# Europeiska unionens C 76/28 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 76 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången28 februari 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 76

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången28 februari 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 9–12 maj 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 211, 30.6.2017
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 25 och 26 maj 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 217, 6.7.2017
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2016–2017Sammanträdena den 9–12 maj 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 211, 30.6.2017
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 25 och 26 maj 2016
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 217, 6.7.2017
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 211, 30.6.2017

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 217, 6.7.2017

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 10 maj 2016 |
| 2018/C 76/01 | Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om sammanhållningspolitiken i EU:s bergsregioner (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Onsdagen den 11 maj 2016 |
| 2018/C 76/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 maj 2016 om ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Torsdagen den 12 maj 2016 |
| 2018/C 76/04 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om spårbarhet av fiskeri- och vattenbruksprodukter i restauranger och detaljhandel (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Kinas status som marknadsekonomi (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer ur ett jämställdhetsperspektiv (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Onsdagen den 26 maj 2016 |
| 2018/C 76/13 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (2016/2007(INI) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om transatlantiska dataflöden (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om En ny giv för energikonsumenterna (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om icke-tariffära hinder på den inre marknaden (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 10 maj 2016

2018/C 76/01

Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om sammanhållningspolitiken i EU:s bergsregioner (2015/2279(INI))

11

Onsdagen den 11 maj 2016

2018/C 76/03

Europaparlamentets resolution av den 11 maj 2016 om ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken (2016/2550(RSP))

23

Torsdagen den 12 maj 2016

2018/C 76/04

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om spårbarhet av fiskeri- och vattenbruksprodukter i restauranger och detaljhandel (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Kinas status som marknadsekonomi (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer ur ett jämställdhetsperspektiv (2015/2118(INI))

61

Onsdagen den 26 maj 2016

2018/C 76/13

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (2016/2007(INI)

76

2018/C 76/14

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om transatlantiska dataflöden (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om En ny giv för energikonsumenterna (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om icke-tariffära hinder på den inre marknaden (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 26 maj 2016 |
| 2018/C 76/19 | Europaparlamentets beslut av den 26 maj 2016 om begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 26 maj 2016

2018/C 76/19

Europaparlamentets beslut av den 26 maj 2016 om begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 10 maj 2016 |
| 2018/C 76/20 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2016 om rättelse av delegerad förordning (EU) 2016/341 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion, och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar | 137 |
| | Onsdagen den 11 maj 2016 |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Undantag för råvaruhandlare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare | 138 |
| 2018/C 76/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete (omarbetning) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Torsdagen den 12 maj 2016 |
| 2018/C 76/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 maj 2016 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Onsdagen den 26 maj 2016 |
| 2018/C 76/31 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Frankrike – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 maj 2016 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området för internationellt skydd till förmån för Sverige i enlighet med artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1523 och artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 10 maj 2016

2018/C 76/20

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2016 om rättelse av delegerad förordning (EU) 2016/341 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion, och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering)

133

2018/C 76/23

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar

137

Onsdagen den 11 maj 2016

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Undantag för råvaruhandlare ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare

138

2018/C 76/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete (omarbetning) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Torsdagen den 12 maj 2016

2018/C 76/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 maj 2016 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Onsdagen den 26 maj 2016

2018/C 76/31

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Frankrike – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 maj 2016 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området för internationellt skydd till förmån för Sverige i enlighet med artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1523 och artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2016–2017

Sammanträdena den 9–12 maj 2016

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 211, 30.6.2017

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 25 och 26 maj 2016

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 217, 6.7.2017

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 10 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020

Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt avdelning XVIII,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan: förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan: förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (5),

| — | med beaktande av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs vid det informella ministermötet mellan ministrarna med ansvar för fysisk planering och territoriell utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s territoriella agenda 2020, som antogs vid det informella ministermötet mellan ministrarna med ansvar för fysisk planering och territoriell utveckling den 19 maj 2011 i Gödöllő,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 29 november 2012 om lokalt ledd utveckling (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 29 november 2012 om lokalt ledd utveckling (6),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 juli 2015 om resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 9 juli 2015 om resultaten av förhandlingarna om partnerskapsavtalen och de operativa programmen (7),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2014 om lokalt ledd utveckling som ett verktyg för sammanhållningspolitiken 2014–2020 för utveckling av lokalområden, landsbygdsområden, stadsområden och stadsnära områden (förberedande yttrande på begäran av det grekiska ordförandeskapet) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 december 2014 om lokalt ledd utveckling som ett verktyg för sammanhållningspolitiken 2014–2020 för utveckling av lokalområden, landsbygdsområden, stadsområden och stadsnära områden (förberedande yttrande på begäran av det grekiska ordförandeskapet) (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om demografiska förändringar och konsekvenserna av dessa för EU:s framtida sammanhållningspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2011 om demografiska förändringar och konsekvenserna av dessa för EU:s framtida sammanhållningspolitik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 om att optimera den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2013 om att optimera den territoriella utvecklingens roll i sammanhållningspolitiken (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en förenklad och mer resultatinriktad sammanhållningspolitik 2014–2020 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en förenklad och mer resultatinriktad sammanhållningspolitik 2014–2020 (12),

| — | med beaktande av briefingen Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD) från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen Tools to support the territorial and urban dimension in cohesion policy: Integrated territorial investment (ITI) and Community-led Local Development (CLLD) från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, oktober 2015,

| — | med beaktande av studien Territorial Governance and Cohesion Policy från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Territorial Governance and Cohesion Policy från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, juli 2015,

| — | med beaktande av studien Strategic Coherence of Cohesion Policy: Comparison of the 2007-13 and the 2014-20 Programming Periods från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Strategic Coherence of Cohesion Policy: Comparison of the 2007-13 and the 2014-20 Programming Periods från generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B: Struktur- och sammanhållningspolitik, februari 2015,

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investera i sysselsättning och tillväxt – Främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer, juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Investera i sysselsättning och tillväxt – Främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer, juli 2014,

| — | med beaktanden av studien Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach – Volume II – Case studies från kommissionen, maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktanden av studien Territorial Agenda 2020 put in practice – Enhancing the efficiency and effectiveness of Cohesion Policy by a place-based approach – Volume II – Case studies från kommissionen, maj 2015,

| — | med beaktande av rapporten How to strengthen the territorial dimension of ”Europe 2020” and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020, som tagits fram på begäran av det polska ordförandeskapet, september 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten How to strengthen the territorial dimension of ”Europe 2020” and EU Cohesion Policy based on the Territorial Agenda 2020, som tagits fram på begäran av det polska ordförandeskapet, september 2011,

| — | med beaktande av rapporten Job Creation and Local Economic Development från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Job Creation and Local Economic Development från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), november 2014,

| — | med beaktande av rapporten Local Economic Leadership från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Local Economic Leadership från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), 2015,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0032/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0032/2016), och av följande skäl:

| A. | Territoriell sammanhållning är ett grundläggande EU-mål, inskrivet i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

A.

Territoriell sammanhållning är ett grundläggande EU-mål, inskrivet i Lissabonfördraget.

| B. | I sammanhållningspolitiken 2014–2020 ingår och uppmuntras användningen av integrerade och platsbaserade strategier för att stimulera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, samtidigt som lokal förvaltning främjas. |
| --- | --- |

B.

I sammanhållningspolitiken 2014–2020 ingår och uppmuntras användningen av integrerade och platsbaserade strategier för att stimulera ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, samtidigt som lokal förvaltning främjas.

| C. | Syftet med integrerade och platsbaserade strategier är att göra de offentliga åtgärderna mer ändamålsenliga och effektiva, genom att anpassa dem till lokala områdens specifika behov och bidra till att göra dem mer attraktiva. |
| --- | --- |

C.

Syftet med integrerade och platsbaserade strategier är att göra de offentliga åtgärderna mer ändamålsenliga och effektiva, genom att anpassa dem till lokala områdens specifika behov och bidra till att göra dem mer attraktiva.

| D. | Lokalt ledd utveckling (nedan: CLLD) och integrerade territoriella investeringar (nedan: ITI) är innovativa sammanhållningspolitiska instrument, som vissa medlemsstater kommer att använda i denna form för första gången, och som kan bidra kraftigt till att skapa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, högkvalitativa lokala arbetstillfällen och hållbar utveckling samt uppnående av målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

D.

Lokalt ledd utveckling (nedan: CLLD) och integrerade territoriella investeringar (nedan: ITI) är innovativa sammanhållningspolitiska instrument, som vissa medlemsstater kommer att använda i denna form för första gången, och som kan bidra kraftigt till att skapa ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, högkvalitativa lokala arbetstillfällen och hållbar utveckling samt uppnående av målen i Europa 2020-strategin.

| E. | De nya ITI- och CLLD-initiativen utgör etappvisa förändringar av lokala aktörers förmåga att kombinera ekonomiska resurser och planera välriktade, lokala initiativ. |
| --- | --- |

E.

