausts aicinājums ANO nekavējoties veikt pasākumus attiecībā uz letālajiem autonomajiem ieročiem un starptautiskā līmenī aizliegt to lietošanu;

| G. | tā kā Izraēlas Aizsardzības ministrija uz laiku ir apturējusi Izraēlas ieroču ražotāja tirdzniecības un eksporta licenci saistībā ar sarīkotajiem bezpilota lidaparātu uzbrukumiem mērķiem Kalnu Karabahā pēc Azerbaidžānas mudinājuma, |
| --- | --- |

G.

tā kā Izraēlas Aizsardzības ministrija uz laiku ir apturējusi Izraēlas ieroču ražotāja tirdzniecības un eksporta licenci saistībā ar sarīkotajiem bezpilota lidaparātu uzbrukumiem mērķiem Kalnu Karabahā pēc Azerbaidžānas mudinājuma,

Asambleja:

| 1. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt, ražot un izmantot pilnībā autonomus ieročus saskaņā ar starptautisko tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt, ražot un izmantot pilnībā autonomus ieročus saskaņā ar starptautisko tiesisko regulējumu;

| 2. | uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Austrumu partnerības forumā izstrādāt politiku, kuras mērķis ir izveidot reaģēšanas mehānismus, lai ES dalībvalstīs un Austrumu partnervalstīs nodrošinātu cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik svarīgi ir Eiropas Austrumu partnerības forumā izstrādāt politiku, kuras mērķis ir izveidot reaģēšanas mehānismus, lai ES dalībvalstīs un Austrumu partnervalstīs nodrošinātu cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;

| 3. | nosoda mērķtiecīgas miermīlīgo iedzīvotāju slepkavības konflikta zonās; |
| --- | --- |

3.

nosoda mērķtiecīgas miermīlīgo iedzīvotāju slepkavības konflikta zonās;

| 4. | aicina Eiropas Austrumu partnerības valstis veicināt pārredzamāku un pārskatatbildīgāku politiku attiecībā uz “slepkavu robotu” izmantošanu ārpusteritoriālās zonās; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Austrumu partnerības valstis veicināt pārredzamāku un pārskatatbildīgāku politiku attiecībā uz “slepkavu robotu” izmantošanu ārpusteritoriālās zonās;

| 5. | uzsver, ka Eiropas Austrumu partnerības valstu konfliktu zonās ir svarīgi izveidot izmeklēšanas mehānismus, lai atklātu un novērstu mehānismus, kas ļauj veikt patvaļīgus uzbrukumus miermīlīgajiem iedzīvotājiem, kuri dzīvo netālu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Eiropas Austrumu partnerības valstu konfliktu zonās ir svarīgi izveidot izmeklēšanas mehānismus, lai atklātu un novērstu mehānismus, kas ļauj veikt patvaļīgus uzbrukumus miermīlīgajiem iedzīvotājiem, kuri dzīvo netālu;

| 6. | mudina Eiropas Austrumu partnerības valstis atbalstīt valdību ekspertu grupas (VEG) par letālu autonomu ieroču sistēmām darbību. |
| --- | --- |

6.

mudina Eiropas Austrumu partnerības valstis atbalstīt valdību ekspertu grupas (VEG) par letālu autonomu ieroču sistēmām darbību.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/5

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par Austrumu partnerības nākotni – kopīga cīņa pret hibrīddraudiem un drošības draudiem

(2018/C 99/03)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Prāgā 2009. gada 7. maijā izveidoto Austrumu partnerību, ko ES uzsāka kopā ar tās austrumu partneriem, proti, Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī Austrumu partnerības kopīgās deklarācijas, kuras tika pieņemtas 2011. gadā Varšavā, 2013. gadā Viļņā un 2015. gadā Rīgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Prāgā 2009. gada 7. maijā izveidoto Austrumu partnerību, ko ES uzsāka kopā ar tās austrumu partneriem, proti, Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī Austrumu partnerības kopīgās deklarācijas, kuras tika pieņemtas 2011. gadā Varšavā, 2013. gadā Viļņā un 2015. gadā Rīgā,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas, Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības foruma, Reģionu komitejas un ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferences (CORLEAP) ieteikumus un darbības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas, Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības foruma, Reģionu komitejas un ES un Austrumu partnerības valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību konferences (CORLEAP) ieteikumus un darbības,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un Ārlietu padomes secinājumus par EKP un Austrumu partnerību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un Ārlietu padomes secinājumus par EKP un Austrumu partnerību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem/padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu un 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem/padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu un 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentu un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentu Eiropas integrācijas komiteju priekšsēdētāju kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentu un Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentu Eiropas integrācijas komiteju priekšsēdētāju kopīgo paziņojumu,

| A. | tā kā saspringtā ģeopolitiskā vide ES dalībvalstīm un Austrumu partnervalstīm rada jaunus sarežģītus izaicinājumus, sākot no ekonomiskiem uzdevumiem līdz pat drošības draudiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā saspringtā ģeopolitiskā vide ES dalībvalstīm un Austrumu partnervalstīm rada jaunus sarežģītus izaicinājumus, sākot no ekonomiskiem uzdevumiem līdz pat drošības draudiem;

| B. | tā kā Eiropas vērtības, proti, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas prioritāte, ir jāievēro visa kontinenta miera un labklājības sasniegšanai; tā kā partnervalstis ir apņēmušās padziļināt savas attiecības un izpildīt starptautiskās tiesības, kā arī ievērot kopīgās pamatvērtības, lai uzlabotu politisko dialogu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas vērtības, proti, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanas prioritāte, ir jāievēro visa kontinenta miera un labklājības sasniegšanai; tā kā partnervalstis ir apņēmušās padziļināt savas attiecības un izpildīt starptautiskās tiesības, kā arī ievērot kopīgās pamatvērtības, lai uzlabotu politisko dialogu;

| C. | tā kā Austrumu partnerība ir EKP stratēģiska dimensija un svarīgs elements kontinenta stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības panākšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Austrumu partnerība ir EKP stratēģiska dimensija un svarīgs elements kontinenta stabilitātes un ilgtspējīgas attīstības panākšanai;

| D. | tā kā starp ES un tās partnervalstīm pastāv dažādi divpusējo attiecību līmeņi un Eiropas standarti šo valstu iekšējos tiesību aktos nav iestrādāti vienlīdzīgā veidā; |
| --- | --- |

D.

tā kā starp ES un tās partnervalstīm pastāv dažādi divpusējo attiecību līmeņi un Eiropas standarti šo valstu iekšējos tiesību aktos nav iestrādāti vienlīdzīgā veidā;

| E. | tā kā, pilnībā stājoties spēkā asociācijas nolīgumiem (AN), tostarp padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, ir vērojams pamanāms progress attiecīgo partneru attiecībās ar ES un izvēlēs, kas orientētas uz Eiropu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, pilnībā stājoties spēkā asociācijas nolīgumiem (AN), tostarp padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, ir vērojams pamanāms progress attiecīgo partneru attiecībās ar ES un izvēlēs, kas orientētas uz Eiropu;

| F. | tā kā dažu ES austrumu partnervalstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti apdraud neatrisināti reģionālie konflikti, kurus aktīvi paildzina Krievijas Federācija; tā kā šos konfliktus varētu atrisināt ar diplomātiju un patiesu līdzdalību; |
| --- | --- |

F.

tā kā dažu ES austrumu partnervalstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti apdraud neatrisināti reģionālie konflikti, kurus aktīvi paildzina Krievijas Federācija; tā kā šos konfliktus varētu atrisināt ar diplomātiju un patiesu līdzdalību;

| G. | tā kā Krievijas agresīvās un ekspansīvās kaimiņattiecības politikas rezultātā notika Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles nelikumīga aneksija, kā arī nelikumīga Abhāzijas, Chinvali reģiona/Dienvidosetijas un dažu Doņeckas un Luhanskas apgabalu okupācija, pārkāpjot starptautiskās tiesības un divpusējos nolīgumus, kā arī saistības un pienākumus, kurus Krievija bija uzņēmusies kā starptautisku organizāciju locekle; |
| --- | --- |

G.

tā kā Krievijas agresīvās un ekspansīvās kaimiņattiecības politikas rezultātā notika Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles nelikumīga aneksija, kā arī nelikumīga Abhāzijas, Chinvali reģiona/Dienvidosetijas un dažu Doņeckas un Luhanskas apgabalu okupācija, pārkāpjot starptautiskās tiesības un divpusējos nolīgumus, kā arī saistības un pienākumus, kurus Krievija bija uzņēmusies kā starptautisku organizāciju locekle;

| H. | tā kā Krievijas agresijai pret Ukrainu un tās nelikumīgajai Krimas aneksijai ir nopietnas sekas attiecībā uz vispārējo drošību Eiropā; tā kā Krievijas iestādes un to pilnvarotās personas ir nelegāli aizturējušas, arestējušas, notiesājušas un ieslodzījušas simtiem Ukrainas iedzīvotāju pagaidu okupētajās teritorijās, un šo personu skaits aizvien pieaug; tā kā Ukrainā ir gandrīz 1,8 miljoni iekšēji pārvietotu personu un konflikts ir skāris 5 miljonus cilvēku, |
| --- | --- |

H.

tā kā Krievijas agresijai pret Ukrainu un tās nelikumīgajai Krimas aneksijai ir nopietnas sekas attiecībā uz vispārējo drošību Eiropā; tā kā Krievijas iestādes un to pilnvarotās personas ir nelegāli aizturējušas, arestējušas, notiesājušas un ieslodzījušas simtiem Ukrainas iedzīvotāju pagaidu okupētajās teritorijās, un šo personu skaits aizvien pieaug; tā kā Ukrainā ir gandrīz 1,8 miljoni iekšēji pārvietotu personu un konflikts ir skāris 5 miljonus cilvēku,

| 1. | aicina vienprātīgi un stratēģiski reaģēt uz Krievijas radītās sarežģītās situācijas sekām un ieteikt efektīvus mehānismus miera atjaunošanai ieilgušo konfliktu zonās; |
| --- | --- |

1.

aicina vienprātīgi un stratēģiski reaģēt uz Krievijas radītās sarežģītās situācijas sekām un ieteikt efektīvus mehānismus miera atjaunošanai ieilgušo konfliktu zonās;

| 2. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Ukrainas, Gruzijas un Moldovas suverenitātei un teritoriālajai integritātei to starptautiski atzītajās robežās; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Ukrainas, Gruzijas un Moldovas suverenitātei un teritoriālajai integritātei to starptautiski atzītajās robežās;

| 3. | nosoda cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpumus partnervalstu okupētajās teritorijās; |
| --- | --- |

3.

nosoda cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpumus partnervalstu okupētajās teritorijās;

| 4. | uzsver, ka steidzami nepieciešams atbalstīt Ukrainu, Gruziju un Moldovu un sniegt tām juridisku un finansiālu atbalstu, atrisinot iekšēji pārvietoto personu situāciju; aicina nekavējoties atbrīvot Ukrainas politiskos ieslodzītos Krievijas Federācijā; mudina veikt ieslodzīto apmaiņas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka steidzami nepieciešams atbalstīt Ukrainu, Gruziju un Moldovu un sniegt tām juridisku un finansiālu atbalstu, atrisinot iekšēji pārvietoto personu situāciju; aicina nekavējoties atbrīvot Ukrainas politiskos ieslodzītos Krievijas Federācijā; mudina veikt ieslodzīto apmaiņas;

| 5. | uzsver elastīguma un individuālas pieejas principus un to, ka ES un tās partneru ambīcijas nosaka, cik ievērojama būs sadarbība ar ES; |
| --- | --- |

5.

uzsver elastīguma un individuālas pieejas principus un to, ka ES un tās partneru ambīcijas nosaka, cik ievērojama būs sadarbība ar ES;

| 6. | atzinīgi vērtē asociācijas nolīgumu (AN), tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, un Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīguma ar ES un Armēniju stāšanos spēkā, kā arī ES un Azerbaidžānas notiekošās sarunas par jaunu pamatnolīgumu; pauž gandarījumu par to, ka ES izšķirīgā iesaistīšanās Baltkrievijā ir kļuvusi visaptverošāka, tostarp saistībā ar ES un Baltkrievijas koordinācijas grupu, cilvēktiesību dialogu un dialogu par tirdzniecību; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē asociācijas nolīgumu (AN), tostarp padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu, un Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīguma ar ES un Armēniju stāšanos spēkā, kā arī ES un Azerbaidžānas notiekošās sarunas par jaunu pamatnolīgumu; pauž gandarījumu par to, ka ES izšķirīgā iesaistīšanās Baltkrievijā ir kļuvusi visaptverošāka, tostarp saistībā ar ES un Baltkrievijas koordinācijas grupu, cilvēktiesību dialogu un dialogu par tirdzniecību;

| 7. | aicina panākt ciešu politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, tostarp dalību ES programmās, kā arī izpratni, ka AN ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu nav galīgais mērķis šo valstu attiecībās ar ES; aicina atzīt šo valstu centienus attiecībā uz Eiropu; |
| --- | --- |

7.

aicina panākt ciešu politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju, tostarp dalību ES programmās, kā arī izpratni, ka AN ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu nav galīgais mērķis šo valstu attiecībās ar ES; aicina atzīt šo valstu centienus attiecībā uz Eiropu;

| 8. | aicina 2017. gada 24. novembra Eiropas Austrumu partnerības Briseles samitā vienoties par jauniem stratēģiskiem ilgtermiņa mērķiem, lai formulētu visaptverošu sadarbības programmu nākamajiem diviem gadiem un turpmākai nākotnei; |
| --- | --- |

8.

aicina 2017. gada 24. novembra Eiropas Austrumu partnerības Briseles samitā vienoties par jauniem stratēģiskiem ilgtermiņa mērķiem, lai formulētu visaptverošu sadarbības programmu nākamajiem diviem gadiem un turpmākai nākotnei;

| 9. | atkārto tā galveno nostāju par to, ka Briseles deklarācijas projektā ir jāatspoguļo attiecīgo partnervalstu centieni un izvēle attiecībā uz Eiropu, kā tas paziņots AN; |
| --- | --- |

9.

atkārto tā galveno nostāju par to, ka Briseles deklarācijas projektā ir jāatspoguļo attiecīgo partnervalstu centieni un izvēle attiecībā uz Eiropu, kā tas paziņots AN;

| 10. | īpaši uzsver, ka Briseles deklarācijas projektā ir jāietver citi stratēģiski svarīgi elementi, piemēram:






  — | pārrobežu sadarbības un cilvēku savstarpējās saziņas attīstīšana, |
| --- | --- | --- |

10.

īpaši uzsver, ka Briseles deklarācijas projektā ir jāietver citi stratēģiski svarīgi elementi, piemēram:

—

pārrobežu sadarbības un cilvēku savstarpējās saziņas attīstīšana,

| — | energoapgādes drošības uzlabošana, |
| --- | --- |

—

energoapgādes drošības uzlabošana,

| — | digitālo tirgu saskaņošana, |
| --- | --- |

—

digitālo tirgu saskaņošana,

| — | uz klientiem orientētas uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas un jaunas reģionālās ekonomikas diplomātijas izveide tirdzniecības un ieguldījumu sekmēšanai šajā reģionā, |
| --- | --- |

—

uz klientiem orientētas uzņēmējdarbības atbalsta organizācijas un jaunas reģionālās ekonomikas diplomātijas izveide tirdzniecības un ieguldījumu sekmēšanai šajā reģionā,

| — | drošības sektora reformu turpmāka sekmēšana, integrētas robežu pārvaldības īstenošana, organizētās noziedzības izjaukšana, hibrīddraudu novēršana, terorisma apkarošana un radikalizācijas novēršana, kiberdrošības palielināšana un katastrofu novēršanas stiprināšana, |
| --- | --- |

—

drošības sektora reformu turpmāka sekmēšana, integrētas robežu pārvaldības īstenošana, organizētās noziedzības izjaukšana, hibrīddraudu novēršana, terorisma apkarošana un radikalizācijas novēršana, kiberdrošības palielināšana un katastrofu novēršanas stiprināšana,

| — | attiecīgā gadījumā ciešāks drošības dialogs un labāka sadarbība kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā ciešāks drošības dialogs un labāka sadarbība kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/7

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par sadarbības enerģētikas jomā veicināšanu Austrumu partnerības ietvaros, ceļā uz 2015. gada Parīzes klimata nolīguma īstenošanu

(2018/C 99/04)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu un Pušu konferences, kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, Lēmumu 1/CP.21, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu un Pušu konferences, kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, Lēmumu 1/CP.21,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī Ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, īpaši ANO ilgtspējīgas attīstības 7. mērķi “Cenas ziņā pieņemama un tīra enerģija” un 13. mērķi “Rīcība klimata politikas jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī Ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, īpaši ANO ilgtspējīgas attīstības 7. mērķi “Cenas ziņā pieņemama un tīra enerģija” un 13. mērķi “Rīcība klimata politikas jomā”,

| — | ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2016. gada 22. marta rezolūciju par politikas izstrādi attiecībā uz nekonvencionālo gāzi un potenciālo ietekmi uz ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euronest parlamentārās asamblejas 2016. gada 22. marta rezolūciju par politikas izstrādi attiecībā uz nekonvencionālo gāzi un potenciālo ietekmi uz ES un Austrumeiropas partnervalstu enerģijas tirgiem,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES no vienas puses un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES no vienas puses un Gruziju, Moldovu un Ukrainu no otras puses, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīgumu (CEPA), kas parafēts 2017. gada 21. martā, starp ES un Armēniju, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīgumu (CEPA), kas parafēts 2017. gada 21. martā, starp ES un Armēniju, jo īpaši noteikumus par sadarbību enerģētikas jomā,

| — | ņemot vērā Višegrādas grupas ārlietu ministru pēc 2017. gada 12. aprīļa tikšanās Varšavā pieņemto kopīgo paziņojumu par Austrumu partnerību, kurā izteikta iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Višegrādas grupas ārlietu ministru pēc 2017. gada 12. aprīļa tikšanās Varšavā pieņemto kopīgo paziņojumu par Austrumu partnerību, kurā izteikta iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā (1),

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu vides ministru 2016. gada 18. oktobra deklarāciju par vidi un klimata pārmaiņām Austrumu partnerībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu vides ministru 2016. gada 18. oktobra deklarāciju par vidi un klimata pārmaiņām Austrumu partnerībā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 30. novembra Komisijas tiesību aktu kopumu “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 30. novembra Komisijas tiesību aktu kopumu “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem”,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2016. gada 15. decembra kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem” (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 2016. gada 15. decembra kopējo darba dokumentu “Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem” (SWD(2016)0467),

| A. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas klimata pārmaiņu konferencē, kas notika Parīzē 2015. gada decembrī, 193 parakstītājvalstis panāca vispārēju vienošanos, nospraužot mērķus un nosakot mehānismus reaģēšanai uz klimata pārmaiņām un saistošus pienākumus; tā kā Parīzē ES uzņēmās saistības līdz 2030. gadam panākt vismaz 40 % iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu; tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas klimata pārmaiņu konferencē, kas notika Parīzē 2015. gada decembrī, 193 parakstītājvalstis panāca vispārēju vienošanos, nospraužot mērķus un nosakot mehānismus reaģēšanai uz klimata pārmaiņām un saistošus pienākumus; tā kā Parīzē ES uzņēmās saistības līdz 2030. gadam panākt vismaz 40 % iekšzemes siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gadu; tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī;

| B. | tā kā, lai panāktu apjomīgu emisiju samazinājumu, Parīzes nolīguma pusēm ir jāpievēršas oglekļa dioksīda emisiju intensitātei energosistēmās un jāīsteno vērienīgas stratēģijas, lai pasaules ekonomikā pārietu uz mazoglekļa tirgiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai panāktu apjomīgu emisiju samazinājumu, Parīzes nolīguma pusēm ir jāpievēršas oglekļa dioksīda emisiju intensitātei energosistēmās un jāīsteno vērienīgas stratēģijas, lai pasaules ekonomikā pārietu uz mazoglekļa tirgiem;

| C. | tā kā 2015. gada Rīgas Austrumu partnerības samita dalībnieki atkārtoti pauda nodomu vēl vairāk padziļināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā; tā kā saskaņā ar 2015. gada novembra Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu ES un Austrumeiropas partnervalstis ir pievērsušas lielāku uzmanību energoapgādes drošībai un rīcībai klimata politikas jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada Rīgas Austrumu partnerības samita dalībnieki atkārtoti pauda nodomu vēl vairāk padziļināt divpusējo un daudzpusējo sadarbību klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā; tā kā saskaņā ar 2015. gada novembra Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu ES un Austrumeiropas partnervalstis ir pievērsušas lielāku uzmanību energoapgādes drošībai un rīcībai klimata politikas jomā;

| D. | tā kā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros un tā daudzgadu plānošanas līdz 2020. gadam otrajā posmā ES nosaka galvenās prioritātes sadarbībai enerģētikas jomā Austrumu partnerības ietvaros saskaņā ar Rīgā noteiktajām prioritātēm un 20 līdz 2020. gadam sasniedzamajiem rezultātiem, ko 2016. gada 15. decembra dienestu kopējā darba dokumentā ierosināja Komisija un EĀDD; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros un tā daudzgadu plānošanas līdz 2020. gadam otrajā posmā ES nosaka galvenās prioritātes sadarbībai enerģētikas jomā Austrumu partnerības ietvaros saskaņā ar Rīgā noteiktajām prioritātēm un 20 līdz 2020. gadam sasniedzamajiem rezultātiem, ko 2016. gada 15. decembra dienestu kopējā darba dokumentā ierosināja Komisija un EĀDD;

| E. | tā kā ES ir izveidojusi pamatu ES Enerģētikas savienībai kā instrumentu visu Eiropas iedzīvotāju apgādāšanai ar drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģiju; tā kā Enerģētikas savienības mērķi ir integrēt Eiropas enerģētikas nozari, risināt jautājumu par enerģijas tirgu sadrumstalotību, nodrošinot enerģētikas politiku efektīvāku koordināciju, atļaut brīvu enerģijas plūsmu pāri valstu robežām, veicināt investīcijas jaunā jaudā un infrastruktūrā, lai dažādotu energoapgādi, kā arī samazinātu mājsaimniecību maksājumus, radītu darbvietas un veicinātu izaugsmi; tā kā, nospraužot šos mērķus, Enerģētikas savienība atbalsta ES saistību attiecībā uz Parīzes nolīgumu izpildi un nosaka saskaņotus veidus, kā sasniegt gan enerģētikas, gan klimata politikas mērķus, lai nodrošinātu vispārēju un visaptverošu pāreju uz konkurētspējīgu un mazoglekļa ekonomiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir izveidojusi pamatu ES Enerģētikas savienībai kā instrumentu visu Eiropas iedzīvotāju apgādāšanai ar drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģiju; tā kā Enerģētikas savienības mērķi ir integrēt Eiropas enerģētikas nozari, risināt jautājumu par enerģijas tirgu sadrumstalotību, nodrošinot enerģētikas politiku efektīvāku koordināciju, atļaut brīvu enerģijas plūsmu pāri valstu robežām, veicināt investīcijas jaunā jaudā un infrastruktūrā, lai dažādotu energoapgādi, kā arī samazinātu mājsaimniecību maksājumus, radītu darbvietas un veicinātu izaugsmi; tā kā, nospraužot šos mērķus, Enerģētikas savienība atbalsta ES saistību attiecībā uz Parīzes nolīgumu izpildi un nosaka saskaņotus veidus, kā sasniegt gan enerģētikas, gan klimata politikas mērķus, lai nodrošinātu vispārēju un visaptverošu pāreju uz konkurētspējīgu un mazoglekļa ekonomiku;

| F. | tā kā Austrumeiropas partnervalstis saskaras ar arvien lielāku enerģijas pieprasījumu, kas pieaug straujāk nekā ES vidējais pieprasījums; tā kā to ekonomikas ir daudz energointensīvākas nekā vidējā ES dalībvalstī un tā kā šī zemā energoefektivitāte kavē viņu centienus risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Austrumeiropas partnervalstis saskaras ar arvien lielāku enerģijas pieprasījumu, kas pieaug straujāk nekā ES vidējais pieprasījums; tā kā to ekonomikas ir daudz energointensīvākas nekā vidējā ES dalībvalstī un tā kā šī zemā energoefektivitāte kavē viņu centienus risināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas;

| G. | tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir agrīnā posmā ceļā uz enerģētikas nozaru brīvu tirgu un tirgus noteiktām cenām; tā kā enerģētikas nozares tiesisko regulējumu reformu un privātā sektora investīciju trūkums kavē pāreju uz liberālu enerģijas tirgu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Austrumeiropas partnervalstis ir agrīnā posmā ceļā uz enerģētikas nozaru brīvu tirgu un tirgus noteiktām cenām; tā kā enerģētikas nozares tiesisko regulējumu reformu un privātā sektora investīciju trūkums kavē pāreju uz liberālu enerģijas tirgu;

| H. | tā kā iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES pieprasa gan politisku atbalstu, gan tādu projektu veicināšanu, kas atbilst ES politikai un paraugpraksei, tostarp Parīzes nolīguma īstenošanai, |
| --- | --- |