De nya ITI- och CLLD-initiativen utgör etappvisa förändringar av lokala aktörers förmåga att kombinera ekonomiska resurser och planera välriktade, lokala initiativ.

| F. | Det är viktigt att ge makt åt de regionala och lokala strukturerna för att fullt ut kunna genomföra den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningspolitiken. Nyskapande åtgärder, där lokal kunskap prioriteras för att skapa lokala lösningar på lokala problem, har fått större betydelse. En inkluderande samhällsstyrning, t.ex. via allmänhetens medverkan i budgetplaneringen, omfattar nödvändiga instrument för offentligt deltagande som är utformade så att beslutsansvaret ligger på lokal nivå. |
| --- | --- |

F.

Det är viktigt att ge makt åt de regionala och lokala strukturerna för att fullt ut kunna genomföra den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningspolitiken. Nyskapande åtgärder, där lokal kunskap prioriteras för att skapa lokala lösningar på lokala problem, har fått större betydelse. En inkluderande samhällsstyrning, t.ex. via allmänhetens medverkan i budgetplaneringen, omfattar nödvändiga instrument för offentligt deltagande som är utformade så att beslutsansvaret ligger på lokal nivå.

| G. | CLLD grundas på de erfarenheter som gjorts i samband med genomförandet av Leader, Urban och Equal under tidigare finansieringsperioder, och bygger huvudsakligen på Leader-initiativet, som har lett till en exponentiell ökning av antalet lokala aktionsgrupper sedan det infördes 1991 och på ett betydelsefullt sätt bidragit till att förbättra befolkningarnas livskvalitet, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

G.

CLLD grundas på de erfarenheter som gjorts i samband med genomförandet av Leader, Urban och Equal under tidigare finansieringsperioder, och bygger huvudsakligen på Leader-initiativet, som har lett till en exponentiell ökning av antalet lokala aktionsgrupper sedan det infördes 1991 och på ett betydelsefullt sätt bidragit till att förbättra befolkningarnas livskvalitet, särskilt på landsbygden.

| H. | CLLD är obligatorisk enbart för Ejflu, och frivillig för Eruf, ESF och EHFF. |
| --- | --- |

H.

CLLD är obligatorisk enbart för Ejflu, och frivillig för Eruf, ESF och EHFF.

| I. | Dessa två nya instrument kan spela en viktig roll i anpassningen till demografiska förändringar och för att kompensera för regionala utvecklingsskillnader. |
| --- | --- |

I.

Dessa två nya instrument kan spela en viktig roll i anpassningen till demografiska förändringar och för att kompensera för regionala utvecklingsskillnader.

| J. | CLLD bygger på nedifrån-och-upp-principen och har som syfte att fastställa mål och finansiera projekt som är knutna till samhällets lokala behov snarare än att fastställa mål på nationell nivå. |
| --- | --- |

J.

CLLD bygger på nedifrån-och-upp-principen och har som syfte att fastställa mål och finansiera projekt som är knutna till samhällets lokala behov snarare än att fastställa mål på nationell nivå.

| K. | ITI är ett verktyg som kan användas för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling, i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 1301/2013. |
| --- | --- |

K.

ITI är ett verktyg som kan användas för integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling, i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) nr 1301/2013.

| L. | Det råder nivåskillnader mellan medlemsstaterna vad gäller förvaltningsstrukturer och erfarenhet av utvecklingsinitiativ som initieras nedifrån och upp. |
| --- | --- |

L.

Det råder nivåskillnader mellan medlemsstaterna vad gäller förvaltningsstrukturer och erfarenhet av utvecklingsinitiativ som initieras nedifrån och upp.

| M. | De regionala och lokala aktörernas kapacitet och engagemang är avgörande för om dessa verktyg ska bli framgångsrika, oberoende av den behörighet som tillkommer varje struktur. |
| --- | --- |

M.

De regionala och lokala aktörernas kapacitet och engagemang är avgörande för om dessa verktyg ska bli framgångsrika, oberoende av den behörighet som tillkommer varje struktur.

| N. | Regionala och lokala myndigheter bör delta i besluten om utvecklingen i sina egna områden och främja synergier mellan den offentliga och den privata sektorn, t.ex. genom grundläggande riktlinjer för att verka för en effektiv förvaltning och administration av projekten och för att säkerställa stabila åtaganden. |
| --- | --- |

N.

Regionala och lokala myndigheter bör delta i besluten om utvecklingen i sina egna områden och främja synergier mellan den offentliga och den privata sektorn, t.ex. genom grundläggande riktlinjer för att verka för en effektiv förvaltning och administration av projekten och för att säkerställa stabila åtaganden.

| O. | I samband med beslut som rör den egna utvecklingen måste lokala och regionala myndigheter göra en ordentlig inventering, efter input från lokalsamhället, av sina tillgångar och strategiska fördelar och utgå från dessa när de tar fram sina regionala och lokala utvecklingsstrategier. Dessa strategier, i kombination med input från lokalsamhället, skulle leda till ökad livskvalitet för medborgarna genom att man reder ut de problem som uppstår, fastställer prioriteringar och arbetar fram hållbara lösningar tillsammans med medborgarna. |
| --- | --- |

O.

I samband med beslut som rör den egna utvecklingen måste lokala och regionala myndigheter göra en ordentlig inventering, efter input från lokalsamhället, av sina tillgångar och strategiska fördelar och utgå från dessa när de tar fram sina regionala och lokala utvecklingsstrategier. Dessa strategier, i kombination med input från lokalsamhället, skulle leda till ökad livskvalitet för medborgarna genom att man reder ut de problem som uppstår, fastställer prioriteringar och arbetar fram hållbara lösningar tillsammans med medborgarna.

| P. | Med beaktande av sin specifika territoriella situation ska, enligt artikel 7.3 i förordning (EU) nr 1301/2013, ”varje medlemsstat i sin partnerskapsöverenskommelse fastställa principerna för urvalet av stadsområden där integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling ska genomföras och uppge ett preliminärt bidrag till de åtgärderna på nationell nivå”. |
| --- | --- |

P.

Med beaktande av sin specifika territoriella situation ska, enligt artikel 7.3 i förordning (EU) nr 1301/2013, ”varje medlemsstat i sin partnerskapsöverenskommelse fastställa principerna för urvalet av stadsområden där integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling ska genomföras och uppge ett preliminärt bidrag till de åtgärderna på nationell nivå”.

| Q. | Rurban-initiativet, partnerskap för hållbar utveckling i städer och på landsbygden, bidrar till stärkt regional konkurrenskraft och skapar partnerskap för utveckling. |
| --- | --- |

Q.

Rurban-initiativet, partnerskap för hållbar utveckling i städer och på landsbygden, bidrar till stärkt regional konkurrenskraft och skapar partnerskap för utveckling.

| R. | Budgetarna på EU-nivå bör vara resultatbaserade och de medel som anslås inom ramen för ITI och CLLD måste användas effektivt – dvs. att de fastställda målen och prioriteringarna uppnås – och ge största möjliga mervärde i förhållande till de uppställda målen. Resultaten bör levereras till lägsta möjliga kostnad. |
| --- | --- |

R.

Budgetarna på EU-nivå bör vara resultatbaserade och de medel som anslås inom ramen för ITI och CLLD måste användas effektivt – dvs. att de fastställda målen och prioriteringarna uppnås – och ge största möjliga mervärde i förhållande till de uppställda målen. Resultaten bör levereras till lägsta möjliga kostnad.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att konkret medverkan av regionala och lokala aktörer från första början, deras engagemang och känsla av ansvar för de territoriella utvecklingsstrategierna samt ordentlig delegering av ansvar och resurser till lägre beslutsnivåer är avgörande faktorer för att nedifrån-och-upp-principen ska fungera. Parlamentet anser att en integrerad och platsbaserad strategi även kan stärkas genom att man involverar olika partner, särskilt där genomslaget för CLLD- och ITI-verktygen varit svagt. De lokala aktörerna måste dock få tekniskt och ekonomiskt stöd, både regionalt, nationellt och från EU-nivå, särskilt i början av genomförandet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att konkret medverkan av regionala och lokala aktörer från första början, deras engagemang och känsla av ansvar för de territoriella utvecklingsstrategierna samt ordentlig delegering av ansvar och resurser till lägre beslutsnivåer är avgörande faktorer för att nedifrån-och-upp-principen ska fungera. Parlamentet anser att en integrerad och platsbaserad strategi även kan stärkas genom att man involverar olika partner, särskilt där genomslaget för CLLD- och ITI-verktygen varit svagt. De lokala aktörerna måste dock få tekniskt och ekonomiskt stöd, både regionalt, nationellt och från EU-nivå, särskilt i början av genomförandet.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser strategier för de första stegen av genomförandet i samarbete med de regionala och lokala aktörerna, framför allt när det gäller specifik och specialiserad utbildning samt tekniskt och ekonomiskt stöd, inom ramen för ett effektivt samarbete mellan regioner, medlemsstater och EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser strategier för de första stegen av genomförandet i samarbete med de regionala och lokala aktörerna, framför allt när det gäller specifik och specialiserad utbildning samt tekniskt och ekonomiskt stöd, inom ramen för ett effektivt samarbete mellan regioner, medlemsstater och EU.

| 3. | Europaparlamentet anser att vidaredelegering av befogenheter och resurser, inom ramen för ESI-fonderna, måste främjas ytterligare. Förvaltningsmyndigheternas ovilja att göra så kan begränsa potentialen hos dessa två instrument. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för nedifrån-och-upp-principen och delegera ansvar till lokala grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sina befogenheter utfärda rekommendationer och heltäckande riktlinjer till medlemsstaterna om hur de kan lösa problemen med bristande förtroende och administrativa hinder mellan de olika förvaltningsnivåerna i samband med genomförandet av CLLD och ITI. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att vidaredelegering av befogenheter och resurser, inom ramen för ESI-fonderna, måste främjas ytterligare. Förvaltningsmyndigheternas ovilja att göra så kan begränsa potentialen hos dessa två instrument. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att verka för nedifrån-och-upp-principen och delegera ansvar till lokala grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för sina befogenheter utfärda rekommendationer och heltäckande riktlinjer till medlemsstaterna om hur de kan lösa problemen med bristande förtroende och administrativa hinder mellan de olika förvaltningsnivåerna i samband med genomförandet av CLLD och ITI.

| 4. | Europaparlamentet betonar att utformning av integrerade, sektorsövergripande och innovativa strategier av hög kvalitet på lokal nivå är en utmaning, särskilt när detta måste ske genom medinflytande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att utformning av integrerade, sektorsövergripande och innovativa strategier av hög kvalitet på lokal nivå är en utmaning, särskilt när detta måste ske genom medinflytande.

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar att åtgärder inom ramen för dessa verktyg måste både ta hänsyn till lokala aktörers prioriteringar och vara nära samordnade med de övergripande målen i de operativa programmen liksom med andra europeiska, nationella, regionala och lokala utvecklingsstrategier och strategier för smart specialisering, samtidigt som de har en flexibilitetsmarginal. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmärksammar att åtgärder inom ramen för dessa verktyg måste både ta hänsyn till lokala aktörers prioriteringar och vara nära samordnade med de övergripande målen i de operativa programmen liksom med andra europeiska, nationella, regionala och lokala utvecklingsstrategier och strategier för smart specialisering, samtidigt som de har en flexibilitetsmarginal.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att det inte enbart är EU-program som måste vara flexiblare och integreras bättre, utan också allmän nationell politik och regionalpolitik. Parlamentet betonar att en mer allmän reform av förvaltningsprinciperna därför skulle bidra till att se till att EU-medel inte tillhandahålls inom en ram som löper ”parallellt” med nationell politik och regionalpolitik, utan i stället ingår i en bredare insats för att uppnå hållbara ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att det inte enbart är EU-program som måste vara flexiblare och integreras bättre, utan också allmän nationell politik och regionalpolitik. Parlamentet betonar att en mer allmän reform av förvaltningsprinciperna därför skulle bidra till att se till att EU-medel inte tillhandahålls inom en ram som löper ”parallellt” med nationell politik och regionalpolitik, utan i stället ingår i en bredare insats för att uppnå hållbara ekonomiska resultat.

| 7. | Europaparlamentet anser att ungdomsarbetslösheten, tillsammans med bristen på finansiering för små och medelstora företag, hör till de mest angelägna frågorna i medlemsstaterna. Lokala och territoriella utvecklingsstrategier måste ta upp dessa frågor bland prioriteringarna. Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter att ge skatteförmåner och andra incitament för att stimulera sysselsättning för ungdomar och rörlighet för ungdomar mellan regionerna samt att prioritera yrkesutbildning, i samarbete med utbildningsinstitutioner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ungdomsarbetslösheten, tillsammans med bristen på finansiering för små och medelstora företag, hör till de mest angelägna frågorna i medlemsstaterna. Lokala och territoriella utvecklingsstrategier måste ta upp dessa frågor bland prioriteringarna. Parlamentet uppmanar lokala och regionala myndigheter att ge skatteförmåner och andra incitament för att stimulera sysselsättning för ungdomar och rörlighet för ungdomar mellan regionerna samt att prioritera yrkesutbildning, i samarbete med utbildningsinstitutioner.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna särskilt uppmärksammar de projekt som är inriktade på att anpassa kommuner och regioner till den nya demografiska verkligheten och att utjämna de skillnader som uppkommer därigenom, framför allt genom att 1. anpassa de sociala infrastrukturerna och rörligheten till de demografiska förändringarna och migrationsströmmarna, 2. skapa specifika varor och tjänster för den åldrande befolkningen, 3. ge stöd till sysselsättningsmöjligheter för äldre, kvinnor och invandrare för att bidra till en social inkludering och 4. förstärka de digitala förbindelserna och skapa plattformar som möjliggör och stimulerar deltagande och samverkan från medborgare i de mest isolerade regionerna, när det gäller olika administrativa, sociala och politiska tjänster på alla myndighetsnivåer (lokala, regionala, nationella och europeiska). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar att de lokala och regionala myndigheterna särskilt uppmärksammar de projekt som är inriktade på att anpassa kommuner och regioner till den nya demografiska verkligheten och att utjämna de skillnader som uppkommer därigenom, framför allt genom att 1. anpassa de sociala infrastrukturerna och rörligheten till de demografiska förändringarna och migrationsströmmarna, 2. skapa specifika varor och tjänster för den åldrande befolkningen, 3. ge stöd till sysselsättningsmöjligheter för äldre, kvinnor och invandrare för att bidra till en social inkludering och 4. förstärka de digitala förbindelserna och skapa plattformar som möjliggör och stimulerar deltagande och samverkan från medborgare i de mest isolerade regionerna, när det gäller olika administrativa, sociala och politiska tjänster på alla myndighetsnivåer (lokala, regionala, nationella och europeiska).

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge kompletterande stöd, utbildning och vägledning till mindre samhällen med en lägre grad av utveckling, resurser och kapacitet, där det kan vara svårt att klara av den tunga och komplexa administrationen av dessa verktyg i samband med planering och genomförande. Parlamentet påminner om att den territoriella sammanhållningen börjar nedifrån, och att även små administrativa enheter bör ha tillgång till ITI- och CLLD-verktygen utan undantag eller diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att sprida bästa praxis i varje medlemsstat och föreslår att de kan delas via ett online-nätverk så att dessa enheter får tillgång till verktygen på samma villkor. Parlamentet uppmuntrar nationella och regionala myndigheter att föreslå lösningar i syfte att gruppera mindre administrativa enheter, med beaktande av den territoriella dimensionen och särskilda utvecklingsbehov. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge kompletterande stöd, utbildning och vägledning till mindre samhällen med en lägre grad av utveckling, resurser och kapacitet, där det kan vara svårt att klara av den tunga och komplexa administrationen av dessa verktyg i samband med planering och genomförande. Parlamentet påminner om att den territoriella sammanhållningen börjar nedifrån, och att även små administrativa enheter bör ha tillgång till ITI- och CLLD-verktygen utan undantag eller diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen att sprida bästa praxis i varje medlemsstat och föreslår att de kan delas via ett online-nätverk så att dessa enheter får tillgång till verktygen på samma villkor. Parlamentet uppmuntrar nationella och regionala myndigheter att föreslå lösningar i syfte att gruppera mindre administrativa enheter, med beaktande av den territoriella dimensionen och särskilda utvecklingsbehov.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fastställa en strategi för ökad användning av CLLD och ITI genom finansiering från flera olika fonder samtidigt för inrättande av effektivare regionala och lokala utvecklingsstrategier, särskilt på de områden som avses i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att där så är lämpligt utnyttja den flexibilitet som ges i artikel 33.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser, för att uppnå bättre anpassning till dessa regioners särdrag. Parlamentet uppmuntrar till särskilda åtgärder för att hjälpa förvaltningarna i dessa områden med tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad, med tanke på deras isolerade läge och svårigheter att konkurrera. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fastställa en strategi för ökad användning av CLLD och ITI genom finansiering från flera olika fonder samtidigt för inrättande av effektivare regionala och lokala utvecklingsstrategier, särskilt på de områden som avses i artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att där så är lämpligt utnyttja den flexibilitet som ges i artikel 33.6 i förordningen om gemensamma bestämmelser, för att uppnå bättre anpassning till dessa regioners särdrag. Parlamentet uppmuntrar till särskilda åtgärder för att hjälpa förvaltningarna i dessa områden med tekniskt stöd och kapacitetsuppbyggnad, med tanke på deras isolerade läge och svårigheter att konkurrera.