H.

tā kā iespēja ieinteresētajām Austrumu partnerības valstīm nākotnē pievienoties ES pieprasa gan politisku atbalstu, gan tādu projektu veicināšanu, kas atbilst ES politikai un paraugpraksei, tostarp Parīzes nolīguma īstenošanai,

Tiekšanās uz kopīgiem politiskajiem mērķiem un saistību izpilde

| 1. | piekrīt Parīzes klimata nolīguma pušu viedoklim, ka klimata pārmaiņas rada draudus mieram un stabilitātei, pasaules ekonomiskajai labklājībai, nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgai attīstībai; atzinīgi vērtē pušu apņemšanos kolektīvi rīkoties, lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un izvairītos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu; |
| --- | --- |

1.

piekrīt Parīzes klimata nolīguma pušu viedoklim, ka klimata pārmaiņas rada draudus mieram un stabilitātei, pasaules ekonomiskajai labklājībai, nabadzības samazināšanai un ilgtspējīgai attīstībai; atzinīgi vērtē pušu apņemšanos kolektīvi rīkoties, lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un izvairītos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu;

| 2. | pauž gandarījumu par visu ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu apņemšanos attiecībā uz Parīzes nolīgumu un prasa to valstu iestādēm, kuras to vēl nav izdarījušas, ātri pabeigt ratifikācijas procesu; pieņem zināšanai “iecerētos nacionāli noteiktos devumus” (INND), kurus iesniegušas ES dalībvalstis un partnervalstis un kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju; mudina ES dalībvalstu un partnervalstu valdības atjaunināt INND saskaņā ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2030. gadam; norāda uz to, cik svarīgi ir valstu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomas plāni programmu izstrādei un atbilstības nodrošināšanai attiecībā uz atjaunināto nacionālo paredzamo devumu Parīzes nolīguma saistību izpildē; uzsver pušu pienākumu pārredzamā veidā monitorēt un verificēt siltumnīcefekta gāzu emisijas līmeni, kā arī ziņot par to; |
| --- | --- |

2.

pauž gandarījumu par visu ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu apņemšanos attiecībā uz Parīzes nolīgumu un prasa to valstu iestādēm, kuras to vēl nav izdarījušas, ātri pabeigt ratifikācijas procesu; pieņem zināšanai “iecerētos nacionāli noteiktos devumus” (INND), kurus iesniegušas ES dalībvalstis un partnervalstis un kuru mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju; mudina ES dalībvalstu un partnervalstu valdības atjaunināt INND saskaņā ar Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem 2030. gadam; norāda uz to, cik svarīgi ir valstu enerģētikas un klimata pārmaiņu jomas plāni programmu izstrādei un atbilstības nodrošināšanai attiecībā uz atjaunināto nacionālo paredzamo devumu Parīzes nolīguma saistību izpildē; uzsver pušu pienākumu pārredzamā veidā monitorēt un verificēt siltumnīcefekta gāzu emisijas līmeni, kā arī ziņot par to;

| 3. | uzskata, ka Parīzes nolīgumā nosprausto mērķu sasniegšanai būs vajadzīgas apjomīgas un strukturālas pārmaiņas pušu ekonomikās un energosistēmās, tostarp būs pakāpeniski jāpāriet uz lielāku enerģijas avotu dažādību, veicinot ilgtspējīgus energoresursus un energoefektivitātes uzlabošanu visās nozarēs, tostarp transporta un celtniecības nozarē; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Parīzes nolīgumā nosprausto mērķu sasniegšanai būs vajadzīgas apjomīgas un strukturālas pārmaiņas pušu ekonomikās un energosistēmās, tostarp būs pakāpeniski jāpāriet uz lielāku enerģijas avotu dažādību, veicinot ilgtspējīgus energoresursus un energoefektivitātes uzlabošanu visās nozarēs, tostarp transporta un celtniecības nozarē;

| 4. | uzsver atjaunojamo energoresursu attīstības un uzlabotas energoefektivitātes nozīmīgo lomu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā visos enerģētikas sektoros un līdz ar to palīdzībā izpildīt Parīzes nolīguma pušu individuālās saistības; uzskata, ka rīcībpolitikas atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes veicināšanai ir ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības vektori; aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu iestādes izveidot integrētu pasākumu sistēmu, kas veicina lielāku atjaunojamās enerģijas daļu un uzlabo energoefektivitāti, nodrošinot turpmākus stimulus, lai panāktu energotaupību visās tautsaimniecības nozarēs, īpaši celtniecības un transporta nozarē; aicina arī integrēt atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes rīcībpolitikas visās jomās, kas ir saistītas ar enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un uzkrāšanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver atjaunojamo energoresursu attīstības un uzlabotas energoefektivitātes nozīmīgo lomu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā visos enerģētikas sektoros un līdz ar to palīdzībā izpildīt Parīzes nolīguma pušu individuālās saistības; uzskata, ka rīcībpolitikas atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes veicināšanai ir ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības vektori; aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu iestādes izveidot integrētu pasākumu sistēmu, kas veicina lielāku atjaunojamās enerģijas daļu un uzlabo energoefektivitāti, nodrošinot turpmākus stimulus, lai panāktu energotaupību visās tautsaimniecības nozarēs, īpaši celtniecības un transporta nozarē; aicina arī integrēt atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes rīcībpolitikas visās jomās, kas ir saistītas ar enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un uzkrāšanu;

| 5. | uzsver, ka liela daudzuma no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas integrēšana, pakāpeniska elektroenerģijas ražošanas no šiem avotiem un alternatīvām degvielām decentralizēšana un patērētāju līdzdalības sekmēšana, piemēram, izmantojot pieprasījuma reakciju, liek uzlabot energotīklus, tostarp reģionālo un pārrobežu sadarbību, kas nodrošina to savietojamību; aicina Komisiju un Austrumeiropas partnervalstu iestādes veicināt starpsavienojumu infrastruktūru un viedtīklu attīstību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka liela daudzuma no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas integrēšana, pakāpeniska elektroenerģijas ražošanas no šiem avotiem un alternatīvām degvielām decentralizēšana un patērētāju līdzdalības sekmēšana, piemēram, izmantojot pieprasījuma reakciju, liek uzlabot energotīklus, tostarp reģionālo un pārrobežu sadarbību, kas nodrošina to savietojamību; aicina Komisiju un Austrumeiropas partnervalstu iestādes veicināt starpsavienojumu infrastruktūru un viedtīklu attīstību;

| 6. | atbalsta enerģētikas politiku, kura balstās uz brīvo tirgu, atklātu un godīgu konkurenci starp enerģijas piegādātājiem un tirgus pārredzamību; uzsver, ka ES Enerģētikas savienība paredz izveidot Eiropas mēroga enerģijas tirgu, kurā Austrumeiropas partnervalstis ir būtiski dalībnieki; mudina Komisiju un Austrumeiropas partnervalstu iestādes regulāri pārskatīt tirgus noteikumus un ierosināt pielāgojumus, lai atļautu labvēlīgāku vidi investīcijām atjaunojamos energoresursos, reaģējot uz tirgus nepilnībām un energoefektivitātes projektiem; uzsver, cik svarīgi ir radīt stimulus atjaunojamo energoresursu izmantošanai, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamiem energoresursiem un fosilajiem kurināmajiem, un ilgtermiņā likvidētu enerģijas tirgu kropļojošās subsīdijas tradicionālo energoresursu ražošanai; |
| --- | --- |

6.

atbalsta enerģētikas politiku, kura balstās uz brīvo tirgu, atklātu un godīgu konkurenci starp enerģijas piegādātājiem un tirgus pārredzamību; uzsver, ka ES Enerģētikas savienība paredz izveidot Eiropas mēroga enerģijas tirgu, kurā Austrumeiropas partnervalstis ir būtiski dalībnieki; mudina Komisiju un Austrumeiropas partnervalstu iestādes regulāri pārskatīt tirgus noteikumus un ierosināt pielāgojumus, lai atļautu labvēlīgāku vidi investīcijām atjaunojamos energoresursos, reaģējot uz tirgus nepilnībām un energoefektivitātes projektiem; uzsver, cik svarīgi ir radīt stimulus atjaunojamo energoresursu izmantošanai, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus atjaunojamiem energoresursiem un fosilajiem kurināmajiem, un ilgtermiņā likvidētu enerģijas tirgu kropļojošās subsīdijas tradicionālo energoresursu ražošanai;

| 7. | uzsver nepieciešamību nodrošināt pievilcīgu uzņēmējdarbības vidi un atbilstošu tiesisko regulējumu, lai mudinātu privāto sektoru investēt atjaunojamos energoresursos, no tiem iegūtās enerģijas pārvades infrastruktūrā un pārrobežu tirdzniecībā; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību nodrošināt pievilcīgu uzņēmējdarbības vidi un atbilstošu tiesisko regulējumu, lai mudinātu privāto sektoru investēt atjaunojamos energoresursos, no tiem iegūtās enerģijas pārvades infrastruktūrā un pārrobežu tirdzniecībā;

| 8. | aicina to partnervalstu iestādes, kas ir asociētas ar ES, paātrināt tiesību aktu tuvināšanu ES klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību aktiem, kā noteikts asociācijas nolīgumos; šajā sakarā uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Enerģētikas kopienu, Komisiju un ES dalībvalstīm, lai radītu juridiskus, institucionālus, finansiālus, ekonomiskus un tehnoloģiskus priekšnoteikumus nolūkā nodrošināt pakāpenisku pāreju uz mazoglekļa attīstību; atzinīgi vērtē Enerģētikas Kopienas neseno paplašināšanos, iekļaujot Gruziju, vienlaikus uzsverot nepieciešamību pilnībā ievērot tās dalības noteikumus; atzinīgi vērtē Baltkrievijas pieteikumu uz novērotājas statusu šajā organizācijā; |
| --- | --- |

8.

aicina to partnervalstu iestādes, kas ir asociētas ar ES, paātrināt tiesību aktu tuvināšanu ES klimata pārmaiņu un enerģētikas tiesību aktiem, kā noteikts asociācijas nolīgumos; šajā sakarā uzsver, ka svarīga ir sadarbība ar Enerģētikas kopienu, Komisiju un ES dalībvalstīm, lai radītu juridiskus, institucionālus, finansiālus, ekonomiskus un tehnoloģiskus priekšnoteikumus nolūkā nodrošināt pakāpenisku pāreju uz mazoglekļa attīstību; atzinīgi vērtē Enerģētikas Kopienas neseno paplašināšanos, iekļaujot Gruziju, vienlaikus uzsverot nepieciešamību pilnībā ievērot tās dalības noteikumus; atzinīgi vērtē Baltkrievijas pieteikumu uz novērotājas statusu šajā organizācijā;

| 9. | aicina Komisiju palielināt atbalstu un palīdzību to Austrumeiropas partnervalstu spēju veidošanai, kuras ir iesaistītas īstenošanas pasākumos ar ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju palielināt atbalstu un palīdzību to Austrumeiropas partnervalstu spēju veidošanai, kuras ir iesaistītas īstenošanas pasākumos ar ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu;

| 10. | aicina Komisiju un ES dalībvalstu iestādes palīdzēt tām Austrumeiropas partnervalstīm, kuras ir ieinteresētas pievienoties ES, izstrādāt valsts plānus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā 2021.–2030. gadam, vienlaikus identificējot finansēšanas avotus un veicinot to īstenošanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un ES dalībvalstu iestādes palīdzēt tām Austrumeiropas partnervalstīm, kuras ir ieinteresētas pievienoties ES, izstrādāt valsts plānus enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā 2021.–2030. gadam, vienlaikus identificējot finansēšanas avotus un veicinot to īstenošanu;

| 11. | uzsver gāzes lielo nozīmi pārejā uz mazoglekļa energosistēmām Eiropā un tās papildināmību ar atjaunojamiem energoresursiem; šajā sakarā uzskata, ka energoresursu un piegādes ceļu dažādošana, tostarp reversās plūsmas gāzes piegādes ceļu izveide, ir izšķiroši svarīga energoapgādes drošībai ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs un to spējai izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņu politiku; uzsver decentralizētas iekšzemes energoapgādes nozīmi; atzinīgi vērtē gāzes cauruļvada starpsavienojumu izveidi vai attīstību un reversās plūsmas Dienvidu gāzes koridorā un jaunās iekārtas, kas nodrošina sašķidrinātās dabasgāzes eksportu vai importu, tostarp dabasgāzes ieguvi no tradicionāliem un netradicionāliem avotiem; norāda, ka jauniem ceļiem nevajadzētu radīt lielāku atkarību no dominējošiem gāzes piegādātājiem vai apdraudēt reģionālo energoapgādes drošību un ES Enerģētikas savienības stratēģiju; uzsver, ka cauruļvadu infrastruktūras visām jaunajām jūras un sauszemes daļām ir jāatbilst attiecīgo ES tiesību aktu vides noteikumiem un galvenajiem principiem; uzsver, ka Nord Stream 2 zemūdens cauruļvada būvniecība negatīvi ietekmēs reģionālo gāzes tirgu un jo īpaši tam būs negatīva ietekme uz Ukrainas gāzes pārvades sistēmu; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt apzināt reģiona tranzīta potenciālu un atturēties no iesaistīšanās projektos, kas būtu pretrunā Enerģētikas kopienas līguma saistībām un ES asociācijas nolīgumiem ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu; |
| --- | --- |

11.

uzsver gāzes lielo nozīmi pārejā uz mazoglekļa energosistēmām Eiropā un tās papildināmību ar atjaunojamiem energoresursiem; šajā sakarā uzskata, ka energoresursu un piegādes ceļu dažādošana, tostarp reversās plūsmas gāzes piegādes ceļu izveide, ir izšķiroši svarīga energoapgādes drošībai ES dalībvalstīs un Austrumeiropas partnervalstīs un to spējai izpildīt saistības attiecībā uz klimata pārmaiņu politiku; uzsver decentralizētas iekšzemes energoapgādes nozīmi; atzinīgi vērtē gāzes cauruļvada starpsavienojumu izveidi vai attīstību un reversās plūsmas Dienvidu gāzes koridorā un jaunās iekārtas, kas nodrošina sašķidrinātās dabasgāzes eksportu vai importu, tostarp dabasgāzes ieguvi no tradicionāliem un netradicionāliem avotiem; norāda, ka jauniem ceļiem nevajadzētu radīt lielāku atkarību no dominējošiem gāzes piegādātājiem vai apdraudēt reģionālo energoapgādes drošību un ES Enerģētikas savienības stratēģiju; uzsver, ka cauruļvadu infrastruktūras visām jaunajām jūras un sauszemes daļām ir jāatbilst attiecīgo ES tiesību aktu vides noteikumiem un galvenajiem principiem; uzsver, ka Nord Stream 2 zemūdens cauruļvada būvniecība negatīvi ietekmēs reģionālo gāzes tirgu un jo īpaši tam būs negatīva ietekme uz Ukrainas gāzes pārvades sistēmu; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis turpināt apzināt reģiona tranzīta potenciālu un atturēties no iesaistīšanās projektos, kas būtu pretrunā Enerģētikas kopienas līguma saistībām un ES asociācijas nolīgumiem ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu;

| 12. | uzskata, ka katrai valstij ir suverēnas tiesības izvēlēties energoresursu struktūru; tomēr atkārtoti pauž aicinājumu Baltkrievijas iestādēm pārtraukt Astravjecas atomelektrostacijas būvniecību un Hostislavas krīta raktuvju turpmāko attīstību līdz atklātā un pārredzamā veidā tiek veikts to attīstības un darbības patiesi neatkarīgs ietekmes uz vidi novērtējums, pilnībā ievērojot augstākos starptautiskos kodoldrošības un vides drošības standartus; prasa arī visu ieinteresēto pušu iesaistīšanos novērtēšanas procesā, lai izslēgtu kompromisus uz vides aizsardzības un kodoldrošības rēķina; aicina ES dalībvalstis un attiecīgās Austrumeiropas partnervalstis saglabāt atomelektrostaciju un to iekārtu drošības pasākumus atbilstoši starptautiskajiem standartiem, jo īpaši ievērojot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ziņojumus, un aicina izveidot pienācīgas kodolenerģijas drošības sistēmas; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka katrai valstij ir suverēnas tiesības izvēlēties energoresursu struktūru; tomēr atkārtoti pauž aicinājumu Baltkrievijas iestādēm pārtraukt Astravjecas atomelektrostacijas būvniecību un Hostislavas krīta raktuvju turpmāko attīstību līdz atklātā un pārredzamā veidā tiek veikts to attīstības un darbības patiesi neatkarīgs ietekmes uz vidi novērtējums, pilnībā ievērojot augstākos starptautiskos kodoldrošības un vides drošības standartus; prasa arī visu ieinteresēto pušu iesaistīšanos novērtēšanas procesā, lai izslēgtu kompromisus uz vides aizsardzības un kodoldrošības rēķina; aicina ES dalībvalstis un attiecīgās Austrumeiropas partnervalstis saglabāt atomelektrostaciju un to iekārtu drošības pasākumus atbilstoši starptautiskajiem standartiem, jo īpaši ievērojot Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ziņojumus, un aicina izveidot pienācīgas kodolenerģijas drošības sistēmas;

Ciešāka sadarbība enerģētikas politikas veidošanā un sekmīgu programmu paplašināšana

| 13. | atzinīgi vērtē kopīgo ES un Austrumeiropas partnervalstu apņemšanos intensīvāk sadarboties vides un klimata pārmaiņu problēmu risināšanā un ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas attīstības veicināšanā, kā to Austrumu partnerības ministri 2016. gada 18. oktobrī vēlreiz apstiprināja vēsturē pirmās šiem jautājumiem veltītās sanāksmes deklarācijā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē kopīgo ES un Austrumeiropas partnervalstu apņemšanos intensīvāk sadarboties vides un klimata pārmaiņu problēmu risināšanā un ilgtspējīgas un iekļaujošas ekonomikas attīstības veicināšanā, kā to Austrumu partnerības ministri 2016. gada 18. oktobrī vēlreiz apstiprināja vēsturē pirmās šiem jautājumiem veltītās sanāksmes deklarācijā;

| 14. | atbalsta Austrumu partnerības enerģētikas jomas prioritātes līdz 2020. gadam, kā izklāstīts Eiropas kaimiņattiecību instrumenta daudzgadu plāna otrajā posmā; uzskata, ka šīs prioritātes ir saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; |
| --- | --- |

14.

atbalsta Austrumu partnerības enerģētikas jomas prioritātes līdz 2020. gadam, kā izklāstīts Eiropas kaimiņattiecību instrumenta daudzgadu plāna otrajā posmā; uzskata, ka šīs prioritātes ir saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem;

| 15. | uzsver pētniecības un inovācijas nozīmi klimata pārmaiņu un enerģētikas politikā; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izveidot sadarbību attiecībā uz resursu ziņā efektīvām un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijām, kā arī šo tehnoloģiju nodošanu un inovāciju, lai palielinātu šo valstu ekonomiku pielāgošanās spējas; |
| --- | --- |

15.

uzsver pētniecības un inovācijas nozīmi klimata pārmaiņu un enerģētikas politikā; aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izveidot sadarbību attiecībā uz resursu ziņā efektīvām un zemu oglekļa emisiju tehnoloģijām, kā arī šo tehnoloģiju nodošanu un inovāciju, lai palielinātu šo valstu ekonomiku pielāgošanās spējas;

| 16. | uzsver, ka Austrumeiropas partnervalstīm ir svarīgi palielināt enerģētikas diplomātijas lomu, lai veicinātu rīcībpolitikas un programmas, modernas tīras energotehnoloģijas, dalīšanos ar gūto pieredzi un paraugpraksi un finansējuma investīcijām ārpus ES izmantošanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka Austrumeiropas partnervalstīm ir svarīgi palielināt enerģētikas diplomātijas lomu, lai veicinātu rīcībpolitikas un programmas, modernas tīras energotehnoloģijas, dalīšanos ar gūto pieredzi un paraugpraksi un finansējuma investīcijām ārpus ES izmantošanu;

| 17. | atzinīgi vērtē Austrumeiropas partnervalstu centienus dažādot energoresursus, piemēram, Moldovas sekmīgi īstenoto un ES finansēto “Enerģijas un biomasas projektu”, kas ir palīdzējis palielināt šajā valstī atjaunojamo energoresursu ražošanu un energoapgādes dažādošanu; atzinīgi vērtē Gruzijas un Ukrainas centienus veikt vairāk energoefektivitātes pasākumu mājokļu nozarē, kā arī Armēnijas centienus attīstīt alternatīvus energoresursus; izsaka atzinību Azerbaidžānai par tās centieniem pieņemt jaunus tiesību aktus un aizstāt novecojošās tehnoloģijas un iekārtas ar modernām, lai sasniegtu 2015. gada Parīzes klimata nolīguma mērķus un citus starptautiskos standartus; uzsver, ka konfliktu skartajās teritorijās Austrumeiropas partnervalstīs, neraugoties uz politisko situāciju, būtu pienācīgi jāizvērš starptautiski valstiski un nevalstiski vides projekti, lai nodrošinātu iedzīvotāju vajadzību vides jomā pilnīgu aizsardzību; uzsver, ka šajā sakarā jebkurai konkrētai rīcībpolitikai Austrumu partnerības ietvaros vajadzētu būt iekļaujošai; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Austrumeiropas partnervalstu centienus dažādot energoresursus, piemēram, Moldovas sekmīgi īstenoto un ES finansēto “Enerģijas un biomasas projektu”, kas ir palīdzējis palielināt šajā valstī atjaunojamo energoresursu ražošanu un energoapgādes dažādošanu; atzinīgi vērtē Gruzijas un Ukrainas centienus veikt vairāk energoefektivitātes pasākumu mājokļu nozarē, kā arī Armēnijas centienus attīstīt alternatīvus energoresursus; izsaka atzinību Azerbaidžānai par tās centieniem pieņemt jaunus tiesību aktus un aizstāt novecojošās tehnoloģijas un iekārtas ar modernām, lai sasniegtu 2015. gada Parīzes klimata nolīguma mērķus un citus starptautiskos standartus; uzsver, ka konfliktu skartajās teritorijās Austrumeiropas partnervalstīs, neraugoties uz politisko situāciju, būtu pienācīgi jāizvērš starptautiski valstiski un nevalstiski vides projekti, lai nodrošinātu iedzīvotāju vajadzību vides jomā pilnīgu aizsardzību; uzsver, ka šajā sakarā jebkurai konkrētai rīcībpolitikai Austrumu partnerības ietvaros vajadzētu būt iekļaujošai;

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka nesen uz visām Austrumeiropas partnervalstīm ir paplašināta Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerība (“E5P”), kuras mērķis ir paātrināt svarīgo energoefektivitātes un vides projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē to, ka nesen uz visām Austrumeiropas partnervalstīm ir paplašināta Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerība (“E5P”), kuras mērķis ir paātrināt svarīgo energoefektivitātes un vides projektu īstenošanu;

| 19. | stingri atbalsta laikposmam no 2016. līdz 2020. gadam izstrādāto apņemšanos, kura pieņemta saistībā ar Pilsētas mēru paktu Austrumu partnerības valstīm (CoMo East), kas apvieno tūkstošiem vietējo un reģionālo pašvaldību, kuras kopīgi strādā pie ES mērķu klimata un enerģētikas jomā sasniegšanas; mudina Austrumeiropas partnervalstu pašvaldības ar Pilsētas mēru pakta Austrumu partnerības valstīm finansiālu atbalstu īstenot ilgtspējīgu enerģētikas un klimata rīcības plānus, vienlaikus meklējot paņēmienus, kā palielināt investīcijas, piemēram, veicot projektu apvienošanu un piesaistot citu tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