| 11. | Europaparlamentet betonar att integrering av flera olika fonder fortfarande är problematiskt för berörda parter, särskilt i samband med CLLD och ITI. Förenklingsåtgärder krävs för att skapa förutsättningar för användningen av dessa verktyg. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av högnivågruppen av oberoende experter för övervakning av förenklingen för mottagare av stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och kommissionens insatser på området för bättre lagstiftning. Parlamentet betonar behovet av att enas om en gemensam europeisk ram när man utfärdar rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att integrering av flera olika fonder fortfarande är problematiskt för berörda parter, särskilt i samband med CLLD och ITI. Förenklingsåtgärder krävs för att skapa förutsättningar för användningen av dessa verktyg. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av högnivågruppen av oberoende experter för övervakning av förenklingen för mottagare av stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och kommissionens insatser på området för bättre lagstiftning. Parlamentet betonar behovet av att enas om en gemensam europeisk ram när man utfärdar rekommendationer.

| 12. | Europaparlamentet pekar särskilt på vikten av att ta itu med överreglering, med ytterligare, ofta onödiga, krav och hinder på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet konstaterar att det ofta förekommer flera revisionslager, vilket ökar den ekonomiska och administrativa bördan för mottagarna. Överlappande administrativa bördor bör undvikas och det är viktigt att fastställa villkoren för investeringar och offentlig-privata partnerskap. Parlamentet rekommenderar att revisionsverksamheten ska rationaliseras och att övervakningen främst inriktas på förfarandet och på bedömningen av resultaten, samtidigt som man upprätthåller kontrollernas effektivitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet pekar särskilt på vikten av att ta itu med överreglering, med ytterligare, ofta onödiga, krav och hinder på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet konstaterar att det ofta förekommer flera revisionslager, vilket ökar den ekonomiska och administrativa bördan för mottagarna. Överlappande administrativa bördor bör undvikas och det är viktigt att fastställa villkoren för investeringar och offentlig-privata partnerskap. Parlamentet rekommenderar att revisionsverksamheten ska rationaliseras och att övervakningen främst inriktas på förfarandet och på bedömningen av resultaten, samtidigt som man upprätthåller kontrollernas effektivitet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och genomföra specifika utbildningsåtgärder med fokus på CLLD och ITI för regionala och lokala aktörer och uppmanar kommissionen att ägna uppmärksamhet åt utbildningsprogram som riktar sig till lokala deltagare. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att alla relevanta sektorer i samhället är involverade och i tillräckligt hög grad företrädda i samband med sådana åtgärder. Det är viktigt med ändamålsenlig och effektiv användning av tekniskt stöd till dessa instrument utan att strukturerna fördubblas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och genomföra specifika utbildningsåtgärder med fokus på CLLD och ITI för regionala och lokala aktörer och uppmanar kommissionen att ägna uppmärksamhet åt utbildningsprogram som riktar sig till lokala deltagare. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att alla relevanta sektorer i samhället är involverade och i tillräckligt hög grad företrädda i samband med sådana åtgärder. Det är viktigt med ändamålsenlig och effektiv användning av tekniskt stöd till dessa instrument utan att strukturerna fördubblas.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokus på resultat, vilket också borde hjälpa lokala beslutsfattare att övergå från ett överdrivet fokus på utnyttjande av medel och dokumentation av förfaranden för genomförande till att identifiera verkliga och relevanta mål som medför påtagliga förändringar för det lokala näringslivet och invånarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens fokus på resultat, vilket också borde hjälpa lokala beslutsfattare att övergå från ett överdrivet fokus på utnyttjande av medel och dokumentation av förfaranden för genomförande till att identifiera verkliga och relevanta mål som medför påtagliga förändringar för det lokala näringslivet och invånarna.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över den bristande kommunikationen mellan de olika intressenterna och uppmuntrar initiativ som syftar till att öka informationsutbytet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna öka samordningen och spridningen av information om CLLD och ITI. Parlamentet insisterar på att CLLD och ITI ska leda till ökat medborgardeltagande i det lokala och regionala styret genom direkt engagemang i beslutsprocessen i syfte att öka ansvaret för beslutsfattandet, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att tillämpa lämpliga metoder för att involvera medborgarna i offentliga samråd, genom att uppmuntra en högre nivå av diskussions- och samverkanskultur. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är bekymrat över den bristande kommunikationen mellan de olika intressenterna och uppmuntrar initiativ som syftar till att öka informationsutbytet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna öka samordningen och spridningen av information om CLLD och ITI. Parlamentet insisterar på att CLLD och ITI ska leda till ökat medborgardeltagande i det lokala och regionala styret genom direkt engagemang i beslutsprocessen i syfte att öka ansvaret för beslutsfattandet, och uppmanar lokala och regionala myndigheter att tillämpa lämpliga metoder för att involvera medborgarna i offentliga samråd, genom att uppmuntra en högre nivå av diskussions- och samverkanskultur.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att där så är lämpligt se till att det finns mekanismer för att undvika problem mellan de förvaltande myndigheterna och enskilda partnerskap och att även se till att potentiella mottagare ges korrekt information och skydd beträffande dessa mekanismer. Parlamentet noterar de förseningar som orsakas av tvistlösning och framhåller att det behövs ett precist regelverk som fastställer förfaranden för handläggning och snabb prövning av tvister i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att där så är lämpligt se till att det finns mekanismer för att undvika problem mellan de förvaltande myndigheterna och enskilda partnerskap och att även se till att potentiella mottagare ges korrekt information och skydd beträffande dessa mekanismer. Parlamentet noterar de förseningar som orsakas av tvistlösning och framhåller att det behövs ett precist regelverk som fastställer förfaranden för handläggning och snabb prövning av tvister i offentlig upphandling.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i synnerhet generaldirektoratet för regional- och stadspolitik, att upprätta en ram för samarbete med Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) i syfte att dra nytta av den långa erfarenheten av deras Leed-program (för lokal utveckling av ekonomi och sysselsättning) och för att söka synergieffekter mellan verktygen, särskilt vad gäller att öka de lokala aktörernas kapacitet att genomföra åtgärderna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i synnerhet generaldirektoratet för regional- och stadspolitik, att upprätta en ram för samarbete med Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) i syfte att dra nytta av den långa erfarenheten av deras Leed-program (för lokal utveckling av ekonomi och sysselsättning) och för att söka synergieffekter mellan verktygen, särskilt vad gäller att öka de lokala aktörernas kapacitet att genomföra åtgärderna.

| 18. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att både medlemsstaterna och kommissionen ökar ansträngningarna för att utvidga användningen av de nya verktygen i samband med europeiskt territoriellt samarbete. Parlamentet betonar att närliggande områden som delas av en gräns ofta ställs inför samma typ av utmaningar, som skulle hanteras bättre gemensamt, på lokal nivå. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att både medlemsstaterna och kommissionen ökar ansträngningarna för att utvidga användningen av de nya verktygen i samband med europeiskt territoriellt samarbete. Parlamentet betonar att närliggande områden som delas av en gräns ofta ställs inför samma typ av utmaningar, som skulle hanteras bättre gemensamt, på lokal nivå.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker oro över den höga arbetslösheten i många av EU:s medlemsstater och regioner. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda dessa instrument i projekt för att skapa sysselsättning av god kvalitet och möjligheter för små och medelstora företag, främja investeringar, hållbar och inkluderande tillväxt och sociala investeringar samt att bidra till fattigdomsminskning och social integrering, i synnerhet i de regioner och delregioner där behovet är störst. Parlamentet pekar här på vikten av integrerad finansiering, och särskilt en kombination av ESF- och Eruf-finansiering. Parlamentet pekar på potentialen för återinvestering av delar av de lokala skatterna i resultatinriktad verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en särskild investeringsplan i linje med paketet om sociala investeringar, till förmån för de regioner som har den högsta arbetslösheten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uttrycker oro över den höga arbetslösheten i många av EU:s medlemsstater och regioner. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda dessa instrument i projekt för att skapa sysselsättning av god kvalitet och möjligheter för små och medelstora företag, främja investeringar, hållbar och inkluderande tillväxt och sociala investeringar samt att bidra till fattigdomsminskning och social integrering, i synnerhet i de regioner och delregioner där behovet är störst. Parlamentet pekar här på vikten av integrerad finansiering, och särskilt en kombination av ESF- och Eruf-finansiering. Parlamentet pekar på potentialen för återinvestering av delar av de lokala skatterna i resultatinriktad verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en särskild investeringsplan i linje med paketet om sociala investeringar, till förmån för de regioner som har den högsta arbetslösheten.