19.

stingri atbalsta laikposmam no 2016. līdz 2020. gadam izstrādāto apņemšanos, kura pieņemta saistībā ar Pilsētas mēru paktu Austrumu partnerības valstīm (CoMo East), kas apvieno tūkstošiem vietējo un reģionālo pašvaldību, kuras kopīgi strādā pie ES mērķu klimata un enerģētikas jomā sasniegšanas; mudina Austrumeiropas partnervalstu pašvaldības ar Pilsētas mēru pakta Austrumu partnerības valstīm finansiālu atbalstu īstenot ilgtspējīgu enerģētikas un klimata rīcības plānus, vienlaikus meklējot paņēmienus, kā palielināt investīcijas, piemēram, veicot projektu apvienošanu un piesaistot citu tehnisko palīdzību;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka uz visām Austrumeiropas partnervalstīm ir attiecināta EU4Energy iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot likumdošanas, regulatīvo un investīciju vidi un sekmēt sadarbību galvenajos infrastruktūras projektos; atbalsta ES finansēto Clima East politikas projektu, kas sniedz atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm saistībā ar klimata pārmaiņu politiku, un sešu partnervalstu vides, ekoloģijas un dabas aizsardzības ministriju ciešo sadarbību ar Komisiju Parīzes nolīguma īstenošanā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka uz visām Austrumeiropas partnervalstīm ir attiecināta EU4Energy iniciatīva, kuras mērķis ir uzlabot likumdošanas, regulatīvo un investīciju vidi un sekmēt sadarbību galvenajos infrastruktūras projektos; atbalsta ES finansēto Clima East politikas projektu, kas sniedz atbalstu Austrumeiropas partnervalstīm saistībā ar klimata pārmaiņu politiku, un sešu partnervalstu vides, ekoloģijas un dabas aizsardzības ministriju ciešo sadarbību ar Komisiju Parīzes nolīguma īstenošanā;

| 21. | atzinīgi vērtē sadarbību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm gāzes piegādes, jo īpaši dabasgāzes reversās plūsmas jaudas, nodrošināšanā no Ungārijas, Polijas un Slovākijas uz Ukrainu un no Rumānijas uz Moldovu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē sadarbību starp ES un Austrumeiropas partnervalstīm gāzes piegādes, jo īpaši dabasgāzes reversās plūsmas jaudas, nodrošināšanā no Ungārijas, Polijas un Slovākijas uz Ukrainu un no Rumānijas uz Moldovu;

| 22. | aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis labāk īstenot agrāk panāktās vienošanās palielināt dabasgāzes reversās plūsmas no Bulgārijas un Grieķijas caur Rumāniju uz Ukrainu; |
| --- | --- |

22.

aicina ES dalībvalstis un Austrumeiropas partnervalstis labāk īstenot agrāk panāktās vienošanās palielināt dabasgāzes reversās plūsmas no Bulgārijas un Grieķijas caur Rumāniju uz Ukrainu;

| 23. | atbalsta finanšu instrumentu saskaņošanu ar politiku un plāniem, ko atbalsta ES, Austrumeiropas partnervalstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas, tostarp finanšu iestādes, bankas un līdzekļu devēji no atsevišķām valstīm, lai veicinātu zemoglekļa attīstību; |
| --- | --- |

23.

atbalsta finanšu instrumentu saskaņošanu ar politiku un plāniem, ko atbalsta ES, Austrumeiropas partnervalstis un starptautiskās un reģionālās organizācijas, tostarp finanšu iestādes, bankas un līdzekļu devēji no atsevišķām valstīm, lai veicinātu zemoglekļa attīstību;

| 24. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

24.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ES dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/12

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par plašsaziņas līdzekļu brīvības un integritātes nodrošināšanu ES un Austrumeiropas partnervalstīs

(2018/C 99/05)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maija Aktu par Euronest parlamentārās asamblejas dibināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maija Aktu par Euronest parlamentārās asamblejas dibināšanu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 21. un 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK) 10. pantu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecīgo judikatūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK) 10. pantu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas attiecīgo judikatūru,

| — | ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, jo īpaši noteikumus sadarbībai plašsaziņas līdzekļu jomā, kas attiecas uz audiovizuālo politiku un žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu darbinieku apmācību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā asociācijas nolīgumus starp ES, no vienas puses, un Gruziju, Moldovu un Ukrainu, no otras puses, jo īpaši noteikumus sadarbībai plašsaziņas līdzekļu jomā, kas attiecas uz audiovizuālo politiku un žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu darbinieku apmācību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 23. novembra rezolūciju par ES stratēģisko paziņojumu pret to vērstas trešo personu propagandas apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā regulāros ziņojumus par tendencēm plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā EDSO reģionā, ar kuru iepazīstināja EDSO Patstāvīgās padomes īpašais pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulāros ziņojumus par tendencēm plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā EDSO reģionā, ar kuru iepazīstināja EDSO Patstāvīgās padomes īpašais pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumos,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada 15. decembra kopīgo darba dokumentu Eastern Partnership – Focusing on key priorities and deliverables (“Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2016. gada 15. decembra kopīgo darba dokumentu Eastern Partnership – Focusing on key priorities and deliverables (“Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem”),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu un EĀDD 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible result (“Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu un EĀDD 2017. gada 9. jūnija kopējo darba dokumentu Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible result (“Austrumu partnerība – 20 mērķpasākumi 2020. gadam, pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un taustāmiem ieguvumiem”),

| — | ņemot vērā parafēto Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju, kas parakstīts 2017. gada novembrī Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā parafēto Visaptverošas un pastiprinātas partnerības nolīgumu starp ES un Armēniju, kas parakstīts 2017. gada novembrī Briselē,

| — | ņemot vērā labi pazīstamu starptautisku žurnālistu organizāciju ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā labi pazīstamu starptautisku žurnālistu organizāciju ziņojumus,

| A. | tā kā Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

| B. | tā kā Rīgas 2015. gada Austrumu partnerības samita laikā visi dalībnieki uzsvēra plašsaziņas līdzekļu svarīgo nozīmi demokrātiskā sabiedrībā un apstiprināja turpmāku atbalstu plašsaziņas līdzekļu brīvībai saskaņā ar kopīgās deklarācijas 16. pantu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Rīgas 2015. gada Austrumu partnerības samita laikā visi dalībnieki uzsvēra plašsaziņas līdzekļu svarīgo nozīmi demokrātiskā sabiedrībā un apstiprināja turpmāku atbalstu plašsaziņas līdzekļu brīvībai saskaņā ar kopīgās deklarācijas 16. pantu;

| C. | tā kā preses brīvības aizsardzība ir noteikta Eiropas Padomes regulējumā, pamatojoties uz ECTK; tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumi ir visa Austrumu partnerības valstu īstenotā demokrātisko un juridisko reformu kopuma centrālā daļa un tāpēc ir nozīmīgi ES un tās partneru politiskajā dialogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā preses brīvības aizsardzība ir noteikta Eiropas Padomes regulējumā, pamatojoties uz ECTK; tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvības jautājumi ir visa Austrumu partnerības valstu īstenotā demokrātisko un juridisko reformu kopuma centrālā daļa un tāpēc ir nozīmīgi ES un tās partneru politiskajā dialogā;

| D. | tā kā ES dalībvalstis un partnervalstis dažādos līmeņos saskaras ar izaicinājumiem un problēmām plašsaziņas līdzekļu brīvības un drukāto un digitālo plašsaziņas līdzekļu ekonomikas jomā; tā kā kopējās problēmas ietver neatbilstošus tiesību aktus, pretterorisma tiesību aktu nepiemērotu izmantošanu, plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju, ekonomiski dominējošu pozīciju plašsaziņas līdzekļu tirgū, politiskās elites neiecietību pret kritiku, nedemokrātisku un politiski motivētu kontroli un informācijas telpas regulēšanu, plurālisma ierobežojumus, kā arī interneta plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumus un vārda brīvības apgrūtināšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES dalībvalstis un partnervalstis dažādos līmeņos saskaras ar izaicinājumiem un problēmām plašsaziņas līdzekļu brīvības un drukāto un digitālo plašsaziņas līdzekļu ekonomikas jomā; tā kā kopējās problēmas ietver neatbilstošus tiesību aktus, pretterorisma tiesību aktu nepiemērotu izmantošanu, plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju, ekonomiski dominējošu pozīciju plašsaziņas līdzekļu tirgū, politiskās elites neiecietību pret kritiku, nedemokrātisku un politiski motivētu kontroli un informācijas telpas regulēšanu, plurālisma ierobežojumus, kā arī interneta plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumus un vārda brīvības apgrūtināšanu;

| E. | tā kā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2014.–2020. gadam ietvaros ES tiecas uzlabot sadarbību ar Austrumeiropas partneriem plašsaziņas līdzekļu jomā un paredz šim nolūkam finansējumu; tā kā ES šajā sakarā ir finansējusi vairākus projektus, jo īpaši projektus, kuru mērķis ir uzlabot plašsaziņas līdzekļu tiesību aktus, uzraudzīt situāciju saistībā ar vārda brīvību un piekļuvi informācijai un palīdzēt uzlabot plašsaziņas līdzekļu darbinieku profesionālās prasmes; tā kā labi funkcionējoša plašsaziņas līdzekļu vide, kas balstās uz plurālisma un neatkarības principiem, ir viens no demokrātiskas, stabilas, plaukstošas un izturētspējīgas sabiedrības priekšnosacījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas kaimiņattiecību instrumenta 2014.–2020. gadam ietvaros ES tiecas uzlabot sadarbību ar Austrumeiropas partneriem plašsaziņas līdzekļu jomā un paredz šim nolūkam finansējumu; tā kā ES šajā sakarā ir finansējusi vairākus projektus, jo īpaši projektus, kuru mērķis ir uzlabot plašsaziņas līdzekļu tiesību aktus, uzraudzīt situāciju saistībā ar vārda brīvību un piekļuvi informācijai un palīdzēt uzlabot plašsaziņas līdzekļu darbinieku profesionālās prasmes; tā kā labi funkcionējoša plašsaziņas līdzekļu vide, kas balstās uz plurālisma un neatkarības principiem, ir viens no demokrātiskas, stabilas, plaukstošas un izturētspējīgas sabiedrības priekšnosacījumiem;

| F. | tā kā saskaņā ar ECTK 10. panta 2. punktu vārda brīvības īstenošana ir saistīta ar pienākumiem un atbildību un uz to var attiekties prasības, nosacījumi, ierobežojumi vai sodi, kas noteikti likumā; tā kā demokrātiskā sabiedrībā šāds tiesiskais regulējums ir nepieciešams kā līdzeklis, lai nepieļautu noziedzīgus nodarījumus un nekārtības, aizsargātu veselību un tikumību, aizsargātu citu cilvēku cieņu un tiesības, nepieļautu konfidenciālas informācijas izpaušanu, saglabātu tiesu varas autoritāti un objektivitāti un aizsargātu valsts drošības intereses, pamattiesības, teritoriālo vienotību un sabiedrisko drošību; tā kā tomēr šādi ierobežojumi ir jāpiemēro tikai tur, kur tie ir absolūti nepieciešami, un veiktajiem pasākumiem ir jābūt proporcionāliem; tā kā neviens pasākums, kas veikts, lai pasargātu valdību vai iestādi no kritikas, nebūtu jāuzskata par leģitīmu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar ECTK 10. panta 2. punktu vārda brīvības īstenošana ir saistīta ar pienākumiem un atbildību un uz to var attiekties prasības, nosacījumi, ierobežojumi vai sodi, kas noteikti likumā; tā kā demokrātiskā sabiedrībā šāds tiesiskais regulējums ir nepieciešams kā līdzeklis, lai nepieļautu noziedzīgus nodarījumus un nekārtības, aizsargātu veselību un tikumību, aizsargātu citu cilvēku cieņu un tiesības, nepieļautu konfidenciālas informācijas izpaušanu, saglabātu tiesu varas autoritāti un objektivitāti un aizsargātu valsts drošības intereses, pamattiesības, teritoriālo vienotību un sabiedrisko drošību; tā kā tomēr šādi ierobežojumi ir jāpiemēro tikai tur, kur tie ir absolūti nepieciešami, un veiktajiem pasākumiem ir jābūt proporcionāliem; tā kā neviens pasākums, kas veikts, lai pasargātu valdību vai iestādi no kritikas, nebūtu jāuzskata par leģitīmu;

| G. | tā kā pret žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un emuāristiem vērsta apspiešana un vardarbība, tostarp slepkavības, nolaupīšana, uzbrukumi, patvaļīga aizturēšana, iebiedēšana, aizskaršana un aprīkojuma konfiskācija, kā arī nesodāmība par šādiem noziegumiem nopietni apdraud plašsaziņas līdzekļu brīvību; tā kā žurnālistu fiziskā drošība Austrumu partnerības valstīs pēdējos gados ir kļuvusi par arvien lielāku problēmu, jo īpaši konfliktu ietekmētajos reģionos; |
| --- | --- |

G.

tā kā pret žurnālistiem, plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un emuāristiem vērsta apspiešana un vardarbība, tostarp slepkavības, nolaupīšana, uzbrukumi, patvaļīga aizturēšana, iebiedēšana, aizskaršana un aprīkojuma konfiskācija, kā arī nesodāmība par šādiem noziegumiem nopietni apdraud plašsaziņas līdzekļu brīvību; tā kā žurnālistu fiziskā drošība Austrumu partnerības valstīs pēdējos gados ir kļuvusi par arvien lielāku problēmu, jo īpaši konfliktu ietekmētajos reģionos;

| H. | tā kā vardarbība, ko izmanto, lai apklusinātu disidentus un neērtus viedokļus, tostarp tādi šausmīgi noziegumi kā žurnālistu pasūtījuma slepkavības un nolaupīšana, kurām bijusi šokējoša ietekme uz plašsaziņas līdzekļu kopienu, apdraud Eiropas pamatbrīvības un nopietni kaitē plašsaziņas līdzekļu brīvībai, atturot no vārda brīvības, jo īpaši ar pašcenzūru; tā kā, piemēram, teroristu uzbrukums satīriskā žurnāla Charlie Hebdo birojam Parīzē 2015. gadā un televīzijas žurnālista Pāvela Šeremeta noslepkavošana Kijevā 2016. gadā šokējoši ietekmēja plašsaziņas līdzekļu kopienu un izraisīja nosodījuma vilni visā pasaulē; |
| --- | --- |

H.

tā kā vardarbība, ko izmanto, lai apklusinātu disidentus un neērtus viedokļus, tostarp tādi šausmīgi noziegumi kā žurnālistu pasūtījuma slepkavības un nolaupīšana, kurām bijusi šokējoša ietekme uz plašsaziņas līdzekļu kopienu, apdraud Eiropas pamatbrīvības un nopietni kaitē plašsaziņas līdzekļu brīvībai, atturot no vārda brīvības, jo īpaši ar pašcenzūru; tā kā, piemēram, teroristu uzbrukums satīriskā žurnāla Charlie Hebdo birojam Parīzē 2015. gadā un televīzijas žurnālista Pāvela Šeremeta noslepkavošana Kijevā 2016. gadā šokējoši ietekmēja plašsaziņas līdzekļu kopienu un izraisīja nosodījuma vilni visā pasaulē;

| I. | tā kā sadarbība ar starptautiskajām žurnālistu organizācijām, ziedojumi no dažādiem fondiem un ieteikumi un saistības, kas izriet no Austrumu partnerības valstu locekļu saistībām gan EDSO, gan Eiropas Padomē, ir devušas pozitīvu ieguldījumu, lai veicinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un attīstītu modernus plašsaziņas līdzekļus partnervalstīs; tā kā iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt profesionalitāti žurnālistikā, nodrošināt atbilstošu apmācību plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un uzlabot plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas instrumentus, lai tie būtu pienācīgi darboties spējīgi, var arī veicināt centienus izveidot demokrātiskāku sabiedrību, kuras pamatā ir labāka pilsoniskā līdzdalība un tiesiskuma ievērošana; |
| --- | --- |

I.

tā kā sadarbība ar starptautiskajām žurnālistu organizācijām, ziedojumi no dažādiem fondiem un ieteikumi un saistības, kas izriet no Austrumu partnerības valstu locekļu saistībām gan EDSO, gan Eiropas Padomē, ir devušas pozitīvu ieguldījumu, lai veicinātu plašsaziņas līdzekļu brīvību un attīstītu modernus plašsaziņas līdzekļus partnervalstīs; tā kā iniciatīvas, kuru mērķis ir palielināt profesionalitāti žurnālistikā, nodrošināt atbilstošu apmācību plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un uzlabot plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas instrumentus, lai tie būtu pienācīgi darboties spējīgi, var arī veicināt centienus izveidot demokrātiskāku sabiedrību, kuras pamatā ir labāka pilsoniskā līdzdalība un tiesiskuma ievērošana;

| J. | tā kā pētnieciskās žurnālistikas veicināšana ir lietderīgs paņēmiens, lai uzlabotu labu pārvaldību un apkarotu korupciju; tā kā, no otras puses, plaši izplatītā korupcija un pastāvīgie tiesiskuma trūkumi negatīvi ietekmē plašsaziņas līdzekļu vidi, jo mazina plašsaziņas līdzekļu darbinieku uzticamību un neļauj tiem sniegt faktos balstītu informāciju un objektīvu analīzi; |
| --- | --- |

J.

tā kā pētnieciskās žurnālistikas veicināšana ir lietderīgs paņēmiens, lai uzlabotu labu pārvaldību un apkarotu korupciju; tā kā, no otras puses, plaši izplatītā korupcija un pastāvīgie tiesiskuma trūkumi negatīvi ietekmē plašsaziņas līdzekļu vidi, jo mazina plašsaziņas līdzekļu darbinieku uzticamību un neļauj tiem sniegt faktos balstītu informāciju un objektīvu analīzi;

| K. | tā kā digitālās ekonomikas attīstībai ir neizmantots sociālās un ekonomiskās attīstības potenciāls, kā arī izaugsmei un darba vietu radīšanai ES un partnervalstu plašsaziņas līdzekļu nozarēs; tā kā ES un Austrumu partnerības valstīm būtu kopīgi jārisina problēmas, kas rodas digitālo tirgu saskaņošanas gaitā; |
| --- | --- |

K.

tā kā digitālās ekonomikas attīstībai ir neizmantots sociālās un ekonomiskās attīstības potenciāls, kā arī izaugsmei un darba vietu radīšanai ES un partnervalstu plašsaziņas līdzekļu nozarēs; tā kā ES un Austrumu partnerības valstīm būtu kopīgi jārisina problēmas, kas rodas digitālo tirgu saskaņošanas gaitā;

| L. | tā kā valsts iestādes saskaras ar grūtībām kontrolēt nelikumīga satura plašo izplatību internetā, piemēram, terorisma propagandas, rasistisku un ksenofobisku materiālu, naida runu, seksuāla rakstura materiālu un aicinājumu uz vardarbību, diskrimināciju vai karadarbību; tā kā šajā nozarē jau tiek piemēroti tiesību akti par neslavas celšanu un goda aizskaršanu; tā kā patlaban notiek intensīvas debates par nepieciešamību turpināt regulēt sociālos plašsaziņas līdzekļus; |
| --- | --- |

L.

tā kā valsts iestādes saskaras ar grūtībām kontrolēt nelikumīga satura plašo izplatību internetā, piemēram, terorisma propagandas, rasistisku un ksenofobisku materiālu, naida runu, seksuāla rakstura materiālu un aicinājumu uz vardarbību, diskrimināciju vai karadarbību; tā kā šajā nozarē jau tiek piemēroti tiesību akti par neslavas celšanu un goda aizskaršanu; tā kā patlaban notiek intensīvas debates par nepieciešamību turpināt regulēt sociālos plašsaziņas līdzekļus;

| M. | tā kā Krievijas valsts kontrolēti plašsaziņas līdzekļi ir iesaistījušies sistemātiskā dezinformācijas un propagandas kampaņā visā Eiropas teritorijā, kuras mērķis ir iedragāt Eiropas vērtības, manipulēt ar sabiedrības viedokli un iejaukties ES dalībvalstu un partnervalstu iekšzemes politikā; tā kā, reaģējot uz šo situāciju, ES ir pieņēmusi rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju un kā šīs iniciatīvas daļu izveidojusi ES stratēģiskās komunikācijas darba grupu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Krievijas valsts kontrolēti plašsaziņas līdzekļi ir iesaistījušies sistemātiskā dezinformācijas un propagandas kampaņā visā Eiropas teritorijā, kuras mērķis ir iedragāt Eiropas vērtības, manipulēt ar sabiedrības viedokli un iejaukties ES dalībvalstu un partnervalstu iekšzemes politikā; tā kā, reaģējot uz šo situāciju, ES ir pieņēmusi rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju un kā šīs iniciatīvas daļu izveidojusi ES stratēģiskās komunikācijas darba grupu;

| N. | tā kā pienācīga izglītošana par plašsaziņas līdzekļiem un apmācība digitālajās prasmēs dod iedzīvotājiem spējas kritiski analizēt plašsaziņas līdzekļus un identificēt propagandu un viltus ziņas; |
| --- | --- |

N.

tā kā pienācīga izglītošana par plašsaziņas līdzekļiem un apmācība digitālajās prasmēs dod iedzīvotājiem spējas kritiski analizēt plašsaziņas līdzekļus un identificēt propagandu un viltus ziņas;

| O. | tā kā dokumentā “20 mērķpasākumi 2020. gadam” ir identificēti konkrēti un taustāmi rezultāti iedzīvotājiem, pamatojoties uz abu pušu – ES un partnervalstu – jau pastāvošajām saistībām, tostarp stratēģiskās komunikācijas jomā un atbalsts neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā dokumentā “20 mērķpasākumi 2020. gadam” ir identificēti konkrēti un taustāmi rezultāti iedzīvotājiem, pamatojoties uz abu pušu – ES un partnervalstu – jau pastāvošajām saistībām, tostarp stratēģiskās komunikācijas jomā un atbalsts neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem,

Nepārtraukta iesaistīšanās plašsaziņas līdzekļu brīvības, integritātes un plurālisma nodrošināšanā un negatīvu tendenču apkarošana

| 1. | atkārtoti apstiprina, ka valstu galvenais pienākums ir nodrošināt uzskatu un vārda brīvību un ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un vārda brīvība ir pamattiesības, kuras demokrātiskā sabiedrībā jāveicina un jāaizsargā; aicina ES iestādes un partnervalstu valdības turpināt iesaistīties politiskajā dialogā par demokrātijas un cilvēktiesību jautājumiem, piešķirot prioritāti tiem jautājumiem, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, integritāti, plurālismu un tiesībām piekļūt informācijai; šajā sakarā atzinīgi vērtē centienus aizsargāt vārda brīvību partnervalstīs un garantēt plašsaziņas līdzekļu brīvību; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti apstiprina, ka valstu galvenais pienākums ir nodrošināt uzskatu un vārda brīvību un ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un vārda brīvība ir pamattiesības, kuras demokrātiskā sabiedrībā jāveicina un jāaizsargā; aicina ES iestādes un partnervalstu valdības turpināt iesaistīties politiskajā dialogā par demokrātijas un cilvēktiesību jautājumiem, piešķirot prioritāti tiem jautājumiem, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, integritāti, plurālismu un tiesībām piekļūt informācijai; šajā sakarā atzinīgi vērtē centienus aizsargāt vārda brīvību partnervalstīs un garantēt plašsaziņas līdzekļu brīvību;

| 2. | pauž atbalstu dinamiskai plašsaziņas līdzekļu videi, kas ļauj apmainīties ar visu veidu informāciju un viedokļiem, pamatojoties uz līdzsvarotu valsts un privāto plašsaziņas līdzekļu pārstāvību, un iekļauj ciparu apraides pakalpojumus, sociālos tīklus un tiešsaistes rīkus informācijas izplatīšanai; |
| --- | --- |

2.