| 20. | Europaparlamentet betonar potentialen i den nedifrån-och-upp-strategi som finns i CLLD när det gäller att främja strategier för lokal utveckling, skapa sysselsättningsmöjligheter och stimulera en hållbar landsbygdsutveckling. Parlamentet anser att ITI och CLLD har potential att på ett mer fokuserat och ändamålsenligt sätt svara direkt mot lokala behov och utmaningar, insisterar på behovet att bättre inbegripa stadsområden i denna mekanism och uppmanar kommissionen att aktivt arbeta för denna strategi. Parlamentet noterar att ITI utgör en effektiv mekanism för genomförande av de integrerade planerna för förnyelse och utveckling av stadsmiljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra bestämmelser som omfattar CLLD- och ITI-finansiering från ESI-fonderna generellt sett för att stärka synergieffekterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar potentialen i den nedifrån-och-upp-strategi som finns i CLLD när det gäller att främja strategier för lokal utveckling, skapa sysselsättningsmöjligheter och stimulera en hållbar landsbygdsutveckling. Parlamentet anser att ITI och CLLD har potential att på ett mer fokuserat och ändamålsenligt sätt svara direkt mot lokala behov och utmaningar, insisterar på behovet att bättre inbegripa stadsområden i denna mekanism och uppmanar kommissionen att aktivt arbeta för denna strategi. Parlamentet noterar att ITI utgör en effektiv mekanism för genomförande av de integrerade planerna för förnyelse och utveckling av stadsmiljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra bestämmelser som omfattar CLLD- och ITI-finansiering från ESI-fonderna generellt sett för att stärka synergieffekterna.

| 21. | Europaparlamentet framhåller för kommissionen att regionala och lokala förhållanden och de berörda områdenas specifika omständigheter måste uppmärksammas i högre grad i samband med översynen av Europa 2020-strategin och den fleråriga budgetramen, om konkreta framsteg ska kunna göras mot att uppnå målen i strategin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller för kommissionen att regionala och lokala förhållanden och de berörda områdenas specifika omständigheter måste uppmärksammas i högre grad i samband med översynen av Europa 2020-strategin och den fleråriga budgetramen, om konkreta framsteg ska kunna göras mot att uppnå målen i strategin.

Lokalt ledd utveckling (CLLD)

| 22. | Europaparlamentet välkomnar det nya CLLD-instrumentet, som går längre än Leader-initiativet när det gäller att ge makt åt lokalsamhällena och tillhandahålla specifika lokala lösningar, inte bara genom Ejflu, utan även genom de andra ESI-fonderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar det nya CLLD-instrumentet, som går längre än Leader-initiativet när det gäller att ge makt åt lokalsamhällena och tillhandahålla specifika lokala lösningar, inte bara genom Ejflu, utan även genom de andra ESI-fonderna.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att CLLD erbjuder möjligheter för stadsområden och stadsnära områden och bör vara ett fast inslag i bredare strategier för stadsutveckling, även genom gränsöverskridande samarbete. För att strategierna för territoriell utveckling ska ge maximal effekt måste städernas utveckling vara hållbar och samordnas med utvecklingen i de omkringliggande ytterområdena och landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att CLLD erbjuder möjligheter för stadsområden och stadsnära områden och bör vara ett fast inslag i bredare strategier för stadsutveckling, även genom gränsöverskridande samarbete. För att strategierna för territoriell utveckling ska ge maximal effekt måste städernas utveckling vara hållbar och samordnas med utvecklingen i de omkringliggande ytterområdena och landsbygdsområdena.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att CLLD i ett antal medlemsstater kommer att finansieras via en enda fond, vilket kan leda till att möjligheter går förlorade när det gäller att skapa effektivare lokala utvecklingsstrategier. Parlamentet påminner om betydelsen av ett integrerat synsätt och behovet av att involvera så många lokala aktörer som möjligt från det civila samhället. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att CLLD i ett antal medlemsstater kommer att finansieras via en enda fond, vilket kan leda till att möjligheter går förlorade när det gäller att skapa effektivare lokala utvecklingsstrategier. Parlamentet påminner om betydelsen av ett integrerat synsätt och behovet av att involvera så många lokala aktörer som möjligt från det civila samhället.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den övergripande arbetsgruppen för partnerskap, som inrättades av generaldirektoratet för regional- och stadspolitik. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den övergripande arbetsgruppen för partnerskap, som inrättades av generaldirektoratet för regional- och stadspolitik.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att uppförandekoden om partnerskap måste följas konsekvent, särskilt när det gäller tillämpningen av partnerskapsprincipen vid genomförandet av ITI och CLLD. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att uppförandekoden om partnerskap måste följas konsekvent, särskilt när det gäller tillämpningen av partnerskapsprincipen vid genomförandet av ITI och CLLD.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar till att stärka kapaciteten, kunskapen och det aktiva deltagandet bland näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och hos det civila samhällets aktörer så att så många partner som möjligt kan lägga fram förslag på CLLD-strategier innan tidsfristen löper ut (31 december 2017). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar till att stärka kapaciteten, kunskapen och det aktiva deltagandet bland näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och hos det civila samhällets aktörer så att så många partner som möjligt kan lägga fram förslag på CLLD-strategier innan tidsfristen löper ut (31 december 2017).

| 28. | Europaparlamentet ser med oro på att CLLD i vissa medlemsstater ibland mest är en formalitet utan verkligt innehåll snarare än en riktig nedifrån-och-upp-strategi. Parlamentet anser i detta sammanhang att lokala aktörer måste ges reella befogenheter att fatta beslut. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ser med oro på att CLLD i vissa medlemsstater ibland mest är en formalitet utan verkligt innehåll snarare än en riktig nedifrån-och-upp-strategi. Parlamentet anser i detta sammanhang att lokala aktörer måste ges reella befogenheter att fatta beslut.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, främja utbytet av bästa praxis beträffande lokala aktionsgrupper genom en informationsstrategi på europeisk nivå, som baseras på deras framgångsrika projekt, och använda befintliga instrument och plattformar, t.ex. Taiex Regio Peer 2 Peer och programmet för nätverk för stadsutveckling (Urbact). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, främja utbytet av bästa praxis beträffande lokala aktionsgrupper genom en informationsstrategi på europeisk nivå, som baseras på deras framgångsrika projekt, och använda befintliga instrument och plattformar, t.ex. Taiex Regio Peer 2 Peer och programmet för nätverk för stadsutveckling (Urbact).

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att välkomna CLLD-initiativen och tillåta större flexibilitet i de operativa programmen och i samband med de regionala, nationella och europeiska politiska ramarna, så att de kan ta större hänsyn till CLLD-strategiernas prioriteringar. Parlamentet lovordar de lokala aktionsgruppernas ofta mycket lyckade projektförvaltning och anser att de bör ges mer omfattande finansiering och att en utvidgning av deras verksamhetsområde bör diskuteras. Parlamentet beklagar att nationella myndigheter i vissa medlemsstater begränsar CLLD till ett enda, specifikt politiskt mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram vägledning för medlemsstaterna om hur CLLD kan finansieras via flera fonder samt uppmuntra dem att använda finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att välkomna CLLD-initiativen och tillåta större flexibilitet i de operativa programmen och i samband med de regionala, nationella och europeiska politiska ramarna, så att de kan ta större hänsyn till CLLD-strategiernas prioriteringar. Parlamentet lovordar de lokala aktionsgruppernas ofta mycket lyckade projektförvaltning och anser att de bör ges mer omfattande finansiering och att en utvidgning av deras verksamhetsområde bör diskuteras. Parlamentet beklagar att nationella myndigheter i vissa medlemsstater begränsar CLLD till ett enda, specifikt politiskt mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram vägledning för medlemsstaterna om hur CLLD kan finansieras via flera fonder samt uppmuntra dem att använda finansieringsinstrument.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att ESF-förordningen medger att särskild prioritet ges åt investeringar i lokalt ledda utvecklingsstrategier inom ramen för det tematiska målet nr 9 och uppmuntrar medlemsstaterna att införa detta i sina operativa program. Parlamentet påpekar att fonden kan ge ett viktigt stöd åt territoriella sysselsättningspakter, strategier för utveckling av stadsmiljön och institutionell kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå och uppmanar kommissionen att ytterligare hjälpa medlemsstaterna med genomförandet av dessa särskilda investeringsprioriteringar och att informera om detta genomförandearbete i sina årliga verksamhetsrapporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för att ta itu med de problem som redan har konstaterats vid tillämpningen av verktygen och finna hållbara lösningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att ESF-förordningen medger att särskild prioritet ges åt investeringar i lokalt ledda utvecklingsstrategier inom ramen för det tematiska målet nr 9 och uppmuntrar medlemsstaterna att införa detta i sina operativa program. Parlamentet påpekar att fonden kan ge ett viktigt stöd åt territoriella sysselsättningspakter, strategier för utveckling av stadsmiljön och institutionell kapacitetsuppbyggnad på lokal och regional nivå och uppmanar kommissionen att ytterligare hjälpa medlemsstaterna med genomförandet av dessa särskilda investeringsprioriteringar och att informera om detta genomförandearbete i sina årliga verksamhetsrapporter. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen för att ta itu med de problem som redan har konstaterats vid tillämpningen av verktygen och finna hållbara lösningar.