pauž atbalstu dinamiskai plašsaziņas līdzekļu videi, kas ļauj apmainīties ar visu veidu informāciju un viedokļiem, pamatojoties uz līdzsvarotu valsts un privāto plašsaziņas līdzekļu pārstāvību, un iekļauj ciparu apraides pakalpojumus, sociālos tīklus un tiešsaistes rīkus informācijas izplatīšanai;

| 3. | nosoda pret žurnālistiem vērstus vardarbības aktus un iebiedēšanu kā nopietnus draudus plašsaziņas līdzekļu brīvībai; aicina dalībvalstis un partnervalstis garantēt žurnālistu drošību un neatkarību un nodrošināt, ka tiesiskie instrumenti, tostarp kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšana, netiek izmantoti ļaunprātīgi, lai kavētu žurnālistu brīvu darbu vai viņus iebiedētu vai ietekmētu; ar nožēlu norāda, ka izmeklēšana un kriminālvajāšana par uzbrukumiem žurnālistiem bieži vien ir lēna un neatbilstīga, ja ne pilnībā nerezultatīva; norāda, ka izpildinstitūcijas un tiesu iestādes ir līdzatbildīgas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un integritātes ievērošanu un par noziedzīgu uzbrukumu un noziedzīgu nodarījumu, kas vērsti pret žurnālistiem, nesodāmības nepieļaušanu; |
| --- | --- |

3.

nosoda pret žurnālistiem vērstus vardarbības aktus un iebiedēšanu kā nopietnus draudus plašsaziņas līdzekļu brīvībai; aicina dalībvalstis un partnervalstis garantēt žurnālistu drošību un neatkarību un nodrošināt, ka tiesiskie instrumenti, tostarp kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšana, netiek izmantoti ļaunprātīgi, lai kavētu žurnālistu brīvu darbu vai viņus iebiedētu vai ietekmētu; ar nožēlu norāda, ka izmeklēšana un kriminālvajāšana par uzbrukumiem žurnālistiem bieži vien ir lēna un neatbilstīga, ja ne pilnībā nerezultatīva; norāda, ka izpildinstitūcijas un tiesu iestādes ir līdzatbildīgas par plašsaziņas līdzekļu brīvības un integritātes ievērošanu un par noziedzīgu uzbrukumu un noziedzīgu nodarījumu, kas vērsti pret žurnālistiem, nesodāmības nepieļaušanu;

| 4. | aicina pastiprināt sadarbību drošības spēku apmācības jomā un īstenot īpašas programmas drošības spēku apmācībai par cilvēktiesībām, vārda brīvību un žurnālistu drošību; uzskata, ka termins “žurnālists” būtu jāaplūko plašākā nozīmē, lai iekļautu emuāristus; mudina ES pastiprināt atbalstu žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļos strādājošo profesionāļu organizācijām dalībvalstīs un partnervalstīs; |
| --- | --- |

4.

aicina pastiprināt sadarbību drošības spēku apmācības jomā un īstenot īpašas programmas drošības spēku apmācībai par cilvēktiesībām, vārda brīvību un žurnālistu drošību; uzskata, ka termins “žurnālists” būtu jāaplūko plašākā nozīmē, lai iekļautu emuāristus; mudina ES pastiprināt atbalstu žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļos strādājošo profesionāļu organizācijām dalībvalstīs un partnervalstīs;

| 5. | vērš uzmanību uz draudiem, ko rada privāto plašsaziņas līdzekļu koncentrācija tikai dažu īpašnieku rokās; norāda, ka horizontālā koncentrācija kavē plašsaziņas līdzekļu plurālismu, toties vertikālā koncentrācija neļauj plašsaziņas līdzekļu tirgū ienākt jauniem dalībniekiem; uzskata, ka valsts iestādēm, kas atbildīgas par plašsaziņas līdzekļu tirgus regulēšanu, būtu cieši jāuzrauga šādi koncentrācijas procesi un nepieciešamības gadījumā jālemj par pasākumiem vai sankcijām, lai nepieļautu darbības, kas rada dominējošu pozīciju vai ierobežo plurālismu; |
| --- | --- |

5.

vērš uzmanību uz draudiem, ko rada privāto plašsaziņas līdzekļu koncentrācija tikai dažu īpašnieku rokās; norāda, ka horizontālā koncentrācija kavē plašsaziņas līdzekļu plurālismu, toties vertikālā koncentrācija neļauj plašsaziņas līdzekļu tirgū ienākt jauniem dalībniekiem; uzskata, ka valsts iestādēm, kas atbildīgas par plašsaziņas līdzekļu tirgus regulēšanu, būtu cieši jāuzrauga šādi koncentrācijas procesi un nepieciešamības gadījumā jālemj par pasākumiem vai sankcijām, lai nepieļautu darbības, kas rada dominējošu pozīciju vai ierobežo plurālismu;

| 6. | aicina ES un partnervalstis nodrošināt, ka nacionālajām minoritātēm ir piekļuve informācijai savā dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

6.

aicina ES un partnervalstis nodrošināt, ka nacionālajām minoritātēm ir piekļuve informācijai savā dzimtajā valodā;

| 7. | pauž bažas par risku, ka valsts vai privātie plašsaziņas līdzekļi, tostarp raidorganizācijas, var tikt ierobežotas vai ietekmētas nolūkā atbalstīt valdības politiskās intereses; aicina valdības neiejaukties vai netiekties ietekmēt plašsaziņas līdzekļu redakcijas politiku un nodrošināt privāto plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību; šajā sakarā iesaka valstu līmenī izveidot un uzturēt datu reģistrus par tiešajiem un pārrobežu īpašniekiem un labuma guvējiem no daļām plašsaziņas līdzekļos un darīt tos pieejamus sabiedrībai; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par risku, ka valsts vai privātie plašsaziņas līdzekļi, tostarp raidorganizācijas, var tikt ierobežotas vai ietekmētas nolūkā atbalstīt valdības politiskās intereses; aicina valdības neiejaukties vai netiekties ietekmēt plašsaziņas līdzekļu redakcijas politiku un nodrošināt privāto plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību; šajā sakarā iesaka valstu līmenī izveidot un uzturēt datu reģistrus par tiešajiem un pārrobežu īpašniekiem un labuma guvējiem no daļām plašsaziņas līdzekļos un darīt tos pieejamus sabiedrībai;

| 8. | atbalsta informācijas avotu aizsardzību un konfidencialitāti kā tiesības, kas piešķirtas žurnālistiem un atzītas Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā; uzskata, ka centieni iebiedēt žurnālistu, lai atklātu informācijas avotus, tostarp – izmantojot tiesiskos līdzekļus, ir pretrunā ar plašsaziņas līdzekļu lomu iesaistīties pētnieciskā ziņošanā par sabiedrības interešu jautājumiem, piemēram, noziegumiem, korupciju vai sabiedriskiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

8.

atbalsta informācijas avotu aizsardzību un konfidencialitāti kā tiesības, kas piešķirtas žurnālistiem un atzītas Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā; uzskata, ka centieni iebiedēt žurnālistu, lai atklātu informācijas avotus, tostarp – izmantojot tiesiskos līdzekļus, ir pretrunā ar plašsaziņas līdzekļu lomu iesaistīties pētnieciskā ziņošanā par sabiedrības interešu jautājumiem, piemēram, noziegumiem, korupciju vai sabiedriskiem pārkāpumiem;

| 9. | aicina dalībvalstis un partnervalstis pārskatīt tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā starptautiskos tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tie nepārkāpj pamatbrīvības; mudina attiecīgās valdības apsvērt izmaiņu ieviešanu savos tiesību aktos par plašsaziņas līdzekļiem, pamatojoties uz saprātīgiem mērķiem un Eiropas Padomes Venēcijas komisijas apspriežu rezultātiem; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis un partnervalstis pārskatīt tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem, ņemot vērā starptautiskos tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka tie nepārkāpj pamatbrīvības; mudina attiecīgās valdības apsvērt izmaiņu ieviešanu savos tiesību aktos par plašsaziņas līdzekļiem, pamatojoties uz saprātīgiem mērķiem un Eiropas Padomes Venēcijas komisijas apspriežu rezultātiem;

| 10. | uzskata, ka ikviens jauns pretterorisma tiesību akts, kas ierosināts, reaģējot uz nesenajiem teroristu uzbrukumiem Eiropā, būtu jāformulē tādā veidā, lai valsts drošības pastiprināšanas nepieciešamību līdzsvarotu ar nepieciešamību neierobežot vārda brīvību un neieviest plašsaziņas līdzekļu pašcenzūru; nosoda tiesu varas ļaunprātīgu izmantošanu, lai ierobežotu plašsaziņas līdzekļu brīvību; uzskata, ka jebkāda vārda brīvības ierobežošana cilvēka cieņas neaizskaršanas vai privātuma aizsardzības vārdā būtu vienlīdzīgi jāpiemēro visu veidu plašsaziņas līdzekļiem un ka, pamatojoties uz to, internetā tiešsaistē pieejamā informācija nebūtu jāpakļauj diskriminējošiem juridiskajiem ierobežojumiem; nosoda ievainotu vai nogalinātu cilvēku attēlu jebkādu politiski motivētu izmantošanu plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ikviens jauns pretterorisma tiesību akts, kas ierosināts, reaģējot uz nesenajiem teroristu uzbrukumiem Eiropā, būtu jāformulē tādā veidā, lai valsts drošības pastiprināšanas nepieciešamību līdzsvarotu ar nepieciešamību neierobežot vārda brīvību un neieviest plašsaziņas līdzekļu pašcenzūru; nosoda tiesu varas ļaunprātīgu izmantošanu, lai ierobežotu plašsaziņas līdzekļu brīvību; uzskata, ka jebkāda vārda brīvības ierobežošana cilvēka cieņas neaizskaršanas vai privātuma aizsardzības vārdā būtu vienlīdzīgi jāpiemēro visu veidu plašsaziņas līdzekļiem un ka, pamatojoties uz to, internetā tiešsaistē pieejamā informācija nebūtu jāpakļauj diskriminējošiem juridiskajiem ierobežojumiem; nosoda ievainotu vai nogalinātu cilvēku attēlu jebkādu politiski motivētu izmantošanu plašsaziņas līdzekļos;

| 11. | aicina Komisiju pilnībā izmantot visus pašreizējos mehānismus Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros, jo īpaši Austrumu partnerības plašsaziņas līdzekļu brīvības uzraudzību, lai atbalstītu plašsaziņas līdzekļu brīvību partnervalstīs; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju pilnībā izmantot visus pašreizējos mehānismus Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros, jo īpaši Austrumu partnerības plašsaziņas līdzekļu brīvības uzraudzību, lai atbalstītu plašsaziņas līdzekļu brīvību partnervalstīs;

| 12. | ņem vērā dažādās ES iniciatīvas, tostarp Plašsaziņas līdzekļu uzraudzības instrumentu, kuru mērķis ir plašsaziņas līdzekļu plurālisma iespējamo risku identificēšana dalībvalstīs; mudina partnervalstu valsts iestādes, jo īpaši tās, kas saistītas ar ES, pievienoties šādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

12.

ņem vērā dažādās ES iniciatīvas, tostarp Plašsaziņas līdzekļu uzraudzības instrumentu, kuru mērķis ir plašsaziņas līdzekļu plurālisma iespējamo risku identificēšana dalībvalstīs; mudina partnervalstu valsts iestādes, jo īpaši tās, kas saistītas ar ES, pievienoties šādām iniciatīvām;

Tiesību akti plašsaziņas līdzekļu jomā – ekonomiskā un tiesiskā regulējuma, kurā darbojas plašsaziņas līdzekļi, uzlabošana

| 13. | uzskata, ka tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā galvenokārt būtu jāatteicas uz garantijām un nosacījumiem, kas nodrošina, ka plašsaziņas līdzekļu darbībās tiek ievērotas cilvēktiesības un netiek ierobežota plašsaziņas līdzekļu neatkarība; uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu tirgus regulējumam būtu jākalpo arī iedzīvotāju interesēm un konkrētāk – tiesībām uz vārda brīvību un tiesībām piekļūt informācijai, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu ekonomisko ilgtspēju; turklāt uzskata, ka raidorganizāciju plašsaziņas līdzekļu neatkarība tiek labāk nodrošināta, ja to reglamentē neatkarīga struktūra; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā galvenokārt būtu jāatteicas uz garantijām un nosacījumiem, kas nodrošina, ka plašsaziņas līdzekļu darbībās tiek ievērotas cilvēktiesības un netiek ierobežota plašsaziņas līdzekļu neatkarība; uzskata, ka plašsaziņas līdzekļu tirgus regulējumam būtu jākalpo arī iedzīvotāju interesēm un konkrētāk – tiesībām uz vārda brīvību un tiesībām piekļūt informācijai, nodrošinot plašsaziņas līdzekļu ekonomisko ilgtspēju; turklāt uzskata, ka raidorganizāciju plašsaziņas līdzekļu neatkarība tiek labāk nodrošināta, ja to reglamentē neatkarīga struktūra;

| 14. | uzsver, ka publiskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir jāsaglabā objektivitāte un tie nebūtu jāpakļauj valdību politiskai kontrolei, un tiem nebūtu jākalpo kā propagandas kanālam; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka publiskajiem plašsaziņas līdzekļiem ir jāsaglabā objektivitāte un tie nebūtu jāpakļauj valdību politiskai kontrolei, un tiem nebūtu jākalpo kā propagandas kanālam;

| 15. | atzinīgi vērtē sadarbības projektus, kas uzsākti Austrumu partnerības ietvaros, kuru mērķis ir stiprināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, profesionālus ziņu sniegšanas standartus un žurnālistikas ētiku, jo īpaši saistībā ar žurnālistikas apmācību un kontaktu veidošanas darbībām; uzsver, ka partnervalstīm efektīvāk jāizmanto ES programmas, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu nozari; aicina pastiprināt sadarbību un partnerību plašsaziņas līdzekļu nozarē un šādas kopīgas darbības paplašināt, lai iekļautu jautājumus, kas attiecas uz rentablu digitālo plašsaziņas līdzekļu platformu attīstību; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē sadarbības projektus, kas uzsākti Austrumu partnerības ietvaros, kuru mērķis ir stiprināt neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus, profesionālus ziņu sniegšanas standartus un žurnālistikas ētiku, jo īpaši saistībā ar žurnālistikas apmācību un kontaktu veidošanas darbībām; uzsver, ka partnervalstīm efektīvāk jāizmanto ES programmas, kas attiecas uz plašsaziņas līdzekļu nozari; aicina pastiprināt sadarbību un partnerību plašsaziņas līdzekļu nozarē un šādas kopīgas darbības paplašināt, lai iekļautu jautājumus, kas attiecas uz rentablu digitālo plašsaziņas līdzekļu platformu attīstību;

| 16. | iesaka gan EP deputātiem, gan dalībvalstu un partnervalstu parlamentu deputātiem pastiprināt apmaiņu ar zināšanām un pieredzi, lai izstrādātu, grozītu un pieņemtu tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļu jautājumiem; atzinīgi vērtē Eiropas Padomes sniegto vērtīgo atbalstu partnervalstu likumdevējiem to uzdevumā reformēt tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

16.

iesaka gan EP deputātiem, gan dalībvalstu un partnervalstu parlamentu deputātiem pastiprināt apmaiņu ar zināšanām un pieredzi, lai izstrādātu, grozītu un pieņemtu tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļu jautājumiem; atzinīgi vērtē Eiropas Padomes sniegto vērtīgo atbalstu partnervalstu likumdevējiem to uzdevumā reformēt tiesību aktus par plašsaziņas līdzekļiem;

| 17. | pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu izmantošanu naida runu izplatīšanai un musināšanai uz vardarbību un mudina dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis pieņemt un atjaunināt savus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka pašreizējās digitalizācijas norises nepārsniedz likuma robežas; uzskata, ka sadarbība ar tiešsaistes platformām un vadošajiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem ir ļoti svarīga; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu izmantošanu naida runu izplatīšanai un musināšanai uz vardarbību un mudina dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis pieņemt un atjaunināt savus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka pašreizējās digitalizācijas norises nepārsniedz likuma robežas; uzskata, ka sadarbība ar tiešsaistes platformām un vadošajiem plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem ir ļoti svarīga;

| 18. | mudina kompetentās valsts iestādes ES un partnervalstīs organizēt sabiedriskās apspriešanas par jaunajiem tiesību aktiem, kas tieši attiecas uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, un iekļaut pilsonisko sabiedrību un konsultēties ar profesionālajām plašsaziņas līdzekļu organizācijām tiesību aktu izstrādes gaitā; |
| --- | --- |

18.

mudina kompetentās valsts iestādes ES un partnervalstīs organizēt sabiedriskās apspriešanas par jaunajiem tiesību aktiem, kas tieši attiecas uz vārda brīvību un plašsaziņas līdzekļu brīvību, un iekļaut pilsonisko sabiedrību un konsultēties ar profesionālajām plašsaziņas līdzekļu organizācijām tiesību aktu izstrādes gaitā;

| 19. | atbalsta likumdošanas reformu principu, kuru mērķis ir ieviest vai pastiprināt godīgu un objektīvu konkurenci plašsaziņas līdzekļu tirgū un izslēgt koncentrācijas procesus un valsts īpašumtiesības vai dominējošu pozīciju plašsaziņas līdzekļu nozarē, tostarp publicēšanas jaudas vai izplatīšanas tīklu veidā; iesaka izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu pārredzamas plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību struktūras un finansēšanas instrumentus; iesaka, ka tiesību aktiem, kas reglamentē audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozari, būtu jāierobežo monopolu radīšanas iespēja, ja īpašumtiesības uz vairākām apraides licencēm pieder vienai fiziskai vai juridiskai personai; |
| --- | --- |

19.

atbalsta likumdošanas reformu principu, kuru mērķis ir ieviest vai pastiprināt godīgu un objektīvu konkurenci plašsaziņas līdzekļu tirgū un izslēgt koncentrācijas procesus un valsts īpašumtiesības vai dominējošu pozīciju plašsaziņas līdzekļu nozarē, tostarp publicēšanas jaudas vai izplatīšanas tīklu veidā; iesaka izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu pārredzamas plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību struktūras un finansēšanas instrumentus; iesaka, ka tiesību aktiem, kas reglamentē audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozari, būtu jāierobežo monopolu radīšanas iespēja, ja īpašumtiesības uz vairākām apraides licencēm pieder vienai fiziskai vai juridiskai personai;

| 20. | aicina Komisiju un Austrumu partnerības valdības sadarboties jaunu pasākumu formulēšanā, lai veicinātu transnacionālo sadarbību un apvienības starp drukātajiem un digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem ES un kaimiņvalstu starpā, kuru mērķis ir kvalitatīva informācijas satura izstrādes atbalstīšana un valodu daudzveidības veicināšana; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un Austrumu partnerības valdības sadarboties jaunu pasākumu formulēšanā, lai veicinātu transnacionālo sadarbību un apvienības starp drukātajiem un digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem ES un kaimiņvalstu starpā, kuru mērķis ir kvalitatīva informācijas satura izstrādes atbalstīšana un valodu daudzveidības veicināšana;

| 21. | atbalsta izmaiņas partnervalstu tiesību aktos par neslavas celšanu, kas nosaka atcelt noziedzīgu neslavas celšanu un nosaka saprātīgus ierobežojumus morālā kaitējuma kompensēšanai; |
| --- | --- |

21.

atbalsta izmaiņas partnervalstu tiesību aktos par neslavas celšanu, kas nosaka atcelt noziedzīgu neslavas celšanu un nosaka saprātīgus ierobežojumus morālā kaitējuma kompensēšanai;

Sabiedrības uzticēšanās palielināšana plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistu profesionalitātei

| 22. | atzinīgi vērtē ES un partnervalstu ievērojamos centienus, kurus tās veikušas, lai nodrošinātu atbildīgas un kvalitatīvas žurnālistikas saglabāšanu un attīstību, atbalstītu plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas sistēmas, veicinātu žurnālistikas ētikas standartus un attīstītu profesionālas izglītošanās iespējas žurnālistiem; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ES un partnervalstu ievērojamos centienus, kurus tās veikušas, lai nodrošinātu atbildīgas un kvalitatīvas žurnālistikas saglabāšanu un attīstību, atbalstītu plašsaziņas līdzekļu pašregulācijas sistēmas, veicinātu žurnālistikas ētikas standartus un attīstītu profesionālas izglītošanās iespējas žurnālistiem;

| 23. | tomēr norāda, ka sabiedrības uzticēšanās līmenis plašsaziņas līdzekļiem joprojām ir zems, un uzsver to, cik svarīga ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasme, pārredzamība attiecībā uz ekonomisko saikni starp plašsaziņas līdzekļiem un politiskajām un ekonomikas aprindām, žurnālistu profesionālās ētikas pilnveidošana un plašsaziņas līdzekļu satura kvalitāte kā galvenie elementi, kas nosaka iedzīvotāju uzticēšanās līmeni; iesaka turpināt centienus, lai izstrādātu apmācības un darbaudzināšanas shēmas jauniem žurnālistiem, un nodrošināt jaunajiem plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem Austrumu partnerības ietvaros piešķiramo balvu atpazīstamību; |
| --- | --- |

23.

tomēr norāda, ka sabiedrības uzticēšanās līmenis plašsaziņas līdzekļiem joprojām ir zems, un uzsver to, cik svarīga ir plašsaziņas līdzekļu lietotprasme, pārredzamība attiecībā uz ekonomisko saikni starp plašsaziņas līdzekļiem un politiskajām un ekonomikas aprindām, žurnālistu profesionālās ētikas pilnveidošana un plašsaziņas līdzekļu satura kvalitāte kā galvenie elementi, kas nosaka iedzīvotāju uzticēšanās līmeni; iesaka turpināt centienus, lai izstrādātu apmācības un darbaudzināšanas shēmas jauniem žurnālistiem, un nodrošināt jaunajiem plašsaziņas līdzekļu profesionāļiem Austrumu partnerības ietvaros piešķiramo balvu atpazīstamību;

| 24. | mudina žurnālistu apvienības palielināt sabiedrības informētību par gadījumiem, kad žurnālisti vai plašsaziņas līdzekļu publicētāji ir rīkojušies klaji pretrunā savai morālajai atbildībai; |
| --- | --- |

24.

mudina žurnālistu apvienības palielināt sabiedrības informētību par gadījumiem, kad žurnālisti vai plašsaziņas līdzekļu publicētāji ir rīkojušies klaji pretrunā savai morālajai atbildībai;

Sadarbības pastiprināšana, lai apkarotu propagandu Austrumeiropas partnerības ietvaros, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un vārda brīvību

| 25. | nosoda propagandas politiku un dezinformāciju, kā arī konfrontācijas politiku, kas var rosināt vardarbību un naidu, kā arī var veicināt neiecietību un diskrimināciju; |
| --- | --- |

25.

nosoda propagandas politiku un dezinformāciju, kā arī konfrontācijas politiku, kas var rosināt vardarbību un naidu, kā arī var veicināt neiecietību un diskrimināciju;

| 26. | nosoda Krievijas valdības politiku, kura tiecas ietekmēt sabiedrības viedokli visā Eiropas teritorijā, diskreditēt ES un radīt nevienprātību starp dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, izmantojot Krievijas valsts kontrolētus plašsaziņas līdzekļus, lai sniegtu viltus ziņas un sagrozītus faktus; |
| --- | --- |

26.

nosoda Krievijas valdības politiku, kura tiecas ietekmēt sabiedrības viedokli visā Eiropas teritorijā, diskreditēt ES un radīt nevienprātību starp dalībvalstīm un Austrumu partnerības valstīm, izmantojot Krievijas valsts kontrolētus plašsaziņas līdzekļus, lai sniegtu viltus ziņas un sagrozītus faktus;

| 27. | aicina ES iestāžu kompetentās struktūras, dalībvalstis un partnervalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu iepriekš minētos riskus un aizsargātu savus attiecīgos plašsaziņas līdzekļus no kiberuzbrukumiem vai uzlaušanas darbībām; uzsver nepieciešamību ES un partnervalstīs rūpīgi uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu neaizsargātību pret ārējo spiedienu; tomēr pauž dziļas bažas par atsevišķiem ārkārtējiem pasākumiem, piemēram, konkrētu TV kanālu un tīmekļa vietņu slēgšanu vai bloķēšanu vai piekļuves nepamatotu liegšanu žurnālistiem; |
| --- | --- |

27.

aicina ES iestāžu kompetentās struktūras, dalībvalstis un partnervalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai mazinātu iepriekš minētos riskus un aizsargātu savus attiecīgos plašsaziņas līdzekļus no kiberuzbrukumiem vai uzlaušanas darbībām; uzsver nepieciešamību ES un partnervalstīs rūpīgi uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu neaizsargātību pret ārējo spiedienu; tomēr pauž dziļas bažas par atsevišķiem ārkārtējiem pasākumiem, piemēram, konkrētu TV kanālu un tīmekļa vietņu slēgšanu vai bloķēšanu vai piekļuves nepamatotu liegšanu žurnālistiem;

| 28. | atzinīgi vērtē ES Rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju un to, ka Komisija un EĀDD ir apzinājušas labāku, skaidrāku, atbilstīgāku stratēģisko komunikāciju kā vienu no Austrumu partnerības satvara divdesmit galvenajām prioritātēm, kas izklāstītas 2017. gada novembra samitā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ES Rīcības plānu par stratēģisko komunikāciju un to, ka Komisija un EĀDD ir apzinājušas labāku, skaidrāku, atbilstīgāku stratēģisko komunikāciju kā vienu no Austrumu partnerības satvara divdesmit galvenajām prioritātēm, kas izklāstītas 2017. gada novembra samitā;

| 29. | uzsver, ka šie centieni jāīsteno, pamatojoties uz cilvēktiesību un vārda brīvības pilnīgu ievērošanu; tāpēc iesaka galveno uzmanību pievērst tam, lai palielinātu plašsaziņas līdzekļu noturību pret propagandu un ārējo spiedienu un lai izstrādātu instrumentus manipulatīva komunikācijas satura identificēšanai; uzskata, ka faktos balstītas augstas kvalitātes informācijas veicināšana ir labākais propagandas apkarošanas veids; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka šie centieni jāīsteno, pamatojoties uz cilvēktiesību un vārda brīvības pilnīgu ievērošanu; tāpēc iesaka galveno uzmanību pievērst tam, lai palielinātu plašsaziņas līdzekļu noturību pret propagandu un ārējo spiedienu un lai izstrādātu instrumentus manipulatīva komunikācijas satura identificēšanai; uzskata, ka faktos balstītas augstas kvalitātes informācijas veicināšana ir labākais propagandas apkarošanas veids;

| 30. | atbalsta iniciatīvas izveidot ES finansētus transnacionālus faktu pārbaudītāju, pētniecības žurnālistu un pētnieku tīklus, lai uzraudzītu naidīgus centienus ietekmēt sabiedrības viedokli, tādējādi politikas veidotājiem sniedzot faktisku pamatu reaģēšanai uz naidīgu dezinformāciju; |
| --- | --- |

30.

atbalsta iniciatīvas izveidot ES finansētus transnacionālus faktu pārbaudītāju, pētniecības žurnālistu un pētnieku tīklus, lai uzraudzītu naidīgus centienus ietekmēt sabiedrības viedokli, tādējādi politikas veidotājiem sniedzot faktisku pamatu reaģēšanai uz naidīgu dezinformāciju;

| 31. | atbalsta nevalstiskās uzraudzības struktūras ES un partnervalstīs, kas veicina kritisku domāšanu un digitālo un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un kas apkaro konspirācijas teoriju un dezinformācijas izplatīšanu; |
| --- | --- |

31.

atbalsta nevalstiskās uzraudzības struktūras ES un partnervalstīs, kas veicina kritisku domāšanu un digitālo un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi un kas apkaro konspirācijas teoriju un dezinformācijas izplatīšanu;

| 32. | aicina ES sniegt stingru, skaidru un atbilstīgu stratēģisko komunikāciju, kuras mērķis ir palielināt Austrumu partnerības valstu iedzīvotāju izpratni un uzticēšanos ES un ES iedzīvotāju izpratni un uzticēšanos Austrumu partnerībai; |
| --- | --- |

32.

aicina ES sniegt stingru, skaidru un atbilstīgu stratēģisko komunikāciju, kuras mērķis ir palielināt Austrumu partnerības valstu iedzīvotāju izpratni un uzticēšanos ES un ES iedzīvotāju izpratni un uzticēšanos Austrumu partnerībai;

| 33. | stingri nosoda žurnālistu nolaupīšanu, sliktu izturēšanos pret žurnālistiem un nogalināšanu konflikta ietekmētajās zonās un Ukrainas nelikumīgi okupētajās teritorijās (Krimā un atsevišķās Doņeckas un Luhanskas reģionu daļās); uzsver nepieciešamību izbeigt noziegumu pret žurnālistiem nesodāmību un tiesāt tos, kuri ir atbildīgi par noziegumiem; |
| --- | --- |

33.

stingri nosoda žurnālistu nolaupīšanu, sliktu izturēšanos pret žurnālistiem un nogalināšanu konflikta ietekmētajās zonās un Ukrainas nelikumīgi okupētajās teritorijās (Krimā un atsevišķās Doņeckas un Luhanskas reģionu daļās); uzsver nepieciešamību izbeigt noziegumu pret žurnālistiem nesodāmību un tiesāt tos, kuri ir atbildīgi par noziegumiem;

| 34. | aicina partnervalstis ieviest programmas plašsaziņas līdzekļu plurālisma un neatkarības atbalstam, lai nodrošinātu cilvēku piekļuvi informācijai un palielinātu sabiedrības atbalstu ES; |
| --- | --- |

34.

aicina partnervalstis ieviest programmas plašsaziņas līdzekļu plurālisma un neatkarības atbalstam, lai nodrošinātu cilvēku piekļuvi informācijai un palielinātu sabiedrības atbalstu ES;

| 35. | norāda, ka Austrumu partnerības valstis saskaras ar īpašām problēmām un katras valsts atsevišķa izvērtēšana ziņojuma īstenošanu varētu padarīt efektīvāku; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka Austrumu partnerības valstis saskaras ar īpašām problēmām un katras valsts atsevišķa izvērtēšana ziņojuma īstenošanu varētu padarīt efektīvāku;

| 36. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

36.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu komisāram, Eiropas Ārējās darbības dienestam un ES dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0441.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/18

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par ekonomikas krīzes ietekmes uz jauniešu nodarbinātību pārvarēšanu ES un Austrumu partnerības valstīs

(2018/C 99/06)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas progresa ziņojumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un Padomes 2015. gada 14. decembra secinājumus par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samitā Rīgā 2015. gada 22. maijā pieņemto kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 15. decembra kopīgo dienesta darba dokumentu “Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 15. decembra kopīgo dienesta darba dokumentu “Austrumu partnerība – pievēršot uzmanību galvenajām prioritātēm un sasniedzamajiem rezultātiem”,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības analītisko pārskatu par jauniešu politiku, ko Komisija publicēja 2015. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības analītisko pārskatu par jauniešu politiku, ko Komisija publicēja 2015. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva – pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva – pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz prasmju veidošanu cīņā pret jauniešu bezdarbu (1),

| — | ņemot vērā pētījumu par programmas Erasmus ietekmi, ko Komisija publicēja 2014. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par programmas Erasmus ietekmi, ko Komisija publicēja 2014. gada septembrī,

| — | ņemot vērā jauno palīdzības paketi EUR 79,8 miljonu apmērā, lai veicinātu sociāli ekonomisko attīstību un MVU, jauniešu nodarbināmību un savienojamību ar Austrumu partnerības valstīm, par ko Komisija paziņoja 2016. gada 19. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jauno palīdzības paketi EUR 79,8 miljonu apmērā, lai veicinātu sociāli ekonomisko attīstību un MVU, jauniešu nodarbināmību un savienojamību ar Austrumu partnerības valstīm, par ko Komisija paziņoja 2016. gada 19. septembrī,

| — | ņemot vērā rezultātus, kas iegūti otrajā Austrumu partnerības Jaunatnes forumā, kurš notika Rīgā 2015. gada 10. un 11. februārī un kurš bija vērsts uz jaunatnes nodarbinātību un nozaru sadarbību jaunatnes jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas iegūti otrajā Austrumu partnerības Jaunatnes forumā, kurš notika Rīgā 2015. gada 10. un 11. februārī un kurš bija vērsts uz jaunatnes nodarbinātību un nozaru sadarbību jaunatnes jomā,

| — | ņemot vērā tā 2013. gada 28. maija rezolūciju par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu Austrumu partnervalstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2013. gada 28. maija rezolūciju par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanu Austrumu partnervalstīs (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. septembra paziņojumu “Projekts Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajam ziņojumam par to, kā tiek īstenots atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018)” (COM(2015) 429), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. septembra paziņojumu “Projekts Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajam ziņojumam par to, kā tiek īstenots atjauninātais regulējums Eiropas sadarbībai jaunatnes jomā (2010–2018)” (COM(2015) 429),

| — | ņemot vērā Erevānas komunikē, ko pieņēma Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru konferencē Erevānā, 2015. gada 14.–15. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Erevānas komunikē, ko pieņēma Eiropas augstākās izglītības telpas (EHEA) ministru konferencē Erevānā, 2015. gada 14.–15. maijā,

| — | ņemot vērā UNESCO 1960. gada Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā (CADE), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1960. gada Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā (CADE),

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 8. IAM, kurš aicina valdības un citus dalībniekus “veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un cilvēka cienīgu darbu visiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 8. IAM, kurš aicina valdības un citus dalībniekus “veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un cilvēka cienīgu darbu visiem”,

| — | ņemot vērā SDO deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai,

| A. | tā kā mūsdienās jauniešu skaits ir vislielākais cilvēces vēsturē – uz pasaules dzīvo 1,8 miljardi jauniešu, no kuriem apmēram 85 % dzīvo jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un jaunattīstības valstīs vai nestabilā situācijā esošās valstīs; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsdienās jauniešu skaits ir vislielākais cilvēces vēsturē – uz pasaules dzīvo 1,8 miljardi jauniešu, no kuriem apmēram 85 % dzīvo jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un jaunattīstības valstīs vai nestabilā situācijā esošās valstīs;

| B. | tā kā ir paredzams, ka tikai 40 % no viena miljarda jauniešiem, kas papildus ienāks darba tirgū nākamajos desmit gados, būs iespējams iegūt pašreiz esošās darbvietas un tā kā tādēļ pasaules ekonomikai nākamajos 10 gados būs jārada 600 miljoni jaunu darbavietu – piecus miljonus darbvietu katru mēnesi – vienkārši tādēļ, lai saglabātu prognozēto jauniešu nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir paredzams, ka tikai 40 % no viena miljarda jauniešiem, kas papildus ienāks darba tirgū nākamajos desmit gados, būs iespējams iegūt pašreiz esošās darbvietas un tā kā tādēļ pasaules ekonomikai nākamajos 10 gados būs jārada 600 miljoni jaunu darbavietu – piecus miljonus darbvietu katru mēnesi – vienkārši tādēļ, lai saglabātu prognozēto jauniešu nodarbinātības līmeni;

| C. | tā kā jaunieši cieta īpaši smagi iepriekšējo desmit gadu finanšu un ekonomikas krīzes laikā; tā kā kopējais jauniešu bezdarba līmenis pieaug, vēsturiski augstāko līmeni (13 %) sasniedzot 2016. gadā (no 12,9 % 2015. gadā) un ir sagaidāms, ka tas tādā līmenī būs saglabājies arī 2017. gadā; tā kā tā rezultātā jauniešu bezdarbnieku skaits visā pasaulē palielinājās par pusmiljonu, 2016. gadā sasniedzot 71 miljonu, un tiek prognozēts, ka tas šajā līmenī būs saglabājies arī 2017. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunieši cieta īpaši smagi iepriekšējo desmit gadu finanšu un ekonomikas krīzes laikā; tā kā kopējais jauniešu bezdarba līmenis pieaug, vēsturiski augstāko līmeni (13 %) sasniedzot 2016. gadā (no 12,9 % 2015. gadā) un ir sagaidāms, ka tas tādā līmenī būs saglabājies arī 2017. gadā; tā kā tā rezultātā jauniešu bezdarbnieku skaits visā pasaulē palielinājās par pusmiljonu, 2016. gadā sasniedzot 71 miljonu, un tiek prognozēts, ka tas šajā līmenī būs saglabājies arī 2017. gadā;

| D. | tā kā IAM nevarēs sasniegt, ja vien netiks risinātas problēmas, ar kurām visos pasaules reģionos saskaras jaunieši, kuri meklē darbu; |
| --- | --- |

D.

tā kā IAM nevarēs sasniegt, ja vien netiks risinātas problēmas, ar kurām visos pasaules reģionos saskaras jaunieši, kuri meklē darbu;

| E. | tā kā vairāk nekā 4,2 miljoni jauniešu (proti, personas vecumā no 15 līdz 24 gadiem) ES 2016. gada augustā bija bezdarbnieki un tā kā ilgtermiņa jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir pārāk augsts dažās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairāk nekā 4,2 miljoni jauniešu (proti, personas vecumā no 15 līdz 24 gadiem) ES 2016. gada augustā bija bezdarbnieki un tā kā ilgtermiņa jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir pārāk augsts dažās dalībvalstīs;

| F. | tā kā Pasaules Bankas pētījumi liecina, ka – atšķirībā no citiem reģioniem – krīzes ietekme uz bezdarbu Eiropā un Vidusāzijā ir ieilgusi un ka bezdarbs vēl nav sasniedzis pirmskrīzes līmeni; |
| --- | --- |

F.

tā kā Pasaules Bankas pētījumi liecina, ka – atšķirībā no citiem reģioniem – krīzes ietekme uz bezdarbu Eiropā un Vidusāzijā ir ieilgusi un ka bezdarbs vēl nav sasniedzis pirmskrīzes līmeni;

| G. | tā kā jauniešu bezdarba līmenis Austrumu partnerības valstīs ievērojami atšķiras – 2015. gadā tas svārstījās 5 %–33 % robežās atkarībā no atšķirībām attiecīgo dalībvalstu darba tirgos; |
| --- | --- |

G.

tā kā jauniešu bezdarba līmenis Austrumu partnerības valstīs ievērojami atšķiras – 2015. gadā tas svārstījās 5 %–33 % robežās atkarībā no atšķirībām attiecīgo dalībvalstu darba tirgos;

| H. | tā kā dzīvotspējīgu nodarbinātības iespēju trūkums bieži vien ir galvenais faktors jauniešiem, kas viņus attur no aktīvas darba meklēšanas; tā kā jauniešu bezdarba līmenis ir nemainīgi augsts, tā kā pārejai no izglītības uz darba dzīvi kļūstot aizvien sarežģītākai, pieaug to jauniešu īpatsvars (vairāk nekā 6,6 miljoni cilvēku vecumā no 15 līdz 24 gadiem 2015. gadā), kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un tā kā tas ir saistīts ar tādiem riskiem kā prasmju pasliktināšanās, nepietiekama nodarbinātība un spriedze; |
| --- | --- |

H.

tā kā dzīvotspējīgu nodarbinātības iespēju trūkums bieži vien ir galvenais faktors jauniešiem, kas viņus attur no aktīvas darba meklēšanas; tā kā jauniešu bezdarba līmenis ir nemainīgi augsts, tā kā pārejai no izglītības uz darba dzīvi kļūstot aizvien sarežģītākai, pieaug to jauniešu īpatsvars (vairāk nekā 6,6 miljoni cilvēku vecumā no 15 līdz 24 gadiem 2015. gadā), kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un tā kā tas ir saistīts ar tādiem riskiem kā prasmju pasliktināšanās, nepietiekama nodarbinātība un spriedze;

| I. | tā kā brīvajām darbvietām atbilstīgu prasmju trūkums un izglītības un apmācības sistēmu neatbilstība ir svarīgi faktori, kas pamato jauniešu bezdarbu; tā kā – lai arī jaunieši mūsdienās ir izglītotāki un prasmīgāki nekā iepriekšējās paaudzēs, viņi joprojām saskaras ar būtiskiem strukturāliem šķēršļiem tādu kvalitatīvu darbvietu atrašanā, kas būtu atbilstošas ES un dalībvalstu atzītajiem standartiem; tā kā jauniešu nodarbinātības krīzi nevar atrisināt, Eiropā efektīvi un ilgtspējīgi neradot darbvietas; |
| --- | --- |

I.

tā kā brīvajām darbvietām atbilstīgu prasmju trūkums un izglītības un apmācības sistēmu neatbilstība ir svarīgi faktori, kas pamato jauniešu bezdarbu; tā kā – lai arī jaunieši mūsdienās ir izglītotāki un prasmīgāki nekā iepriekšējās paaudzēs, viņi joprojām saskaras ar būtiskiem strukturāliem šķēršļiem tādu kvalitatīvu darbvietu atrašanā, kas būtu atbilstošas ES un dalībvalstu atzītajiem standartiem; tā kā jauniešu nodarbinātības krīzi nevar atrisināt, Eiropā efektīvi un ilgtspējīgi neradot darbvietas;

| J. | tā kā efektīvas vadības programmas ir pozitīvi ietekmējušas ekonomiskos un sociālos rezultātus; tā kā gados jauniem darba meklētājiem un augstskolu absolventiem vajadzētu vairāk izmantot profesionālās orientācijas un informācijas pakalpojumus, kas savukārt būtu labāk jāsagatavo, lai apmierinātu jauniešu vajadzības iekļūšanai darba tirgū; |
| --- | --- |

J.

tā kā efektīvas vadības programmas ir pozitīvi ietekmējušas ekonomiskos un sociālos rezultātus; tā kā gados jauniem darba meklētājiem un augstskolu absolventiem vajadzētu vairāk izmantot profesionālās orientācijas un informācijas pakalpojumus, kas savukārt būtu labāk jāsagatavo, lai apmierinātu jauniešu vajadzības iekļūšanai darba tirgū;

| K. | tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir viens no būtiskākajiem jauniešu nodarbinātības dzinējspēkiem, kas nodrošina vairāk nekā 80 % no visām darbavietām un tādējādi sniedz svarīgu pakalpojumu darba tirgum kopumā, jo tiem ir izšķiroša nozīme pārejā uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) ir viens no būtiskākajiem jauniešu nodarbinātības dzinējspēkiem, kas nodrošina vairāk nekā 80 % no visām darbavietām un tādējādi sniedz svarīgu pakalpojumu darba tirgum kopumā, jo tiem ir izšķiroša nozīme pārejā uz jaunu, ilgtspējīgu ekonomiku;

| L. | tā kā jebkurai politikai saistībā ar prasmēm, kompetencēm un izglītību pirmām kārtām ir jābūt balstītai uz tiesībām, jādod jauniešiem izvēles iespējas un paplašināt tās; tā kā – lai šāda politika būtu sekmīga, ir ļoti svarīgi, ka galvenās ieinteresētās personas ir paši jaunieši kopā ar izglītības iestādēm un uzņēmumiem vai apmācības sniedzējiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā jebkurai politikai saistībā ar prasmēm, kompetencēm un izglītību pirmām kārtām ir jābūt balstītai uz tiesībām, jādod jauniešiem izvēles iespējas un paplašināt tās; tā kā – lai šāda politika būtu sekmīga, ir ļoti svarīgi, ka galvenās ieinteresētās personas ir paši jaunieši kopā ar izglītības iestādēm un uzņēmumiem vai apmācības sniedzējiem;

| M. | tā kā agrīna integrācija, ieguldījumi izglītībā un apmācībā, uzsvars uz praktisku iemaņu veidošanu un duālā profesionālās apmācības sistēma, kurā apvieno darba pieredzi un mācības, ir bijuši galvenie instrumenti, kas ļāvuši atsevišķām dalībvalstīm labāk nekā citām nepieļaut jauniešu bezdarba pieaugumu krīzes laikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā agrīna integrācija, ieguldījumi izglītībā un apmācībā, uzsvars uz praktisku iemaņu veidošanu un duālā profesionālās apmācības sistēma, kurā apvieno darba pieredzi un mācības, ir bijuši galvenie instrumenti, kas ļāvuši atsevišķām dalībvalstīm labāk nekā citām nepieļaut jauniešu bezdarba pieaugumu krīzes laikā;

| N. | tā kā Eiropas Izglītības fondam ir būtiska loma, veicinot profesionālās izglītības, apmācības un nodarbinātības sistēmu reformas Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Izglītības fondam ir būtiska loma, veicinot profesionālās izglītības, apmācības un nodarbinātības sistēmu reformas Austrumu partnerības valstīs;

| O. | tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta NEET, jo pie šīs grupas piederošajiem jauniešiem ir tendence bieži atrasties starp pagaidu nodarbinātību, bezdarbu un/vai neaktivitāti darba tirgū pat spēcīgas ekonomiskās izaugsmes periodos; tā kā ES Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, kuru izveidoja ar Eiropadomes 2013. gada februāra lēmumu un daļēji finansē no Eiropas Sociālā fonda, ir sevi pierādījusi kā veiksmīgs ES instruments jauniešu, jo īpaši NEET mērķgrupas, bezdarba novēršanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā īpaša uzmanība ir jāvelta NEET, jo pie šīs grupas piederošajiem jauniešiem ir tendence bieži atrasties starp pagaidu nodarbinātību, bezdarbu un/vai neaktivitāti darba tirgū pat spēcīgas ekonomiskās izaugsmes periodos; tā kā ES Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, kuru izveidoja ar Eiropadomes 2013. gada februāra lēmumu un daļēji finansē no Eiropas Sociālā fonda, ir sevi pierādījusi kā veiksmīgs ES instruments jauniešu, jo īpaši NEET mērķgrupas, bezdarba novēršanai;

| P. | tā kā Eiropā NEET rādītājs ir īpaši augsts gados jaunu sieviešu vidū un tā kā tādēļ īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimumu aspektam; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropā NEET rādītājs ir īpaši augsts gados jaunu sieviešu vidū un tā kā tādēļ īpaša uzmanība būtu jāpievērš dzimumu aspektam;

| Q. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2014. gada pētījumu par programmas Erasmus ietekmi jauniem augstskolu beidzējiem, kuri ieguvuši prasmes un pieredzi ārzemēs, izmantojot programmu Erasmus, ir daudz labākas iespējas un uzlabotas prasmes salīdzinājumā ar tiem, kuri nav pavadījuši laiku ārzemēs; tā kā programmai Leonardo da Vinci, kas domāta mācekļiem, ir bijuši līdzīgi panākumi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2014. gada pētījumu par programmas Erasmus ietekmi jauniem augstskolu beidzējiem, kuri ieguvuši prasmes un pieredzi ārzemēs, izmantojot programmu Erasmus, ir daudz labākas iespējas un uzlabotas prasmes salīdzinājumā ar tiem, kuri nav pavadījuši laiku ārzemēs; tā kā programmai Leonardo da Vinci, kas domāta mācekļiem, ir bijuši līdzīgi panākumi;

| R. | tā kā programmas Erasmus daļa “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” dod jauniešiem, kurus interesē uzņēmējdarbība, iespēju mācīties un gūt pieredzi, strādājot kopā ar pieredzējušiem uzņēmējiem, kuri vada mazos uzņēmumus citās iesaistītajās valstīs; |
| --- | --- |

R.

tā kā programmas Erasmus daļa “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” dod jauniešiem, kurus interesē uzņēmējdarbība, iespēju mācīties un gūt pieredzi, strādājot kopā ar pieredzējušiem uzņēmējiem, kuri vada mazos uzņēmumus citās iesaistītajās valstīs;

| S. | tā kā ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanu varētu panākt, investējot, piemēram, zaļajās darbvietās, atjaunojamos energoresursos, ilgtspējīgos mājokļos, energoefektivitātē, pētniecībā un izstrādē, IT un citās inovatīvās nozarēs, kas nodarbina lielu skaitu jauniešu; |
| --- | --- |

S.

tā kā ilgtspējīgu un kvalitatīvu darbvietu radīšanu varētu panākt, investējot, piemēram, zaļajās darbvietās, atjaunojamos energoresursos, ilgtspējīgos mājokļos, energoefektivitātē, pētniecībā un izstrādē, IT un citās inovatīvās nozarēs, kas nodarbina lielu skaitu jauniešu;

| T. | tā kā kavēšanās attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un ilgie bezdarba periodi nelabvēlīgi ietekmē jauniešu karjeras, atalgojuma, veselības un sociālās mobilitātes izredzes; |
| --- | --- |

T.