| 32. | Europaparlamentet anser att instrument såsom medverkan i budgetarbetet bör inbegripas i CLLD-strategin eftersom denna demokratiska praxis bidrar avsevärt till att öka sociala och ekonomiska partners engagemang och stärker på så sätt den sociala sammanhållningen på lokal nivå och ökar de offentliga utgifternas effektivitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att instrument såsom medverkan i budgetarbetet bör inbegripas i CLLD-strategin eftersom denna demokratiska praxis bidrar avsevärt till att öka sociala och ekonomiska partners engagemang och stärker på så sätt den sociala sammanhållningen på lokal nivå och ökar de offentliga utgifternas effektivitet.

| 33. | Europaparlamentet pekar på att det är av grundläggande betydelse att man arbetar på ett icke-diskriminerande och transparent sätt och att man minimerar potentiella intressekonflikter mellan offentliga och privata aktörer och säkrar balans mellan effektivitet, förenkling och transparens. Det är också bra om många olika typer av partner deltar i de lokala aktionsgrupperna. Parlamentet anser att de nu gällande rättsliga bestämmelserna om att varken offentliga myndigheter eller enskilda intressegrupper får ha mer än 49 procent av rösterna i en lokal aktionsgrupp är lämpliga, då detta gör det möjligt att gå över från en administrativ till en resultatinriktad och innovativ strategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka och bedöma tillämpningen av denna bestämmelse, inklusive situationer när undantag kan beviljas, och att tillhandahålla riktat stöd för kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet pekar på att det är av grundläggande betydelse att man arbetar på ett icke-diskriminerande och transparent sätt och att man minimerar potentiella intressekonflikter mellan offentliga och privata aktörer och säkrar balans mellan effektivitet, förenkling och transparens. Det är också bra om många olika typer av partner deltar i de lokala aktionsgrupperna. Parlamentet anser att de nu gällande rättsliga bestämmelserna om att varken offentliga myndigheter eller enskilda intressegrupper får ha mer än 49 procent av rösterna i en lokal aktionsgrupp är lämpliga, då detta gör det möjligt att gå över från en administrativ till en resultatinriktad och innovativ strategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka och bedöma tillämpningen av denna bestämmelse, inklusive situationer när undantag kan beviljas, och att tillhandahålla riktat stöd för kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd.

Integrerad territoriell investering (ITI)

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att det finns olika förvaltningsmöjligheter för ITI. Det är dock av avgörande betydelse att lokala partner har en nyckelposition i arbetet med att utarbeta ITI-strategin för territoriell utveckling och att de också är fullständigt involverade i arbetet med förvaltning, övervakning och revision, för att på så sätt stimulera verkligt lokalt ansvar för ITI-åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att det finns olika förvaltningsmöjligheter för ITI. Det är dock av avgörande betydelse att lokala partner har en nyckelposition i arbetet med att utarbeta ITI-strategin för territoriell utveckling och att de också är fullständigt involverade i arbetet med förvaltning, övervakning och revision, för att på så sätt stimulera verkligt lokalt ansvar för ITI-åtgärder.

| 35. | Europaparlamentet betonar att ITI inte bör begränsas till enbart stadsområden utan kan användas i olika typer av geografiska områden, som stadsdelar, storstadsområden, stadsnära landsbygdsområden, subregionala områden eller gränsöverskridande områden. Parlamentet betonar att det bästa sättet att ta hänsyn till specifika, territoriella behov i samband med ITI är genom större flexibilitet när det gäller att fastställa det territoriella tillämpningsområdet, vilket innebär att man följer en verkligt platsbaserad strategi. Parlamentet anser att ITI också ger en struktur som är lämplig för att hantera områden med bristande tillgång till tjänster samt isolerade och missgynnade samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att optimera de mänskliga och tekniska resurserna och bättre utnyttja ITI för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att ITI inte bör begränsas till enbart stadsområden utan kan användas i olika typer av geografiska områden, som stadsdelar, storstadsområden, stadsnära landsbygdsområden, subregionala områden eller gränsöverskridande områden. Parlamentet betonar att det bästa sättet att ta hänsyn till specifika, territoriella behov i samband med ITI är genom större flexibilitet när det gäller att fastställa det territoriella tillämpningsområdet, vilket innebär att man följer en verkligt platsbaserad strategi. Parlamentet anser att ITI också ger en struktur som är lämplig för att hantera områden med bristande tillgång till tjänster samt isolerade och missgynnade samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att optimera de mänskliga och tekniska resurserna och bättre utnyttja ITI för gränsöverskridande samarbete.

| 36. | Europaparlamentet betonar att regionala och lokala myndigheter och intressenter, inklusive det civila samhällets aktörer, måste vara involverade på ett tidigt stadium, och mer ansvar måste delegeras till dem, i strategin för territoriell utveckling, nedifrån och upp, för att garantera framtida ansvarstagande, deltagande och lyckat resultat för den integrerade territoriella strategi som kommer att genomföras på lokal och tvärsektoriell nivå. Parlamentet framhåller vikten av att öka kapaciteten att utnyttja den egna utvecklingspotentialen, utifrån lokala särdrag. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att regionala och lokala myndigheter och intressenter, inklusive det civila samhällets aktörer, måste vara involverade på ett tidigt stadium, och mer ansvar måste delegeras till dem, i strategin för territoriell utveckling, nedifrån och upp, för att garantera framtida ansvarstagande, deltagande och lyckat resultat för den integrerade territoriella strategi som kommer att genomföras på lokal och tvärsektoriell nivå. Parlamentet framhåller vikten av att öka kapaciteten att utnyttja den egna utvecklingspotentialen, utifrån lokala särdrag.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att välja finansiering av ITI via flera fonder, så att man kan åstadkomma synergieffekter mellan fonderna inom ett visst territorium och angripa svårigheter på ett mer övergripande sätt. Parlamentet understryker att riktad kapacitetsuppbyggnad krävs för att underlätta sammanslagning av medel från olika källor. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att välja finansiering av ITI via flera fonder, så att man kan åstadkomma synergieffekter mellan fonderna inom ett visst territorium och angripa svårigheter på ett mer övergripande sätt. Parlamentet understryker att riktad kapacitetsuppbyggnad krävs för att underlätta sammanslagning av medel från olika källor.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det sena beslutet på nationell nivå om att tillämpa ITI-instrumentet har gjort det svårare att rama in den territoriella strategin ordentligt, skapa en samordningsstruktur, fastställa budget och utforma en nationell, rättslig grund för ITI. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att det sena beslutet på nationell nivå om att tillämpa ITI-instrumentet har gjort det svårare att rama in den territoriella strategin ordentligt, skapa en samordningsstruktur, fastställa budget och utforma en nationell, rättslig grund för ITI.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och TCUM:s (arbetsgruppen om territoriell sammanhållning och stadsfrågor) insatser för att utarbeta ITI-scenarier. Parlamentet anser att den här vägledningen bör komma tidigare i planeringsprocessen. Vägledningen måste uppdateras med verkliga exempel och lärdomar som dragits från ITI efter genomförande. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och TCUM:s (arbetsgruppen om territoriell sammanhållning och stadsfrågor) insatser för att utarbeta ITI-scenarier. Parlamentet anser att den här vägledningen bör komma tidigare i planeringsprocessen. Vägledningen måste uppdateras med verkliga exempel och lärdomar som dragits från ITI efter genomförande.

| 40. | Europaparlamentet ber kommissionen att ta hänsyn till resultaten av Regionkommitténs undersökning från 2015 och tillämpa it-verktygen effektivare, minska pappersarbetet, införa flexiblare bestämmelser för länder/regioner med väldigt låga anslag, förbättra samfinansieringsmekanismerna i medlemsstaterna och ge mer utbildning åt personer som är ansvariga för att förvalta och utnyttja medel, inklusive valda politiker. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet ber kommissionen att ta hänsyn till resultaten av Regionkommitténs undersökning från 2015 och tillämpa it-verktygen effektivare, minska pappersarbetet, införa flexiblare bestämmelser för länder/regioner med väldigt låga anslag, förbättra samfinansieringsmekanismerna i medlemsstaterna och ge mer utbildning åt personer som är ansvariga för att förvalta och utnyttja medel, inklusive valda politiker.