tā kā kavēšanās attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un ilgie bezdarba periodi nelabvēlīgi ietekmē jauniešu karjeras, atalgojuma, veselības un sociālās mobilitātes izredzes;

| U. | tā kā jaunieši ir svarīga Eiropas ekonomikas vērtība un viņi būtu jāatbalsta centienos apgūt darba tirgū nepieciešamās prasmes, paredzot nākotnes vajadzības, tostarp ar kodēšanu un digitālajām prasmēm, kas ir svarīgas 21. gadsimta ekonomiskajai darbībai; |
| --- | --- |

U.

tā kā jaunieši ir svarīga Eiropas ekonomikas vērtība un viņi būtu jāatbalsta centienos apgūt darba tirgū nepieciešamās prasmes, paredzot nākotnes vajadzības, tostarp ar kodēšanu un digitālajām prasmēm, kas ir svarīgas 21. gadsimta ekonomiskajai darbībai;

| V. | tā kā augsts bezdarba un dīkdienības līmenis, jo īpaši jauniešu vidū, joprojām ir viena no milzīgākajām problēmām, ar ko saskaras Austrumeiropas valstis un kas ierobežo viņu izredzes uz labāku dzīves līmeni un ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

V.

tā kā augsts bezdarba un dīkdienības līmenis, jo īpaši jauniešu vidū, joprojām ir viena no milzīgākajām problēmām, ar ko saskaras Austrumeiropas valstis un kas ierobežo viņu izredzes uz labāku dzīves līmeni un ekonomisko izaugsmi;

| W. | tā kā augstais bezdarba līmenis liek gados jauniem darba meklētājiem negribot iesaistīties nepopulārā nelegālajā, nepilnas slodzes vai zemi atalgotā darbā; |
| --- | --- |

W.

tā kā augstais bezdarba līmenis liek gados jauniem darba meklētājiem negribot iesaistīties nepopulārā nelegālajā, nepilnas slodzes vai zemi atalgotā darbā;

| X. | tā kā jauniešiem, kuriem iespējami draud bezdarbs, nabadzība vai nestabila nodarbinātība, parasti labāku izglītību un darba iespējas meklē ārzemēs; tā kā jauniešu migrācija kavē Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu sociālo kohēziju un ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

X.

tā kā jauniešiem, kuriem iespējami draud bezdarbs, nabadzība vai nestabila nodarbinātība, parasti labāku izglītību un darba iespējas meklē ārzemēs; tā kā jauniešu migrācija kavē Austrumu partnerības valstu un ES dalībvalstu sociālo kohēziju un ekonomisko izaugsmi;

| Y. | tā kā pastāv ļoti lielas atšķirības starp gados jauniem vīriešiem un sievietēm lielākajā daļā darba tirgus rādītāju, jo īpaši pārejā uz pieauguša cilvēka dzīvi; tā kā šādas atšķirības var radīt iespēju nevienlīdzību un atspoguļo dziļi iesakņojušos sociālo, ekonomisko un kulturālo diskrimināciju, kas sievietes nesamērīgi lielā mērā nostāda neizdevīgākā situācijā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pastāv ļoti lielas atšķirības starp gados jauniem vīriešiem un sievietēm lielākajā daļā darba tirgus rādītāju, jo īpaši pārejā uz pieauguša cilvēka dzīvi; tā kā šādas atšķirības var radīt iespēju nevienlīdzību un atspoguļo dziļi iesakņojušos sociālo, ekonomisko un kulturālo diskrimināciju, kas sievietes nesamērīgi lielā mērā nostāda neizdevīgākā situācijā;

| Z. | tā kā migrantu izcelsmes jauniešiem ir zemāks nodarbinātības, izglītības un apmācības līmenis, |
| --- | --- |

Z.

tā kā migrantu izcelsmes jauniešiem ir zemāks nodarbinātības, izglītības un apmācības līmenis,

| 1. | uzsver, ka ilgtspējīgas ekonomikas, izglītības un jaunatnes nodarbinātības sistēmas ir būtiskas ES un Austrumeiropas valstu prioritātes un ka partneri ir apņēmušies uzsākt konkrētas iniciatīvas nolūkā sekmēt integrāciju un nodarbināmību darba tirgū, jo īpaši jauniešu nodarbinātības jomā; atkārtoti uzsver, ka partnervalstu parlamenti ir atkārtoti noteikuši nodarbinātību, izglītību un apmācību par dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu augstākajām politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ilgtspējīgas ekonomikas, izglītības un jaunatnes nodarbinātības sistēmas ir būtiskas ES un Austrumeiropas valstu prioritātes un ka partneri ir apņēmušies uzsākt konkrētas iniciatīvas nolūkā sekmēt integrāciju un nodarbināmību darba tirgū, jo īpaši jauniešu nodarbinātības jomā; atkārtoti uzsver, ka partnervalstu parlamenti ir atkārtoti noteikuši nodarbinātību, izglītību un apmācību par dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu augstākajām politiskajām prioritātēm;

| 2. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Austrumeiropas partnervalstu iniciatīvas, lai ieviestu jaunatnes stratēģijas un tiesību aktus tādās jomās kā izglītība un apmācība, nodarbinātība, uzņēmējdarbība, sociālā iekļaušana un aktīva pilsoniskās sabiedrības līdzdalība; aicina ES un Austrumu partnervalstis pastiprināt spēkā esošo jaunatnes stratēģiju un šīs jomas tiesību aktu īstenošanu; mudina abas puses noteikt kvalitātes mērķus un kritērijus iekļaujošām izglītības sistēmām, kas nodrošina vienlīdzību, nediskriminēšanu un pilsoniskās prasmes; |
| --- | --- |

2.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES un Austrumeiropas partnervalstu iniciatīvas, lai ieviestu jaunatnes stratēģijas un tiesību aktus tādās jomās kā izglītība un apmācība, nodarbinātība, uzņēmējdarbība, sociālā iekļaušana un aktīva pilsoniskās sabiedrības līdzdalība; aicina ES un Austrumu partnervalstis pastiprināt spēkā esošo jaunatnes stratēģiju un šīs jomas tiesību aktu īstenošanu; mudina abas puses noteikt kvalitātes mērķus un kritērijus iekļaujošām izglītības sistēmām, kas nodrošina vienlīdzību, nediskriminēšanu un pilsoniskās prasmes;

| 3. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt uz tiesībām balstītu pieeju jauniešu bezdarba apkarošanai, koncentrējoties uz nodarbinātības kvalitāti un jauniešu kā ieinteresēto personu iesaistīšanu politikas veidošanā; |
| --- | --- |

3.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt uz tiesībām balstītu pieeju jauniešu bezdarba apkarošanai, koncentrējoties uz nodarbinātības kvalitāti un jauniešu kā ieinteresēto personu iesaistīšanu politikas veidošanā;

| 4. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis enerģiski iesaistīties pieredzes apmaiņā par darbvietu radīšanu, jauniešu iesaistīšanu viņiem domātajā politikā, ekonomikas un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizsardzību darbvietā un jauniešu bezdarba problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis enerģiski iesaistīties pieredzes apmaiņā par darbvietu radīšanu, jauniešu iesaistīšanu viņiem domātajā politikā, ekonomikas un sociālo tiesību un cilvēktiesību aizsardzību darbvietā un jauniešu bezdarba problēmu risināšanu;

| 5. | aicina ES pastiprināt sadarbību ar starptautiskām finanšu iestādēm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām privātā sektora attīstības jomā un attiecībā uz iniciatīvām, kas veicina iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību un uzlabo iedzīvotāju dzīves apstākļus, kā aicināts Eiropas kaimiņattiecību politikas 2015. gada pārskatā; |
| --- | --- |

5.

aicina ES pastiprināt sadarbību ar starptautiskām finanšu iestādēm un attiecīgām starptautiskajām organizācijām privātā sektora attīstības jomā un attiecībā uz iniciatīvām, kas veicina iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību un uzlabo iedzīvotāju dzīves apstākļus, kā aicināts Eiropas kaimiņattiecību politikas 2015. gada pārskatā;

| 6. | uzsver, ka samazinot tādu jauniešu skaitu, kas agri pametuši mācības, ik gadu gan Eiropas ekonomikai, gan Austrumu partnervalstu ekonomikai tiks nodrošināti tūkstoši labāk kvalificētu darbinieku; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka samazinot tādu jauniešu skaitu, kas agri pametuši mācības, ik gadu gan Eiropas ekonomikai, gan Austrumu partnervalstu ekonomikai tiks nodrošināti tūkstoši labāk kvalificētu darbinieku;

| 7. | uzsver nepieciešamību cīnīties pret skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, jo tas var būt pirmais solis ceļā uz nabadzību visa mūža garumā, var radīt tā dēvētās “agrīnās rētas” un veicināt bezdarbu; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību cīnīties pret skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, jo tas var būt pirmais solis ceļā uz nabadzību visa mūža garumā, var radīt tā dēvētās “agrīnās rētas” un veicināt bezdarbu;

| 8. | uzsver, ka būtu jānovērš diskriminācija vecuma dēļ starp sociālo pabalstu, tostarp bezdarbnieka pabalsta, prasītājiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka būtu jānovērš diskriminācija vecuma dēļ starp sociālo pabalstu, tostarp bezdarbnieka pabalsta, prasītājiem;

| 9. | uzsver nepieciešamību veicināt politiku nolūkā uzlabot pāreju no neoficiālās nodarbinātības uz kvalitatīvām darbvietām, kā arī nepieciešamību izstrādāt stratēģijas pārejai no izglītības un apmācības uz darba dzīvi; |
| --- | --- |

9.

uzsver nepieciešamību veicināt politiku nolūkā uzlabot pāreju no neoficiālās nodarbinātības uz kvalitatīvām darbvietām, kā arī nepieciešamību izstrādāt stratēģijas pārejai no izglītības un apmācības uz darba dzīvi;

| 10. | uzsver, cik svarīgi ir sniegt atbalstu jaunajiem vecākiem, jo īpaši jaunajām māmiņām, lai nodrošinātu, ka viņi var nopelnīt iztikas minimumu un var turpināt mācīties un strādāt atbilstoši viņu spējām, vienlaikus pildot savus aprūpes pienākumus; uzsver, ka agrīns atbalsts un ieguldījumi ir galvenais līdzeklis, lai novērstu ienākumu zudumu mūža garumā; |
| --- | --- |

10.

uzsver, cik svarīgi ir sniegt atbalstu jaunajiem vecākiem, jo īpaši jaunajām māmiņām, lai nodrošinātu, ka viņi var nopelnīt iztikas minimumu un var turpināt mācīties un strādāt atbilstoši viņu spējām, vienlaikus pildot savus aprūpes pienākumus; uzsver, ka agrīns atbalsts un ieguldījumi ir galvenais līdzeklis, lai novērstu ienākumu zudumu mūža garumā;

| 11. | uzskata – lai sasniegtu mērķi samazināt jauniešu bezdarbu, ir būtiski sekmēt vairāk vienlīdzīgu iespēju jauniešiem, veicināt sociālo integrāciju, dzimumu līdztiesību un solidaritāti un apkarot visu veidu diskrimināciju, jo īpaši diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes un invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

11.

uzskata – lai sasniegtu mērķi samazināt jauniešu bezdarbu, ir būtiski sekmēt vairāk vienlīdzīgu iespēju jauniešiem, veicināt sociālo integrāciju, dzimumu līdztiesību un solidaritāti un apkarot visu veidu diskrimināciju, jo īpaši diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes un invaliditātes dēļ;

| 12. | uzskata, ka Austrumu partnerības valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītiem stratēģiskā pieejā, ko piemēro to attiecīgo iniciatīvu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, kuru mērķis ir visos līmeņos atbalstīt jauniešu nodarbinātību, un ka Euronest parlamentārā asambleja varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu šajā jomā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka Austrumu partnerības valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam vajadzētu būt iesaistītiem stratēģiskā pieejā, ko piemēro to attiecīgo iniciatīvu izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā, kuru mērķis ir visos līmeņos atbalstīt jauniešu nodarbinātību, un ka Euronest parlamentārā asambleja varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu šajā jomā;

| 13. | aicina dalībvalstis pastiprināt pozitīvās pieredzes apmaiņu ar Austrumu partnerības valstīm saistībā ar darba iespēju radīšanu jauniešiem; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis pastiprināt pozitīvās pieredzes apmaiņu ar Austrumu partnerības valstīm saistībā ar darba iespēju radīšanu jauniešiem;

| 14. | mudina Austrumu partnerības valstis piedalīties tādās ES jaunatnes programmās kā Erasmus+, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un garantija jauniešiem, EU4Youth, divpusējās un reģionālās programmas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā un programma “Radošā Eiropa”, kā arī līdzdarboties starptautiskās jaunatnes programmās, piemēram, programmā “Risinājums jauniešu nodarbinātības jomā” (S4YE); uzskata, ka jaunajiem studentiem un mācekļiem, kas ieguvuši prasmes un pieredzi ārzemēs, ir daudz labākas iespējas un prasmes salīdzinājumā ar tiem, kuri nav pavadījuši laiku ārzemēs; |
| --- | --- |

14.

mudina Austrumu partnerības valstis piedalīties tādās ES jaunatnes programmās kā Erasmus+, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un garantija jauniešiem, EU4Youth, divpusējās un reģionālās programmas profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā un programma “Radošā Eiropa”, kā arī līdzdarboties starptautiskās jaunatnes programmās, piemēram, programmā “Risinājums jauniešu nodarbinātības jomā” (S4YE); uzskata, ka jaunajiem studentiem un mācekļiem, kas ieguvuši prasmes un pieredzi ārzemēs, ir daudz labākas iespējas un prasmes salīdzinājumā ar tiem, kuri nav pavadījuši laiku ārzemēs;

| 15. | prasa palielināt finansējumu ES jaunatnes programmām, tostarp Eiropas programmai “Garantija jauniešiem”, nodrošinot pievienoto vērtību un piedāvātās apmācības un darbvietu kvalitāti; prasa apsvērt iespēju paplašināt vecuma ierobežojums dalībai šādās programmās, ņemot vērā to, ka daudzi augstskolu beidzēji un jaunienācēji darba tirgū ir jau gandrīz 30 gadus veci; |
| --- | --- |

15.

prasa palielināt finansējumu ES jaunatnes programmām, tostarp Eiropas programmai “Garantija jauniešiem”, nodrošinot pievienoto vērtību un piedāvātās apmācības un darbvietu kvalitāti; prasa apsvērt iespēju paplašināt vecuma ierobežojums dalībai šādās programmās, ņemot vērā to, ka daudzi augstskolu beidzēji un jaunienācēji darba tirgū ir jau gandrīz 30 gadus veci;

| 16. | aicina Austrumu partnerības valstu valdības nodrošināt, ka to (vispārējās, profesionālās un augstākās) izglītības sistēmas pienācīgi sagatavo audzēkņus profesionālajai karjerai, un nodrošināt ciešu sadarbību starp izglītības nozares, sociālo dienestu, darba devēju un izglītojamo pārstāvjiem; |
| --- | --- |

16.

aicina Austrumu partnerības valstu valdības nodrošināt, ka to (vispārējās, profesionālās un augstākās) izglītības sistēmas pienācīgi sagatavo audzēkņus profesionālajai karjerai, un nodrošināt ciešu sadarbību starp izglītības nozares, sociālo dienestu, darba devēju un izglītojamo pārstāvjiem;

| 17. | aicina Austrumu partnerības valstu un dalībvalstu valdības nodrošināt, ka meitenes un jaunas sievietes tiek mudinātas studēt zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) programmās, un palielināt sieviešu pārstāvību minētajās jomās; |
| --- | --- |

17.

aicina Austrumu partnerības valstu un dalībvalstu valdības nodrošināt, ka meitenes un jaunas sievietes tiek mudinātas studēt zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) programmās, un palielināt sieviešu pārstāvību minētajās jomās;

| 18. | uzsver – tā kā izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme, veicinot iekļautību un līdztiesību, lielāka uzmanība būtu jāpievērš arī neformālās izglītības atzīšanai un neformālās mācīšanās prasmēm, kas iegūtas mobilitātes programmās, kuras īsteno saskaņā ar Eiropas vai valstu kvalifikācijas satvariem; mudina dalībvalstis veicināt un atbalstīt profesionālās mobilitātes iespējas jauniešiem mācekļiem, lai viņi varētu pilnveidot savas prasmes, izmantojot kontaktus ar citām apmācības sistēmām; |
| --- | --- |

18.

uzsver – tā kā izglītībai un apmācībai ir būtiska nozīme, veicinot iekļautību un līdztiesību, lielāka uzmanība būtu jāpievērš arī neformālās izglītības atzīšanai un neformālās mācīšanās prasmēm, kas iegūtas mobilitātes programmās, kuras īsteno saskaņā ar Eiropas vai valstu kvalifikācijas satvariem; mudina dalībvalstis veicināt un atbalstīt profesionālās mobilitātes iespējas jauniešiem mācekļiem, lai viņi varētu pilnveidot savas prasmes, izmantojot kontaktus ar citām apmācības sistēmām;

| 19. | uzsver, ka netraucēta pāreja no izglītības uz nodarbinātību būtu jāveicina, sasaistot teorētisko izglītību ar praktisko apmācību un nodrošinot kvalitatīvas stažēšanās iespējas, kā noteikts Eiropas stažēšanās un prakses kvalitātes hartā, kā arī atzīstot kvalifikācijas, kas iegūtas formālajā un neformālajā izglītībā vai brīvprātīgajā darbā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka netraucēta pāreja no izglītības uz nodarbinātību būtu jāveicina, sasaistot teorētisko izglītību ar praktisko apmācību un nodrošinot kvalitatīvas stažēšanās iespējas, kā noteikts Eiropas stažēšanās un prakses kvalitātes hartā, kā arī atzīstot kvalifikācijas, kas iegūtas formālajā un neformālajā izglītībā vai brīvprātīgajā darbā;

| 20. | uzsver, ka divpusēju padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) izveide ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu ir ārkārtīgi svarīgi instrumenti modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecības un regulējuma tuvināšanai tādās jomās kā ārvalstu tiešās investīcijas, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi; vienlaikus atzīst, ka Austrumu partnerības valstis var izmantot dažādas iespējas, lai stiprinātu savas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar ES un savām kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka divpusēju padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA) izveide ar Ukrainu, Gruziju un Moldovu ir ārkārtīgi svarīgi instrumenti modernai, pārredzamai un prognozējamai tirdzniecības un regulējuma tuvināšanai tādās jomās kā ārvalstu tiešās investīcijas, kas nodrošina darbavietu radīšanu un ilgtermiņa izaugsmi; vienlaikus atzīst, ka Austrumu partnerības valstis var izmantot dažādas iespējas, lai stiprinātu savas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības ar ES un savām kaimiņvalstīm;

| 21. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka divpusējie asociācijas nolīgumi, tostarp divpusējās DCFTA, starp ES un attiecīgi Gruziju, Moldovu un Ukrainu mudina ES un Austrumeiropas partnerus veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp izmantojot sadarbību un apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju, uzņēmējdarbības, jaunatnes, izglītības un kultūras jomā; atkārtoti norāda, ka sadarbība ir ļoti svarīga, īstenojot jebkurus centienus atjaunot izaugsmi un atbalstīt uzņēmējdarbību, ieguldījumus un darbvietu radīšanu šajā reģionā; mudina dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis izpētīt iespējas izveidot jauktas darba un mācību stipendiju programmas jauniešiem daudzsološās reģiona ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

21.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka divpusējie asociācijas nolīgumi, tostarp divpusējās DCFTA, starp ES un attiecīgi Gruziju, Moldovu un Ukrainu mudina ES un Austrumeiropas partnerus veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus, tostarp izmantojot sadarbību un apmaiņu zinātnes un tehnoloģiju, uzņēmējdarbības, jaunatnes, izglītības un kultūras jomā; atkārtoti norāda, ka sadarbība ir ļoti svarīga, īstenojot jebkurus centienus atjaunot izaugsmi un atbalstīt uzņēmējdarbību, ieguldījumus un darbvietu radīšanu šajā reģionā; mudina dalībvalstis un Austrumu partnerības valstis izpētīt iespējas izveidot jauktas darba un mācību stipendiju programmas jauniešiem daudzsološās reģiona ekonomikas nozarēs;

| 22. | uzsver, ka saskaņā ar pārvietošanās brīvības noteikumiem Austrumu partnerības robežās darbaspēka mobilitātei joprojām vajadzētu būt jauniešu izvēles iespējai, nevis kļūt par viņu pienākumu gūt ienākumus ārvalstīs; uzsver, ka mobilitāte rada dažādas problēmas; uzsver, ka jauniešiem arī ir jābūt nodarbinātības iespējām savos reģionos un valstīs; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka saskaņā ar pārvietošanās brīvības noteikumiem Austrumu partnerības robežās darbaspēka mobilitātei joprojām vajadzētu būt jauniešu izvēles iespējai, nevis kļūt par viņu pienākumu gūt ienākumus ārvalstīs; uzsver, ka mobilitāte rada dažādas problēmas; uzsver, ka jauniešiem arī ir jābūt nodarbinātības iespējām savos reģionos un valstīs;

| 23. | uzsver negatīvo ietekmi, ko rada intelektuālā darbaspēka emigrācija, proti, augsti kvalificēti jaunieši pamet savas piederības valstis, jo īpaši mazākās valstīs, kurās augsti kvalificēti darba ņēmēji ir īpaši neaizsargāti; mudina ES un Austrumeiropas partnerus kopīgi risināt jautājumu par jauniešu darbaspēka migrāciju no Austrumu partnerības valstīm uz ES, lai veicinātu cirkulāro migrāciju un nodrošinātu iespējas jauniešiem atgriezties mājās un uz vietas atrast savām vēlmēm atbilstošas ilgtspējīgas un kvalitatīvas nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

23.

uzsver negatīvo ietekmi, ko rada intelektuālā darbaspēka emigrācija, proti, augsti kvalificēti jaunieši pamet savas piederības valstis, jo īpaši mazākās valstīs, kurās augsti kvalificēti darba ņēmēji ir īpaši neaizsargāti; mudina ES un Austrumeiropas partnerus kopīgi risināt jautājumu par jauniešu darbaspēka migrāciju no Austrumu partnerības valstīm uz ES, lai veicinātu cirkulāro migrāciju un nodrošinātu iespējas jauniešiem atgriezties mājās un uz vietas atrast savām vēlmēm atbilstošas ilgtspējīgas un kvalitatīvas nodarbinātības iespējas;

| 24. | aicina ES vajadzības gadījumā pārorientēt savas attiecības ar Eiropas partnervalstīm, pamatojoties uz kopīgām interesēm un pašu partnervalstu sasniegumiem, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas attīstību, liekot uzsvaru uz jauniešu nodarbinātību; tāpat mudina ES palīdzēt Austrumu partnerības valstīm paātrināt rūpniecības politiku reformas, lai veicinātu pāreju uz konkurētspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

24.

aicina ES vajadzības gadījumā pārorientēt savas attiecības ar Eiropas partnervalstīm, pamatojoties uz kopīgām interesēm un pašu partnervalstu sasniegumiem, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas attīstību, liekot uzsvaru uz jauniešu nodarbinātību; tāpat mudina ES palīdzēt Austrumu partnerības valstīm paātrināt rūpniecības politiku reformas, lai veicinātu pāreju uz konkurētspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku;

| 25. | aicina Komisiju pilnībā izmantot visus esošos instrumentus saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu, jo īpaši tos, kas vērsti uz jauniešiem, lai atbalstītu darbavietu radīšanu Austrumu partnervalstīs; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju pilnībā izmantot visus esošos instrumentus saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu, jo īpaši tos, kas vērsti uz jauniešiem, lai atbalstītu darbavietu radīšanu Austrumu partnervalstīs;

| 26. | norāda, ka ES finansējums var būt īpaši noderīgs līdzeklis tam, lai veicinātu izaugsmi un iedzīvotāju iespējas; prasa piešķirt vairāk finansējuma, lai izplatītu informāciju par ES finanšu instrumentiem un lai universitāšu un uzņēmēju aprindās paplašinātu zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai varētu pieteikties finansējumam un sagatavot un vadīt projektus; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ES finansējums var būt īpaši noderīgs līdzeklis tam, lai veicinātu izaugsmi un iedzīvotāju iespējas; prasa piešķirt vairāk finansējuma, lai izplatītu informāciju par ES finanšu instrumentiem un lai universitāšu un uzņēmēju aprindās paplašinātu zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas, lai varētu pieteikties finansējumam un sagatavot un vadīt projektus;

| 27. | uzsver, ka ir jāpalielina privātā sektora nozīme darbvietu radīšanā; tādēļ mudina Austrumu partnerības valstu iestādes izstrādāt stimulu kopumu privātiem uzņēmumiem, lai radītu darbavietas, piemēram, vienkāršojot pastāvošās administratīvās un finanšu prasības uzņēmējdarbības sākšanai un vadīšanai, vienkāršojot procedūras un nodrošinot jaunuzņēmumiem vieglāku piekļuvi kredītiem, riska kapitālam un mikrofinansējumam; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ir jāpalielina privātā sektora nozīme darbvietu radīšanā; tādēļ mudina Austrumu partnerības valstu iestādes izstrādāt stimulu kopumu privātiem uzņēmumiem, lai radītu darbavietas, piemēram, vienkāršojot pastāvošās administratīvās un finanšu prasības uzņēmējdarbības sākšanai un vadīšanai, vienkāršojot procedūras un nodrošinot jaunuzņēmumiem vieglāku piekļuvi kredītiem, riska kapitālam un mikrofinansējumam;

| 28. | uzsver vajadzību attīstīt jauniešu pašnodarbinātību, paplašināt piekļuvi aizdevumiem ar atvieglotiem nosacījumiem un pilnveidot uzņēmējdarbības prasmes; |
| --- | --- |

28.

uzsver vajadzību attīstīt jauniešu pašnodarbinātību, paplašināt piekļuvi aizdevumiem ar atvieglotiem nosacījumiem un pilnveidot uzņēmējdarbības prasmes;

| 29. | uzsver – lai gan uzņēmumiem, tostarp MVU, ir būtiska nozīme, nodrošinot jauniešiem darba dzīvei nepieciešamās prasmes, jauniešiem ir jāsaņem arī izglītība uzņēmējdarbības jomā tās visplašākajā iespējamajā nozīmē; tādēļ mudina skolu programmās iekļaut profesionālo prasmju apmācību, kas vajadzīga, lai varētu sākt un vadīt uzņēmumu; tāpat mudina veicināt transversālas uzņēmējdarbības kompetences, prasmes un zināšanas, kas tiek iedarbīgi nodotas ar praktisku un reālā dzīvē gūtu pieredzi; |
| --- | --- |

29.

uzsver – lai gan uzņēmumiem, tostarp MVU, ir būtiska nozīme, nodrošinot jauniešiem darba dzīvei nepieciešamās prasmes, jauniešiem ir jāsaņem arī izglītība uzņēmējdarbības jomā tās visplašākajā iespējamajā nozīmē; tādēļ mudina skolu programmās iekļaut profesionālo prasmju apmācību, kas vajadzīga, lai varētu sākt un vadīt uzņēmumu; tāpat mudina veicināt transversālas uzņēmējdarbības kompetences, prasmes un zināšanas, kas tiek iedarbīgi nodotas ar praktisku un reālā dzīvē gūtu pieredzi;

| 30. | aicina Austrumu partnerības valstu valdības izstrādāt visaptverošas valsts stratēģijas attiecībā uz nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, kā SDO ieteikusi Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai; aicina minētās valstis arī pienācīgi stiprināt valsts nodarbinātības aģentūras, tās pārveidojot par centrālajām struktūrām, kas var sniegt būtisku atbalstu jauniešiem, izstrādāt vienotu reģistru bezdarbniekiem un veidot visaptverošu satvaru nozaru rīcības plāniem, kas paredzēti nodarbinātības paketēs, kuras iesniegušas attiecīgo valstu valdības; |
| --- | --- |

30.

aicina Austrumu partnerības valstu valdības izstrādāt visaptverošas valsts stratēģijas attiecībā uz nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, kā SDO ieteikusi Deklarācijā par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai; aicina minētās valstis arī pienācīgi stiprināt valsts nodarbinātības aģentūras, tās pārveidojot par centrālajām struktūrām, kas var sniegt būtisku atbalstu jauniešiem, izstrādāt vienotu reģistru bezdarbniekiem un veidot visaptverošu satvaru nozaru rīcības plāniem, kas paredzēti nodarbinātības paketēs, kuras iesniegušas attiecīgo valstu valdības;

| 31. | uzsver, ka ES ir jāsāk ar partneriem apspriesties par jaunatnes nodarbinātības un nodarbināmības paneļa izveidi Austrumu partnerībā, par ko ir iekļauta prasība ES 2015. gada kaimiņattiecību politikas pārskatīšanā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka ES ir jāsāk ar partneriem apspriesties par jaunatnes nodarbinātības un nodarbināmības paneļa izveidi Austrumu partnerībā, par ko ir iekļauta prasība ES 2015. gada kaimiņattiecību politikas pārskatīšanā;

| 32. | aicina ES un dalībvalstis izveidot jaunas partnerības ar privāto sektoru un starptautiskajām finanšu iestādēm, lai atbalstītu stratēģijas izaugsmes, nodarbinātības un jaunatnes jomā, ievērojot kaimiņattiecību politikas pārskatīšanā minētās norādes un ņemot vērā arī partnerību ar dažādu ieinteresēto personu koalīciju programmā “Risinājums jauniešu nodarbinātības jomā” (SY4E), ko finansē Pasaules Banka; |
| --- | --- |

32.

aicina ES un dalībvalstis izveidot jaunas partnerības ar privāto sektoru un starptautiskajām finanšu iestādēm, lai atbalstītu stratēģijas izaugsmes, nodarbinātības un jaunatnes jomā, ievērojot kaimiņattiecību politikas pārskatīšanā minētās norādes un ņemot vērā arī partnerību ar dažādu ieinteresēto personu koalīciju programmā “Risinājums jauniešu nodarbinātības jomā” (SY4E), ko finansē Pasaules Banka;

| 33. | uzsver ES darbu prasmju prognozēšanā, jo īpaši attiecībā uz videi draudzīgām darbavietām un IKT prasmēm, un uzskata, ka prasmju pieskaņošanai pieejamajām vai paredzamajām darba iespējām joprojām vajadzētu būt galvenajai ES un tās Austrumu partnerības valstu prioritātei; |
| --- | --- |

33.

uzsver ES darbu prasmju prognozēšanā, jo īpaši attiecībā uz videi draudzīgām darbavietām un IKT prasmēm, un uzskata, ka prasmju pieskaņošanai pieejamajām vai paredzamajām darba iespējām joprojām vajadzētu būt galvenajai ES un tās Austrumu partnerības valstu prioritātei;

| 34. | uzsver, ka sadarbības stiprināšana jauniešu un studentu apmaiņas jomā un jaunu stipendiju un apmācības programmu izstrāde, kā arī atvieglota dalība programmā Erasmus+, nodrošinātu prasmju attīstību un ļautu jauniešiem Austrumu partnerības valstīs iespēju iepazīties ar ES un otrādi, piedāvājot viņiem labākas iespējas un veicinot viņu nodarbinātību; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka sadarbības stiprināšana jauniešu un studentu apmaiņas jomā un jaunu stipendiju un apmācības programmu izstrāde, kā arī atvieglota dalība programmā Erasmus+, nodrošinātu prasmju attīstību un ļautu jauniešiem Austrumu partnerības valstīs iespēju iepazīties ar ES un otrādi, piedāvājot viņiem labākas iespējas un veicinot viņu nodarbinātību;

| 35. | aicina ES un Austrumu partnerības valstu valdības veicināt, atbalstīt un reformēt uzņēmējdarbības vidi; uzsver, ka ir svarīgi attīstību panākt ar uzņēmējdarbības un MVU iesaisti; atgādina, ka šīs jomas rada daudzas darbvietas, tostarp jauniešiem; |
| --- | --- |

35.

aicina ES un Austrumu partnerības valstu valdības veicināt, atbalstīt un reformēt uzņēmējdarbības vidi; uzsver, ka ir svarīgi attīstību panākt ar uzņēmējdarbības un MVU iesaisti; atgādina, ka šīs jomas rada daudzas darbvietas, tostarp jauniešiem;

| 36. | mudina ES un Austrumu partnerības valstu valdības saskaņot digitālo vidi un atbalstīt centienus īstenot digitālo ekonomiku, kas labāk nodrošina to sadarbību; uzsver, ka šāda ekonomika radītu darbvietas, tostarp un galvenokārt jauniešiem; |
| --- | --- |

36.

mudina ES un Austrumu partnerības valstu valdības saskaņot digitālo vidi un atbalstīt centienus īstenot digitālo ekonomiku, kas labāk nodrošina to sadarbību; uzsver, ka šāda ekonomika radītu darbvietas, tostarp un galvenokārt jauniešiem;

| 37. | aicina ES un Austrumu partnerības valstu valdības veicināt lauksaimniecību; uzsver šīs nozares patieso nozīmi; uzsver, ka modernizācija un dažādošana lauku apvidos ir vajadzīgas darbavietu izveidei un jauniešu piesaistei, lai veicinātu nozares attīstību un izaugsmi; |
| --- | --- |

37.

aicina ES un Austrumu partnerības valstu valdības veicināt lauksaimniecību; uzsver šīs nozares patieso nozīmi; uzsver, ka modernizācija un dažādošana lauku apvidos ir vajadzīgas darbavietu izveidei un jauniešu piesaistei, lai veicinātu nozares attīstību un izaugsmi;

| 38. | uzsver – lai novērtētu izglītības kvalitāti un jauniešiem nodrošinātu darba tirgū nepieciešamās prasmes (kvalifikācijas), ir vajadzīgi regulāri pētījumi un aptaujas par jaunatnes nodarbinātības līmeni pēc augstskolas beigšanas (tostarp pēc profesijas), kā arī rādītāju kopuma definīcija, lai precizētu šādu rādītāju veidu; |
| --- | --- |

38.

uzsver – lai novērtētu izglītības kvalitāti un jauniešiem nodrošinātu darba tirgū nepieciešamās prasmes (kvalifikācijas), ir vajadzīgi regulāri pētījumi un aptaujas par jaunatnes nodarbinātības līmeni pēc augstskolas beigšanas (tostarp pēc profesijas), kā arī rādītāju kopuma definīcija, lai precizētu šādu rādītāju veidu;

| 39. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

39.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumu partnerības valstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf.

---

| 15.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 99/24

---

EURONEST PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS REZOLŪCIJA

par sieviešu stāvokli Austrumeiropas partnervalstu darba tirgū

(2018/C 99/07)

EURONEST PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības samita (Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī) kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība: turpmākā rīcība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības samita (Viļņā 2013. gada 28. un 29. novembrī) kopīgo deklarāciju “Austrumu partnerība: turpmākā rīcība”,

| — | ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta Austrumu partnerības samitā, kurš notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo deklarāciju, kas pieņemta Austrumu partnerības samitā, kurš notika 2011. gada 29. un 30. septembrī Varšavā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūciju par sieviešu tiesībām Austrumu partnerības valstīs (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. decembra rezolūciju par sieviešu tiesībām Austrumu partnerības valstīs (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politiku, virzību uz spēcīgāku partnerību – EP nostāja attiecībā uz 2012. gada progresa ziņojumiem (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. maijaEuronest parlamentārās asamblejas dibināšanas aktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Prāgas deklarāciju Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Rīgas deklarācijā dzimumu līdztiesība ir minēta kā “daudzsološa jauna sadarbības joma”; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Prāgas deklarāciju Austrumu partnerības pamatā ir saistības ievērot starptautisko tiesību principus un pamatvērtības, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības; tā kā Rīgas deklarācijā dzimumu līdztiesība ir minēta kā “daudzsološa jauna sadarbības joma”;

| B. | tā kā lielāka partnervalstu nošķiršana un lielāka to atbildība ir galvenie pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) principi, ņemot vērā katras valsts īpašo situāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielāka partnervalstu nošķiršana un lielāka to atbildība ir galvenie pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) principi, ņemot vērā katras valsts īpašo situāciju;

| C. | tā kā būtu pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt dzimumu līdztiesību un visu sieviešu un meiteņu iespēcinātību, ko paredz piektais no ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kuri 2016.–2030. gadam apstiprināti ANO Ilgtspējīgas attīstības samitā, kas 2015. gada 25.–27. septembrī notika Ņujorkā ANO galvenajā mītnē; |
| --- | --- |

C.

tā kā būtu pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt dzimumu līdztiesību un visu sieviešu un meiteņu iespēcinātību, ko paredz piektais no ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kuri 2016.–2030. gadam apstiprināti ANO Ilgtspējīgas attīstības samitā, kas 2015. gada 25.–27. septembrī notika Ņujorkā ANO galvenajā mītnē;

| D. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir nostiprināta visu Austrumeiropas partnervalstu konstitūcijās un tiesību sistēmās un tā kā visas šīs valstis bez ierunām ir ratificējušas lielāko daļu svarīgo starptautisko konvenciju, kas šajā jomā ir pieņemtas; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir nostiprināta visu Austrumeiropas partnervalstu konstitūcijās un tiesību sistēmās un tā kā visas šīs valstis bez ierunām ir ratificējušas lielāko daļu svarīgo starptautisko konvenciju, kas šajā jomā ir pieņemtas;

| E. | tā kā visas Austrumeiropas partnervalstis ir izstrādājušas stratēģijas, programmas vai rīcības plānus, ar ko uzlabot sieviešu stāvokli; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas Austrumeiropas partnervalstis ir izstrādājušas stratēģijas, programmas vai rīcības plānus, ar ko uzlabot sieviešu stāvokli;

| F. | tā kā vertikāla un horizontāla sieviešu nodarbinātības segregācija Austrumeiropas partnervalstu darba tirgos joprojām ir dziļi iesakņojusies šo valstu kultūras un sociālajās normās; tā kā uz sieviešu pleciem gulstas arī “otrā maiņa” – neapmaksāts mājsaimniecības darbs; |
| --- | --- |

F.

tā kā vertikāla un horizontāla sieviešu nodarbinātības segregācija Austrumeiropas partnervalstu darba tirgos joprojām ir dziļi iesakņojusies šo valstu kultūras un sociālajās normās; tā kā uz sieviešu pleciem gulstas arī “otrā maiņa” – neapmaksāts mājsaimniecības darbs;

| G. | tā kā stereotipi var negatīvi ietekmēt sieviešu iespējamo lomu un atspoguļoties izglītības un apmācības izvēlē, turklāt to ietekme var turpināties arī darba tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā stereotipi var negatīvi ietekmēt sieviešu iespējamo lomu un atspoguļoties izglītības un apmācības izvēlē, turklāt to ietekme var turpināties arī darba tirgū;

| H. | tā kā vardarbība pret sievietēm Austrumeiropas partnervalstīs ir izplatīta visai atšķirīgos apmēros, taču tās izplatība kopumā ir relatīvi augsta; tā kā vardarbības risks ir daudz lielāks tādu sieviešu gadījumā, kas pieder pie etniskām minoritātēm, piemēram, romiem; tā kā romu meitenes un sievietes saskaras ar divkāršu diskrimināciju gan uz dzimuma, gan uz etniskās izcelsmes pamata – to apliecina zemāks izglītības līmenis, būtiski augstāks bezdarba līmenis un sliktāka veselība nekā pārējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā vardarbība pret sievietēm Austrumeiropas partnervalstīs ir izplatīta visai atšķirīgos apmēros, taču tās izplatība kopumā ir relatīvi augsta; tā kā vardarbības risks ir daudz lielāks tādu sieviešu gadījumā, kas pieder pie etniskām minoritātēm, piemēram, romiem; tā kā romu meitenes un sievietes saskaras ar divkāršu diskrimināciju gan uz dzimuma, gan uz etniskās izcelsmes pamata – to apliecina zemāks izglītības līmenis, būtiski augstāks bezdarba līmenis un sliktāka veselība nekā pārējiem iedzīvotājiem;

| I. | tā kā Ukrainā pēc teroristu uzbrukumu sākuma vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku (divas trešdaļas no viņiem – sievietes un bērni) ir pārvietoti iekšzemē un viņu piekļuve veselības aprūpei, mājokļiem un darbam ir ierobežota; tā kā romu meitenes Moldovā skolā pavada vidēji mazāk nekā četrus gadus (salīdzinājumā ar citu tautību meitenēm, kas skolā pavada 11 gadus), bet tas ir skaidrojams ar bērnu un agrīnām laulībām, neplānotu grūtniecību un bērnu aprūpes pienākumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ukrainā pēc teroristu uzbrukumu sākuma vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku (divas trešdaļas no viņiem – sievietes un bērni) ir pārvietoti iekšzemē un viņu piekļuve veselības aprūpei, mājokļiem un darbam ir ierobežota; tā kā romu meitenes Moldovā skolā pavada vidēji mazāk nekā četrus gadus (salīdzinājumā ar citu tautību meitenēm, kas skolā pavada 11 gadus), bet tas ir skaidrojams ar bērnu un agrīnām laulībām, neplānotu grūtniecību un bērnu aprūpes pienākumiem;

| J. | tā kā ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt cilvēktiesības un nodrošināt, ka sievietes un meitenes var tās īstenot un izmantot; tā kā dzimumu līdztiesība joprojām ir EKP un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) horizontāla prioritāte un tā kā pārskatītajā EKP būtu jāiekļauj lielāks atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un no jauna jāpievēršas dzimumu līdztiesības jautājuma nozīmībai; tā kā pilsoniskā sabiedrība ir ļoti svarīga nolūkā Austrumu partnerībā panākt dzimumu līdztiesību, |
| --- | --- |

J.

tā kā ES un tās dalībvalstis ir apņēmušās aizsargāt cilvēktiesības un nodrošināt, ka sievietes un meitenes var tās īstenot un izmantot; tā kā dzimumu līdztiesība joprojām ir EKP un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) horizontāla prioritāte un tā kā pārskatītajā EKP būtu jāiekļauj lielāks atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai un no jauna jāpievēršas dzimumu līdztiesības jautājuma nozīmībai; tā kā pilsoniskā sabiedrība ir ļoti svarīga nolūkā Austrumu partnerībā panākt dzimumu līdztiesību,

Dzimumu līdztiesība: normatīvais regulējums

| 1. | uzsver, ka visas ES dalībvalstis un visas Austrumeiropas partnervalstis ir parakstījušas un ratificējušas ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW); |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka visas ES dalībvalstis un visas Austrumeiropas partnervalstis ir parakstījušas un ratificējušas ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW);

| 2. | atgādina, ka, lai gan konvencijas III daļā (10.–14. pantā) aprakstītas sieviešu ekonomiskās un sociālās tiesības, tās 11. pantā tieši aplūkots nodarbinātības jautājums: tiesības uz vienādām nodarbinātības iespējām, tiesības brīvi izvēlēties profesiju, tiesības uz paaugstinājumu, darbvietas drošību un visām darba priekšrocībām un apstākļiem, arodmācībām, vienlīdzīgu darba samaksu, sociālo nodrošinājumu un maternitātes atvaļinājumu, kā arī aizliegums atlaist grūtniecības dēļ; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka, lai gan konvencijas III daļā (10.–14. pantā) aprakstītas sieviešu ekonomiskās un sociālās tiesības, tās 11. pantā tieši aplūkots nodarbinātības jautājums: tiesības uz vienādām nodarbinātības iespējām, tiesības brīvi izvēlēties profesiju, tiesības uz paaugstinājumu, darbvietas drošību un visām darba priekšrocībām un apstākļiem, arodmācībām, vienlīdzīgu darba samaksu, sociālo nodrošinājumu un maternitātes atvaļinājumu, kā arī aizliegums atlaist grūtniecības dēļ;

| 3. | turklāt uzsver, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un 3. panta 3. punktā noteikts, ka dzimumu līdztiesība ir viens no galvenajiem principiem, kas ir ES dibināšanas pamatā; atgādina, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pants nosaka, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, arī nodarbinātībā, darbā un atalgojumā; |
| --- | --- |

3.

turklāt uzsver, ka Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un 3. panta 3. punktā noteikts, ka dzimumu līdztiesība ir viens no galvenajiem principiem, kas ir ES dibināšanas pamatā; atgādina, ka Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. pants nosaka, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir jānodrošina visās jomās, arī nodarbinātībā, darbā un atalgojumā;

| 4. | atgādina, ka LES 21. pantā uzsvērts, ka ES starptautiskajās darbībās jāievēro principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka LES 21. pantā uzsvērts, ka ES starptautiskajās darbībās jāievēro principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi;

| 5. | uzsver, ka dzimumu līdztiesības acquis, ko izstrādājusi ES, šajā ziņā ir svarīgs un relevants faktors; uzsver, ka tas attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru dzimumu līdztiesības jautājumos; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka dzimumu līdztiesības acquis, ko izstrādājusi ES, šajā ziņā ir svarīgs un relevants faktors; uzsver, ka tas attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūru dzimumu līdztiesības jautājumos;

| 6. | taču ir stingri pārliecināta, ka gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstīs dzimumu līdztiesības ziņā vēl ir iespējami uzlabojumi un ka visiem varētu noderēt labas prakses apmaiņa; |
| --- | --- |

6.

taču ir stingri pārliecināta, ka gan ES, gan Austrumeiropas partnervalstīs dzimumu līdztiesības ziņā vēl ir iespējami uzlabojumi un ka visiem varētu noderēt labas prakses apmaiņa;

Tendences Austrumeiropas partnervalstīs

| 7. | apzinās, ka sieviešu stāvoklis Austrumeiropas partnervalstu darba tirgos valstu un vietējā līmenī atšķiras; tomēr uzskata, ka ir identificējamas kopīgas tendences, piemēram, salīdzinoši neliela vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa plaisa, augsts sieviešu izglītības līmenis vai augsta sieviešu koncentrācija konkrētās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

7.

apzinās, ka sieviešu stāvoklis Austrumeiropas partnervalstu darba tirgos valstu un vietējā līmenī atšķiras; tomēr uzskata, ka ir identificējamas kopīgas tendences, piemēram, salīdzinoši neliela vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeņa plaisa, augsts sieviešu izglītības līmenis vai augsta sieviešu koncentrācija konkrētās ekonomikas nozarēs;

| 8. | atgādina, ka saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma Globālo dzimumšķirtnes ziņojumu un ekonomiskās līdzdalības un iespēju apakšindeksu, kas mēra vairāku faktoru, tostarp dalības darba tirgū un algu vienlīdzības, vidējo vērtību, Austrumeiropas partnervalstis ir ieguvušas no 66 (Armēnija) līdz 74 (Moldova) punktiem un līdz ar to veido homogēnāku grupu nekā ES valstis, kur šis rādītājs ir no 67 (Ungārija) līdz 85 (Somija) punktiem; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma Globālo dzimumšķirtnes ziņojumu un ekonomiskās līdzdalības un iespēju apakšindeksu, kas mēra vairāku faktoru, tostarp dalības darba tirgū un algu vienlīdzības, vidējo vērtību, Austrumeiropas partnervalstis ir ieguvušas no 66 (Armēnija) līdz 74 (Moldova) punktiem un līdz ar to veido homogēnāku grupu nekā ES valstis, kur šis rādītājs ir no 67 (Ungārija) līdz 85 (Somija) punktiem;

| 9. | tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības valstīs sieviešu integrācija darbaspēkā ir relatīvi augsta, kas droši vien skaidrojams ar to kopīgo vēsturisko pieredzi; taču pauž nožēlu par to, ka partnervalstīs vērojamā retradicionalizācijas procesa dēļ pēdējās desmitgadēs sieviešu līdzdalība darbaspēkā, šķiet, ir samazinājusies; |
| --- | --- |

9.