Rekommendationer för framtiden

| 41. | Europaparlamentet anser att CLLD och ITI bör ges en ännu mer betydande roll i den framtida sammanhållningspolitiken. Kommissionen uppmanas att utarbeta en rapport som tar upp styrkor, svagheter, möjligheter och hot (swot-analys) i tillämpningen av dessa båda instrument, innan man lägger fram de nya lagförslagen om möjliga scenarier för de här verktygen efter 2020. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att CLLD och ITI bör ges en ännu mer betydande roll i den framtida sammanhållningspolitiken. Kommissionen uppmanas att utarbeta en rapport som tar upp styrkor, svagheter, möjligheter och hot (swot-analys) i tillämpningen av dessa båda instrument, innan man lägger fram de nya lagförslagen om möjliga scenarier för de här verktygen efter 2020.

| 42. | Europaparlamentet begär att ovannämnda rapport ska innehålla en analys av CLLD:s och ITI:s resultat och effekter och huruvida det är önskvärt med obligatoriska inslag i lagstiftningen om dessa instrument i sammanhållningspolitiken efter 2020, med bestämmelser om öronmärkning av de här instrumenten i de operativa programmen. Parlamentet föreslår att man bedömer utformningen av konkreta incitament för att stimulera medlemsstaternas användning av CLLD och ITI, tillsammans med potentiella sätt att säkerställa ökad samstämmighet mellan operativa program och CLLD och ITI. Denna analys bör baseras på en relevant uppsättning indikatorer med både kvalitativa och kvantitativa inslag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet begär att ovannämnda rapport ska innehålla en analys av CLLD:s och ITI:s resultat och effekter och huruvida det är önskvärt med obligatoriska inslag i lagstiftningen om dessa instrument i sammanhållningspolitiken efter 2020, med bestämmelser om öronmärkning av de här instrumenten i de operativa programmen. Parlamentet föreslår att man bedömer utformningen av konkreta incitament för att stimulera medlemsstaternas användning av CLLD och ITI, tillsammans med potentiella sätt att säkerställa ökad samstämmighet mellan operativa program och CLLD och ITI. Denna analys bör baseras på en relevant uppsättning indikatorer med både kvalitativa och kvantitativa inslag.

| 43. | Europaparlamentet begär att nedifrån-och-upp-principen för ITI formaliseras i nästa period för sammanhållningspolitiken, under både programperioden och genomförandeperioden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär att nedifrån-och-upp-principen för ITI formaliseras i nästa period för sammanhållningspolitiken, under både programperioden och genomförandeperioden.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att genom samordning med behöriga lokala myndigheter säkerställa övervakningen av ITI-medlens användning eftersom dessa medel numera är mycket större är tidigare på grund av deras sammanslagning. Parlamentet understryker att detta är viktigt för att minska risken för korruption i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att genom samordning med behöriga lokala myndigheter säkerställa övervakningen av ITI-medlens användning eftersom dessa medel numera är mycket större är tidigare på grund av deras sammanslagning. Parlamentet understryker att detta är viktigt för att minska risken för korruption i medlemsstaterna.

| 45. | Europaparlamentet upprepar att det behövs ett tvådelat angreppssätt, dels vad gäller vägledning för medlemsstater som har enbart nationella operativa program, dels för dem som även har regionala operativa program. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet upprepar att det behövs ett tvådelat angreppssätt, dels vad gäller vägledning för medlemsstater som har enbart nationella operativa program, dels för dem som även har regionala operativa program.

| 46. | Europaparlamentet insisterar på att förbättra samordningen i framtiden mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna vad gäller vägledning för dessa verktyg. Parlamentet rekommenderar att vägledning utarbetas parallellt med förslaget till ny lagstiftning om sammanhållningspolitiken för programplaneringsperioden efter 2020, och att den sedan uppdateras. På detta sätt skulle vägledningsdokument kunna tillhandahållas i rätt tid, rättsläget skulle vara klarare för alla parter och man skulle kunna klargöra hur de föreslagna bestämmelserna skulle genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet insisterar på att förbättra samordningen i framtiden mellan kommissionen, medlemsstaterna och regionerna vad gäller vägledning för dessa verktyg. Parlamentet rekommenderar att vägledning utarbetas parallellt med förslaget till ny lagstiftning om sammanhållningspolitiken för programplaneringsperioden efter 2020, och att den sedan uppdateras. På detta sätt skulle vägledningsdokument kunna tillhandahållas i rätt tid, rättsläget skulle vara klarare för alla parter och man skulle kunna klargöra hur de föreslagna bestämmelserna skulle genomföras i praktiken.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de regionala och nationella parlamenten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de regionala och nationella parlamenten.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

(4)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(6)  EUT C 17, 19.1.2013, s. 18.

(7)  EUT C 313, 22.9.2015, s. 31.

(8)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 1.

(9)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 9..

(10)  EUT C 440, 30.12.2015, s. 6.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2014)0015.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Sammanhållningspolitiken i EU:s bergsregioner

Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2016 om sammanhållningspolitiken i EU:s bergsregioner (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av avdelning III i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller, i synnerhet, jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning III i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt vad gäller, i synnerhet, jordbruk,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1301/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om särskilda bestämmelser för målet Investering för tillväxt och sysselsättning samt om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1144/2014 av den 22 oktober 2014 om informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder som avser jordbruksprodukter som genomförs på den inre marknaden och i tredjeland och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 3/2008 (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1302/2013 av den 17 december 2013 om ändring av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) för att förtydliga, förenkla och förbättra bildandet av sådana grupperingar och deras funktion (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2015 om en ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om den europeiska strategin för ekonomisk och social utveckling i bergsregioner, öregioner och glesbefolkade regioner (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 september 2010 om den europeiska strategin för ekonomisk och social utveckling i bergsregioner, öregioner och glesbefolkade regioner (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om upprätthållandet av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade regioner och de yttersta randområdena efter det att mjölkkvoterna upphört (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om upprätthållandet av mjölkproduktionen i bergsområden, mindre gynnade regioner och de yttersta randområdena efter det att mjölkkvoterna upphört (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Europeiska unionens strategi för Alpregionen (COM(2015)0366) och en handlingsplan till strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Europeiska unionens strategi för Alpregionen (COM(2015)0366) och en handlingsplan till strategin,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014En makroregional EU-strategi för Alpområdet
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 december 2014En makroregional EU-strategi för Alpområdet
   (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2010 om en europeisk strategi för Donauområdet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2010 om en europeisk strategi för Donauområdet (17),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 april 2011 om en EU-strategi för Donauområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 april 2011 om en EU-strategi för Donauområdet,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2013)0181),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2010)1489),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 juni 2011 om kommissionens meddelande Europeiska unionens strategi för Donauregionen
   (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 juni 2011 om kommissionens meddelande Europeiska unionens strategi för Donauregionen
   (18),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 mars 2011 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 31 mars 2011 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (19),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de makroregionala strategiernas mervärde (COM(2013)0468) och de relevanta slutsatserna från rådet av den 22 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de makroregionala strategiernas mervärde (COM(2013)0468) och de relevanta slutsatserna från rådet av den 22 oktober 2013,

| — | med beaktande av sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sjätte lägesrapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (COM(2014)0473),

| — | med beaktande av Alpkonventionen, inklusive protokollen till Alpkonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Alpkonventionen, inklusive protokollen till Alpkonventionen,

| — | med beaktande av Euromontanas studie av den 28 februari 2013, Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euromontanas studie av den 28 februari 2013, Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming,

| — | med beaktande av studien av generaldirektoratet för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, regional utveckling) från februari 2016 Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU (dvs. om sammanhållning i EU:s bergsregioner), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av generaldirektoratet för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik, regional utveckling) från februari 2016 Research for REGI Committee – Cohesion in mountainous regions of the EU (dvs. om sammanhållning i EU:s bergsregioner),

| — | med beaktande av Women/Alpnet-projektet inom Interreg-programmet för Alpområdet 2001–2006: ett nätverk av lokala institutioner och resurscentrum för kvinnor: främjande av kvinnors deltagande i Alpområdets hållbara utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Women/Alpnet-projektet inom Interreg-programmet för Alpområdet 2001–2006: ett nätverk av lokala institutioner och resurscentrum för kvinnor: främjande av kvinnors deltagande i Alpområdets hållbara utveckling,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0074/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0074/2016), och av följande skäl:

| A. | Bergsregioner omfattar en betydande del av EU:s territorium (cirka 30 procent), och hela EU är beroende av deras ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

A.

Bergsregioner omfattar en betydande del av EU:s territorium (cirka 30 procent), och hela EU är beroende av deras ekosystemtjänster.

| B. | EU:s regionalpolitik innehåller ingen uttrycklig definition av bergsregioner, och den definition som används i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) är inte lämplig för sammanhållningspolitiken och kan inte användas som sådan för ett effektivt genomförande av denna politik. |
| --- | --- |

B.

EU:s regionalpolitik innehåller ingen uttrycklig definition av bergsregioner, och den definition som används i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) är inte lämplig för sammanhållningspolitiken och kan inte användas som sådan för ett effektivt genomförande av denna politik.

| C. | Dessa regioner är strukturellt missgynnade på grund av de extrema förhållanden som råder där och det avlägsna läget, i så hög grad att många bergsregioner avfolkas och får en åldrande befolkning. Detta kan rubba den naturliga generationscykeln och leda till lägre social standard och livskvalitet, vilket i sin tur ofta leder till ökad arbetslöshet, socialt utanförskap och utflyttning till städerna. |
| --- | --- |

C.