tāpēc atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerības valstīs sieviešu integrācija darbaspēkā ir relatīvi augsta, kas droši vien skaidrojams ar to kopīgo vēsturisko pieredzi; taču pauž nožēlu par to, ka partnervalstīs vērojamā retradicionalizācijas procesa dēļ pēdējās desmitgadēs sieviešu līdzdalība darbaspēkā, šķiet, ir samazinājusies;

| 10. | uzsver, ka, lai gan stāvoklis Austrumeiropas partnervalstīs nav vienāds, standartizētas oficiālas statistikas trūkums var paslēpt atšķirības, piemēram, tādu sieviešu faktisku neaktivitāti (izolāciju no darba tirgus) un nabadzību, kas ir ilgā maternitātes atvaļinājumā vai kas priekšlaicīgi pensionējušās; tāpat norāda, ka vērojamas ir arī citas iespējamas atšķirības darbvietas drošības vai darba tiesību un samaksas ievērošanas ziņā, īpaši starp formālo un neformālo sektoru un privāto un publisko sektoru; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka, lai gan stāvoklis Austrumeiropas partnervalstīs nav vienāds, standartizētas oficiālas statistikas trūkums var paslēpt atšķirības, piemēram, tādu sieviešu faktisku neaktivitāti (izolāciju no darba tirgus) un nabadzību, kas ir ilgā maternitātes atvaļinājumā vai kas priekšlaicīgi pensionējušās; tāpat norāda, ka vērojamas ir arī citas iespējamas atšķirības darbvietas drošības vai darba tiesību un samaksas ievērošanas ziņā, īpaši starp formālo un neformālo sektoru un privāto un publisko sektoru;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka darba samaksas dzimumšķirtne joprojām ir plaša un var sasniegt pat 50 %, lai gan dažās Austrumu partnerības valstīs augstskolas izglītību iegūst vairāk jaunu sieviešu nekā vīriešu, un ka sievietes saskaras ar dažādiem kulturāliem un socioloģiskiem šķēršļiem, kas liedz nokļūt vadošos amatos, kā bieži mēdz būt arī ES; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka darba samaksas dzimumšķirtne joprojām ir plaša un var sasniegt pat 50 %, lai gan dažās Austrumu partnerības valstīs augstskolas izglītību iegūst vairāk jaunu sieviešu nekā vīriešu, un ka sievietes saskaras ar dažādiem kulturāliem un socioloģiskiem šķēršļiem, kas liedz nokļūt vadošos amatos, kā bieži mēdz būt arī ES;

| 12. | uzsver, ka sieviešu uzņēmējdarbību var papildus kavēt arī stereotipi, ierobežota piekļuve kapitālam un tīkliem, korupcija un dažkārt arī smags regulatīvais slogs; uzskata, ka, tāpat kā Eiropas Savienībā, sievietes noslogo arī neapmaksāta mājsaimniecības darba otrā maiņa, turklāt šo problēmu dažos gadījumos pēc pārejas uz tirgus ekonomiku saasinājusi sociālā nodrošinājuma programmu ierobežošana; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka sieviešu uzņēmējdarbību var papildus kavēt arī stereotipi, ierobežota piekļuve kapitālam un tīkliem, korupcija un dažkārt arī smags regulatīvais slogs; uzskata, ka, tāpat kā Eiropas Savienībā, sievietes noslogo arī neapmaksāta mājsaimniecības darba otrā maiņa, turklāt šo problēmu dažos gadījumos pēc pārejas uz tirgus ekonomiku saasinājusi sociālā nodrošinājuma programmu ierobežošana;

| 13. | turklāt uzsver, ka bezdarbs, nepietiekama nodarbinātība un nedrošs un nepietiekami apmaksāts darbs var pakļaut sievietes ilgstošas nabadzības riskam; pauž bažas par to, ka tas var izraisīt neatbilstīgu migrāciju un ka līdz ar to sievietes var kļūt par cilvēku kontrabandistu un tirgotāju upurēm; īpaši uzsver, ka neaizsargātas grupas, piemēram, romu sievietes, ir pakļautas lielākam riskam un ka tikai neliela daļa romu sieviešu un bērnu, kas kļuvuši par cilvēku tirgotāju upuriem, par tiem ziņo iestādēm un izmanto attiecīgos novēršanas un aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

13.

turklāt uzsver, ka bezdarbs, nepietiekama nodarbinātība un nedrošs un nepietiekami apmaksāts darbs var pakļaut sievietes ilgstošas nabadzības riskam; pauž bažas par to, ka tas var izraisīt neatbilstīgu migrāciju un ka līdz ar to sievietes var kļūt par cilvēku kontrabandistu un tirgotāju upurēm; īpaši uzsver, ka neaizsargātas grupas, piemēram, romu sievietes, ir pakļautas lielākam riskam un ka tikai neliela daļa romu sieviešu un bērnu, kas kļuvuši par cilvēku tirgotāju upuriem, par tiem ziņo iestādēm un izmanto attiecīgos novēršanas un aizsardzības pasākumus;

| 14. | uzsver, ka dažādajām Austrumeiropas partnervalstu migrantēm sievietēm, kas strādā zemu atalgotu darbu un kas atšķirībā no migrējošiem darba ņēmējiem profesionāļiem var nekad nepanākt atbilstību pastāvīgas uzturēšanās vai pilsonības kritērijiem, var draudēt lielāks izmantošanas un diskriminācijas risks; pauž bažas par to, ka tādēļ var rasties smagas problēmas, kas skar piekļuvi veselības pakalpojumiem, tostarp reproduktīvās veselības pakalpojumiem, jo viņām nav pieejama apdrošināšana vai valsts veselības aprūpes sistēmas vai viņas nevar atļauties samaksu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka dažādajām Austrumeiropas partnervalstu migrantēm sievietēm, kas strādā zemu atalgotu darbu un kas atšķirībā no migrējošiem darba ņēmējiem profesionāļiem var nekad nepanākt atbilstību pastāvīgas uzturēšanās vai pilsonības kritērijiem, var draudēt lielāks izmantošanas un diskriminācijas risks; pauž bažas par to, ka tādēļ var rasties smagas problēmas, kas skar piekļuvi veselības pakalpojumiem, tostarp reproduktīvās veselības pakalpojumiem, jo viņām nav pieejama apdrošināšana vai valsts veselības aprūpes sistēmas vai viņas nevar atļauties samaksu;

ES un Austrumeiropas partnervalstu sadarbība šajā jomā

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka EKP stratēģiskajās prioritātēs 2014.–2020. gadam dzimumu līdztiesība ir uzsvērta kā transversāls jautājums, kas ir jārisina un jāmaģistralizē visās attiecīgajās darbībās; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka EKP stratēģiskajās prioritātēs 2014.–2020. gadam dzimumu līdztiesība ir uzsvērta kā transversāls jautājums, kas ir jārisina un jāmaģistralizē visās attiecīgajās darbībās;

| 16. | atzinīgi vērtē arī to, ka EKP rīcības plāni visām Austrumu partnerības valstīm (izņemot Baltkrieviju) pievēršas arī dzimumu līdztiesībai, lai stāvokli pakāpeniski tuvinātu ES standartiem; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē arī to, ka EKP rīcības plāni visām Austrumu partnerības valstīm (izņemot Baltkrieviju) pievēršas arī dzimumu līdztiesībai, lai stāvokli pakāpeniski tuvinātu ES standartiem;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka asociācijas nolīgumos ar Ukrainu, Moldovu un Gruziju ir panti, kas attiecas uz dzimumu līdztiesību, un ir uzskaitītas ES direktīvas, kurām šīm valstīm nākamajos piecos gados būtu jāpielāgo savi tiesību akti; uzsver, cik vērtīgi ir tas, ka Eiropā kopīgajā acquis šādi tiek nostiprinātas konkrētas tiesības, kas attiecas uz tādiem jautājumiem kā vienlīdzīga attieksme nodarbinātības un profesijas jomā, vecāku atvaļinājums, drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabojumu sekmēšana attiecībā uz darba ņēmējām grūtniecēm un sociālais nodrošinājums; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka asociācijas nolīgumos ar Ukrainu, Moldovu un Gruziju ir panti, kas attiecas uz dzimumu līdztiesību, un ir uzskaitītas ES direktīvas, kurām šīm valstīm nākamajos piecos gados būtu jāpielāgo savi tiesību akti; uzsver, cik vērtīgi ir tas, ka Eiropā kopīgajā acquis šādi tiek nostiprinātas konkrētas tiesības, kas attiecas uz tādiem jautājumiem kā vienlīdzīga attieksme nodarbinātības un profesijas jomā, vecāku atvaļinājums, drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabojumu sekmēšana attiecībā uz darba ņēmējām grūtniecēm un sociālais nodrošinājums;

| 18. | taču uzsver, ka šādu elementu nav partnerības un sadarbības nolīgumos, par kuriem deviņdesmito gadu nogalē Komisija veda sarunas ar Armēniju un Azerbaidžānu; atzinīgi vērtē parafēto Visaptverošas un pastiprinātas ES un Armēnijas sadarbības nolīgumu, ko paredzēts parakstīt 2017. gada novembrī Briselē, un notiekošās sarunas par visaptverošas un pastiprinātas ES un Azerbaidžānas sadarbības nolīgumu un paļaujas uz to, ka jaunajos nolīgumos būs iekļauta dzimumdimensija; |
| --- | --- |

18.

taču uzsver, ka šādu elementu nav partnerības un sadarbības nolīgumos, par kuriem deviņdesmito gadu nogalē Komisija veda sarunas ar Armēniju un Azerbaidžānu; atzinīgi vērtē parafēto Visaptverošas un pastiprinātas ES un Armēnijas sadarbības nolīgumu, ko paredzēts parakstīt 2017. gada novembrī Briselē, un notiekošās sarunas par visaptverošas un pastiprinātas ES un Azerbaidžānas sadarbības nolīgumu un paļaujas uz to, ka jaunajos nolīgumos būs iekļauta dzimumdimensija;

| 19. | atgādina, ka Austrumu partnerības teritorijā ar ES Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR) un EKI pašlaik tiek finansēti īpaši projekti, kuru mērķis ir iespēcināt sievietes un sekmēt dzimumu līdztiesību, un ka ES ar reģionālo palīdzību tiecas veicināt sieviešu uzņēmējdarbību, izstrādājot valstu politiku, atbalstot sieviešu uzņēmēju asociācijas un sieviešu vadītus MVU un nodrošinot konsultēšanas un mentorēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka Austrumu partnerības teritorijā ar ES Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR) un EKI pašlaik tiek finansēti īpaši projekti, kuru mērķis ir iespēcināt sievietes un sekmēt dzimumu līdztiesību, un ka ES ar reģionālo palīdzību tiecas veicināt sieviešu uzņēmējdarbību, izstrādājot valstu politiku, atbalstot sieviešu uzņēmēju asociācijas un sieviešu vadītus MVU un nodrošinot konsultēšanas un mentorēšanas pakalpojumus;

Ar skatu nākotnē: turpmākās rīcības iespējamās prioritātes

| 20. | aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis skaidri atzīt dzimumu līdztiesību par vienu no kopīgajām pamatvērtībām un tās panākšanu noteikt par vienu no to sadarbības mērķiem; uzsver, ka, lai gan vairums sarežģījumu ES un tās partnervalstīm ir kopīgi, politisks stimuls var palīdzēt sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību padarīt par svarīgākām Austrumu partnerības politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

20.

aicina ES un Austrumeiropas partnervalstis skaidri atzīt dzimumu līdztiesību par vienu no kopīgajām pamatvērtībām un tās panākšanu noteikt par vienu no to sadarbības mērķiem; uzsver, ka, lai gan vairums sarežģījumu ES un tās partnervalstīm ir kopīgi, politisks stimuls var palīdzēt sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību padarīt par svarīgākām Austrumu partnerības politiskajām prioritātēm;

| 21. | uzsver, ka līdz ar to par pamatprincipiem un kopīgām prioritātēm būtu jāatzīst tādas pamatvērtības kā vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība, vienlīdzīga samaksa par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu un vienlīdzība lēmumu pieņemšanā; aicina Austrumeiropas partnervalstis izskatīt iespēju ieviest darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumus, lai likvidētu šķēršļus sieviešu nodarbinātībai un samazinātu pensijas dzimumšķirtni; turklāt uzsver, ka būtu jāpārskata novecojušas tiesību normas, kas liedz sievietēm darboties konkrētos amatos, jo tās nepamatoti ierobežo sieviešu piekļuvi konkrētām profesijām un darbam; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka līdz ar to par pamatprincipiem un kopīgām prioritātēm būtu jāatzīst tādas pamatvērtības kā vienlīdzīga ekonomiskā neatkarība, vienlīdzīga samaksa par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu un vienlīdzība lēmumu pieņemšanā; aicina Austrumeiropas partnervalstis izskatīt iespēju ieviest darba un privātās dzīves līdzsvara pasākumus, lai likvidētu šķēršļus sieviešu nodarbinātībai un samazinātu pensijas dzimumšķirtni; turklāt uzsver, ka būtu jāpārskata novecojušas tiesību normas, kas liedz sievietēm darboties konkrētos amatos, jo tās nepamatoti ierobežo sieviešu piekļuvi konkrētām profesijām un darbam;

| 22. | stingri atbalsta visu veidu darbības, kuru mērķis ir veicināt sieviešu tiesības darba tirgū, piemēram, efektīvu pastāvošā tiesiskā regulējuma īstenošanu, sieviešu un vīriešu līdztiesības sekmēšanu, pasākumus, kas veicina sieviešu uzņēmējdarbību, kampaņas, kuras veicina informētību par viņu stāvokli, labāku datu vākšanu, to novērtēšanu un monitoringu nolūkā ierosināt pielāgotus pasākumus un atbalstu sieviešu tīkliem un vietējām organizācijām; norāda, ka jaunās iespējas sievietēm varētu nostiprināt, Austrumu partnerības valstīs attīstot digitalizāciju un sadarbīgo ekonomiku; |
| --- | --- |

22.

stingri atbalsta visu veidu darbības, kuru mērķis ir veicināt sieviešu tiesības darba tirgū, piemēram, efektīvu pastāvošā tiesiskā regulējuma īstenošanu, sieviešu un vīriešu līdztiesības sekmēšanu, pasākumus, kas veicina sieviešu uzņēmējdarbību, kampaņas, kuras veicina informētību par viņu stāvokli, labāku datu vākšanu, to novērtēšanu un monitoringu nolūkā ierosināt pielāgotus pasākumus un atbalstu sieviešu tīkliem un vietējām organizācijām; norāda, ka jaunās iespējas sievietēm varētu nostiprināt, Austrumu partnerības valstīs attīstot digitalizāciju un sadarbīgo ekonomiku;

| 23. | uzsver, ka ir jāizstrādā dzimumsensitīva un uz tiesībām balstīta politika, kuras pamatā būtu līdztiesība un nediskriminēšana, jāregulē un jāvada visi migrācijas aspekti un posmi un jāsekmē sieviešu migranšu piekļuve darba iespējām ārvalstīs, tādējādi veicinot drošu migrāciju un gādājot par darba ņēmēju migranšu tiesību aizsardzību; aicina Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt vai pārraudzīt visaptverošus sociālekonomiskos, psiholoģiskos un juridiskos pakalpojumus, kuru mērķis ir sekmēt to sieviešu reintegrāciju, kuras ir atgriezušās savās izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ir jāizstrādā dzimumsensitīva un uz tiesībām balstīta politika, kuras pamatā būtu līdztiesība un nediskriminēšana, jāregulē un jāvada visi migrācijas aspekti un posmi un jāsekmē sieviešu migranšu piekļuve darba iespējām ārvalstīs, tādējādi veicinot drošu migrāciju un gādājot par darba ņēmēju migranšu tiesību aizsardzību; aicina Austrumeiropas partnervalstis izstrādāt vai pārraudzīt visaptverošus sociālekonomiskos, psiholoģiskos un juridiskos pakalpojumus, kuru mērķis ir sekmēt to sieviešu reintegrāciju, kuras ir atgriezušās savās izcelsmes valstīs;

| 24. | uzskata, ka tēvu lomas nostiprināšana bērnu audzināšanā var uzlabot un veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru gan vīriešiem, gan sievietēm; norāda, ka attiecībā uz visām darba ņēmēju kategorijām būtu jāveicina vienlīdzīga atvaļinājumu izmantošana vīriešu un sieviešu vidū, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un viņu stāvokli tajā; uzsver, ka bērnu aprūpes atbalsta sistēmām, tostarp ģimenes un bērnu pabalstiem, vajadzētu būt pietiekamām, lai nodrošinātu, ka sievietes var atļauties uzturēt neatkarīgu mājsaimniecību; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka tēvu lomas nostiprināšana bērnu audzināšanā var uzlabot un veicināt darba un privātās dzīves līdzsvaru gan vīriešiem, gan sievietēm; norāda, ka attiecībā uz visām darba ņēmēju kategorijām būtu jāveicina vienlīdzīga atvaļinājumu izmantošana vīriešu un sieviešu vidū, lai uzlabotu sieviešu piekļuvi darba tirgum un viņu stāvokli tajā; uzsver, ka bērnu aprūpes atbalsta sistēmām, tostarp ģimenes un bērnu pabalstiem, vajadzētu būt pietiekamām, lai nodrošinātu, ka sievietes var atļauties uzturēt neatkarīgu mājsaimniecību;

| 25. | uzsver, ka visu pušu deputāti ar dzimumu saistītiem jautājumiem varētu pievērst lielāku vērību; šajā sakarā uzmanību varētu pievērst ES acquis īstenošanai, t. i., nodrošināšanai, ka trīs valstīs, kas parakstījušas asociācijas nolīgumu ar ES (Gruzija, Moldova un Ukraina), tiek pareizi piemērotas attiecīgās direktīvas, kā arī nodrošināšanai, ka deputāti cieši uzrauga notiekošās sarunas, kuru mērķis ir aizstāt novecojušos partnerības un sadarbības nolīgumus, lai panāktu, ka “jaunās paaudzes” tekstos tiek iekļauti līdzīgi noteikumi; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka visu pušu deputāti ar dzimumu saistītiem jautājumiem varētu pievērst lielāku vērību; šajā sakarā uzmanību varētu pievērst ES acquis īstenošanai, t. i., nodrošināšanai, ka trīs valstīs, kas parakstījušas asociācijas nolīgumu ar ES (Gruzija, Moldova un Ukraina), tiek pareizi piemērotas attiecīgās direktīvas, kā arī nodrošināšanai, ka deputāti cieši uzrauga notiekošās sarunas, kuru mērķis ir aizstāt novecojušos partnerības un sadarbības nolīgumus, lai panāktu, ka “jaunās paaudzes” tekstos tiek iekļauti līdzīgi noteikumi;

| 26. | uzsver, ka dzimumu līdztiesība ir horizontāls EKP un EKI princips, tomēr būtu vajadzīgi precīzāki un izmērāmi mērķrādītāji, arī attiecībā uz jauno dzimumu līdztiesības rīcības plānu attīstības jomā 2016.–2020. gadam; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka dzimumu līdztiesība ir horizontāls EKP un EKI princips, tomēr būtu vajadzīgi precīzāki un izmērāmi mērķrādītāji, arī attiecībā uz jauno dzimumu līdztiesības rīcības plānu attīstības jomā 2016.–2020. gadam;

| 27. | aicina pārskatītajā EKP ziņojumos par konkrētām valstīm koncentrēties uz prioritātēm, par kurām panākta vienošanās ar partneriem, tostarp uz dzimumu līdztiesību; lai sasniegtu šos mērķus, ierosina vākt saskaņotus datus par sieviešu stāvokli Austrumeiropas partnervalstīs, izmantojot EKI un jo īpaši dzimumu līdztiesības indeksu, ko izstrādājis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE); |
| --- | --- |

27.

aicina pārskatītajā EKP ziņojumos par konkrētām valstīm koncentrēties uz prioritātēm, par kurām panākta vienošanās ar partneriem, tostarp uz dzimumu līdztiesību; lai sasniegtu šos mērķus, ierosina vākt saskaņotus datus par sieviešu stāvokli Austrumeiropas partnervalstīs, izmantojot EKI un jo īpaši dzimumu līdztiesības indeksu, ko izstrādājis Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE);

| 28. | uzsver, ka ES būtu vairāk jācenšas palīdzēt partnervalstīm, ņemot vērā to stratēģijas, programmas un rīcības plānus, lai uzlabotu sieviešu stāvokli, un jādalās ar savām īpašajām zināšanām, kā pielāgot darba tiesību aktus dzimumu līdztiesības jomā un uzlabot sieviešu līdzdalību darba tirgū un lēmumu pieņemšanā; turklāt uzstāj, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas valsts rīcības plānos steidzami jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana kā stratēģija dzimumu līdztiesības panākšanai un pozitīvā rīcība; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ES būtu vairāk jācenšas palīdzēt partnervalstīm, ņemot vērā to stratēģijas, programmas un rīcības plānus, lai uzlabotu sieviešu stāvokli, un jādalās ar savām īpašajām zināšanām, kā pielāgot darba tiesību aktus dzimumu līdztiesības jomā un uzlabot sieviešu līdzdalību darba tirgū un lēmumu pieņemšanā; turklāt uzstāj, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas valsts rīcības plānos steidzami jāiekļauj dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana kā stratēģija dzimumu līdztiesības panākšanai un pozitīvā rīcība;

| 29. | uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procesā, galvenokārt politiskā līmenī, darbojošos sieviešu skaitu var palielināt, mainot Austrumeiropas partnervalstu politisko kultūru un ieviešot Eiropas paraugprakses partiju formēšanas jomā; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka lēmumu pieņemšanas procesā, galvenokārt politiskā līmenī, darbojošos sieviešu skaitu var palielināt, mainot Austrumeiropas partnervalstu politisko kultūru un ieviešot Eiropas paraugprakses partiju formēšanas jomā;

| 30. | uzsver, ka ir nepieciešams šīs stratēģijas, programmas un rīcības plānus īstenot efektīvi un ik gadu Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem iesniegt uzraudzības ziņojumu, kas būtu jānosūta arī Euronest parlamentārajai asamblejai; politiskās pamanāmības nolūkā mudina ar dzimumjautājumiem saistītus blakuspasākumus organizēt līdztekus Austrumu partnerības samitam; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir nepieciešams šīs stratēģijas, programmas un rīcības plānus īstenot efektīvi un ik gadu Austrumeiropas partnervalstu parlamentiem iesniegt uzraudzības ziņojumu, kas būtu jānosūta arī Euronest parlamentārajai asamblejai; politiskās pamanāmības nolūkā mudina ar dzimumjautājumiem saistītus blakuspasākumus organizēt līdztekus Austrumu partnerības samitam;

| 31. | aicina sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumus līdz ar ierosinātajām darbībām sistemātiski iekļaut visos regulāri notiekošajos politiskajos un cilvēktiesību dialogos; |
| --- | --- |

31.

aicina sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības jautājumus līdz ar ierosinātajām darbībām sistemātiski iekļaut visos regulāri notiekošajos politiskajos un cilvēktiesību dialogos;

| 32. | mudina dalībvalstis stiprināt divpusējās un daudzpusējās saiknes ar Austrumeiropas partnervalstīm, kā arī aktīvi iesaistīties pārejas palīdzības un tehniskā atbalsta sniegšanā un dalīties ar pieredzi; uzskata, ka dalībvalstīm, kuras atrodas ģeogrāfiski tuvu Austrumeiropas partnervalstīm, varētu būt svarīga loma stingrāku saišu veicināšanā un citu dalībvalstu iesaistīšanā partnerībā; uzsver, ka sievietēm svarīga ir profesionālā izglītība un apmācība; mudina vairāk ieguldīt darbībās, kas atbalsta sieviešu nodarbinātību kvalitatīvās darbvietās, īpaši nozarēs un amatos, kur viņas nav pietiekami pārstāvētas; |
| --- | --- |

32.

mudina dalībvalstis stiprināt divpusējās un daudzpusējās saiknes ar Austrumeiropas partnervalstīm, kā arī aktīvi iesaistīties pārejas palīdzības un tehniskā atbalsta sniegšanā un dalīties ar pieredzi; uzskata, ka dalībvalstīm, kuras atrodas ģeogrāfiski tuvu Austrumeiropas partnervalstīm, varētu būt svarīga loma stingrāku saišu veicināšanā un citu dalībvalstu iesaistīšanā partnerībā; uzsver, ka sievietēm svarīga ir profesionālā izglītība un apmācība; mudina vairāk ieguldīt darbībās, kas atbalsta sieviešu nodarbinātību kvalitatīvās darbvietās, īpaši nozarēs un amatos, kur viņas nav pietiekami pārstāvētas;

| 33. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

33.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, Padomei, Komisijai, Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, kā arī dalībvalstu un Austrumeiropas partnervalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0487.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0446.

---