Dessa regioner är strukturellt missgynnade på grund av de extrema förhållanden som råder där och det avlägsna läget, i så hög grad att många bergsregioner avfolkas och får en åldrande befolkning. Detta kan rubba den naturliga generationscykeln och leda till lägre social standard och livskvalitet, vilket i sin tur ofta leder till ökad arbetslöshet, socialt utanförskap och utflyttning till städerna.

| D. | Genom hållbar användning av naturresurserna finns det stora möjligheter att nå EU:s mål i bergsregionerna när det gäller sysselsättning, sammanhållning och skydd av miljön. |
| --- | --- |

D.

Genom hållbar användning av naturresurserna finns det stora möjligheter att nå EU:s mål i bergsregionerna när det gäller sysselsättning, sammanhållning och skydd av miljön.

| E. | Det förekommer avsevärda skillnader mellan bergsregionerna och därför måste politiken och sektorerna samordnas, både mellan olika bergsregioner (horisontalt) och inom enskilda bergsregioner (vertikalt). |
| --- | --- |

E.

Det förekommer avsevärda skillnader mellan bergsregionerna och därför måste politiken och sektorerna samordnas, både mellan olika bergsregioner (horisontalt) och inom enskilda bergsregioner (vertikalt).

| F. | Stöd till bergsregioner från olika EU-instrument såsom Ejflu och de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) bör komplettera varandra för att skapa synergieffekter som ger en bättre och mer inkluderande utveckling. |
| --- | --- |

F.

Stöd till bergsregioner från olika EU-instrument såsom Ejflu och de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) bör komplettera varandra för att skapa synergieffekter som ger en bättre och mer inkluderande utveckling.

| G. | Bergsregioner har stor betydelse för den ekonomiska, sociala och hållbara utvecklingen i medlemsstaterna och tillhandahåller en mängd ekosystemtjänster. Jämställdheten har en avsevärd inverkan på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i Europa. Gränsöverskridande samarbete mellan bergsområden utgör ett hållbart sätt att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa regioner. |
| --- | --- |

G.

Bergsregioner har stor betydelse för den ekonomiska, sociala och hållbara utvecklingen i medlemsstaterna och tillhandahåller en mängd ekosystemtjänster. Jämställdheten har en avsevärd inverkan på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i Europa. Gränsöverskridande samarbete mellan bergsområden utgör ett hållbart sätt att främja den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa regioner.

| H. | Tack vare bergsregionernas specifika karaktär, framför allt mängden och variationen av förnybara energikällor och dessa regioners beroende av resurs- och energieffektivitet, kan de bidra till att det utvecklas ny teknik och innovation i största allmänhet. |
| --- | --- |

H.

Tack vare bergsregionernas specifika karaktär, framför allt mängden och variationen av förnybara energikällor och dessa regioners beroende av resurs- och energieffektivitet, kan de bidra till att det utvecklas ny teknik och innovation i största allmänhet.

| I. | Bergsområdena bidrar positivt till den hållbara utvecklingen, kampen mot klimatförändringar, bevarandet och skyddet av ekosystemen och den biologiska mångfalden i regionerna. Stora delar av bergsområdena är skyddade inom ramen för det ekologiska nätverket Natura 2000 och andra naturskyddsarrangemang, vilket å ena sidan begränsar den ekonomiska verksamheten, men å andra sidan bidrar till att främja mer hållbara jordbruksmetoder och skapa en närmare koppling mellan jordbruket och annan ekonomisk verksamhet. För den hydrogeologiska stabiliteten är det mycket viktigt med jordbruk och markförvaltning i bergsområden. |
| --- | --- |

I.

Bergsområdena bidrar positivt till den hållbara utvecklingen, kampen mot klimatförändringar, bevarandet och skyddet av ekosystemen och den biologiska mångfalden i regionerna. Stora delar av bergsområdena är skyddade inom ramen för det ekologiska nätverket Natura 2000 och andra naturskyddsarrangemang, vilket å ena sidan begränsar den ekonomiska verksamheten, men å andra sidan bidrar till att främja mer hållbara jordbruksmetoder och skapa en närmare koppling mellan jordbruket och annan ekonomisk verksamhet. För den hydrogeologiska stabiliteten är det mycket viktigt med jordbruk och markförvaltning i bergsområden.

| J. | Bergsregionerna står inför allvarliga utmaningar – när det gäller social och ekonomisk utveckling, klimatförändringar, transport och demografiska frågor – som måste åtgärdas genom att det upprättas lämpliga förbindelser med stadsområden och slättområden och genom att tillgången till digitala tjänster säkerställs. |
| --- | --- |

J.

Bergsregionerna står inför allvarliga utmaningar – när det gäller social och ekonomisk utveckling, klimatförändringar, transport och demografiska frågor – som måste åtgärdas genom att det upprättas lämpliga förbindelser med stadsområden och slättområden och genom att tillgången till digitala tjänster säkerställs.

| K. | Bergsområden med bevarade ekosystem och deras tjänster kan utgöra en grund för många typer av ekonomisk verksamhet, framför allt jordbruk, skogsbruk, turism och energi, samtidigt som hänsyn måste tas till kultur- och naturarvet i dessa områden och diversifieringen i jordbruksföretagen. Sådan ekonomisk verksamhet kan främjas genom samordnade åtgärder och/eller gränsöverskridande samarbete. I bergsområden finns det unika förhållanden och traditionella kunskaper kvar, och det finns goda förutsättningar att övergå till högkvalitativa jordbrukssystem. |
| --- | --- |

K.

Bergsområden med bevarade ekosystem och deras tjänster kan utgöra en grund för många typer av ekonomisk verksamhet, framför allt jordbruk, skogsbruk, turism och energi, samtidigt som hänsyn måste tas till kultur- och naturarvet i dessa områden och diversifieringen i jordbruksföretagen. Sådan ekonomisk verksamhet kan främjas genom samordnade åtgärder och/eller gränsöverskridande samarbete. I bergsområden finns det unika förhållanden och traditionella kunskaper kvar, och det finns goda förutsättningar att övergå till högkvalitativa jordbrukssystem.

| L. | Glaciärer är karaktäristiska för de europeiska bergen och spelar en viktig roll såväl för ekosystemen som för bergens vattensystem. Sedan mitten av 1800-talet har glaciärernas minskade massa och omfattning nått oroväckande nivåer, och många europeiska glaciärer har redan försvunnit eller riskerar att försvinna före 2050. |
| --- | --- |

L.

Glaciärer är karaktäristiska för de europeiska bergen och spelar en viktig roll såväl för ekosystemen som för bergens vattensystem. Sedan mitten av 1800-talet har glaciärernas minskade massa och omfattning nått oroväckande nivåer, och många europeiska glaciärer har redan försvunnit eller riskerar att försvinna före 2050.

| M. | De högre kostnader som är kopplade till klimat, topografi, långa avstånd till ekonomiska centra samt isolering hindrar den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen i bergsområden. Bristen på tillräcklig infrastruktur, inklusive bredbandstäckning, och investeringar i bergsområdena bidrar till att öka klyftan mellan dessa och andra regioner. Insatser för att bibehålla jordbruksproduktion i EU:s bergsområden måste också kompletteras med åtgärder för fysisk tillgänglighet, digital uppkoppling och infrastruktur samt tillgång till offentliga tjänster och tjänster av allmänt intresse, t.ex. utbildning, sociala tjänster, hälso- och sjukvård, transporter och posttjänster, för invånarna i sådana regioner. |
| --- | --- |

M.

De högre kostnader som är kopplade till klimat, topografi, långa avstånd till ekonomiska centra samt isolering hindrar den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen i bergsområden. Bristen på tillräcklig infrastruktur, inklusive bredbandstäckning, och investeringar i bergsområdena bidrar till att öka klyftan mellan dessa och andra regioner. Insatser för att bibehålla jordbruksproduktion i EU:s bergsområden måste också kompletteras med åtgärder för fysisk tillgänglighet, digital uppkoppling och infrastruktur samt tillgång till offentliga tjänster och tjänster av allmänt intresse, t.ex. utbildning, sociala tjänster, hälso- och sjukvård, transporter och posttjänster, för invånarna i sådana regioner.

| N. | Det finns olika typer av bergsregioner i Europa som står inför likartade grundläggande utmaningar, såsom svårtillgänglighet, få arbetstillfällen, en åldrande befolkning, få förbindelser, följderna av klimatförändringar och en allt intensivare mänsklig produktionsverksamhet. Dessa frågor måste man aktivt ta itu med. |
| --- | --- |

N.

Det finns olika typer av bergsregioner i Europa som står inför likartade grundläggande utmaningar, såsom svårtillgänglighet, få arbetstillfällen, en åldrande befolkning, få förbindelser, följderna av klimatförändringar och en allt intensivare mänsklig produktionsverksamhet. Dessa frågor måste man aktivt ta itu med.

| O. | Mot bakgrund av marknads- och prisvolatiliteten, de ökande produktionskostnaderna, den hårda konkurrensen, upphörandet av mjölkkvoter och miljöproblemen är det av avgörande betydelse att säkra livsmedelsproduktionen och den mångfunktionella jordbruksproduktionen för att hålla kvar mervärdet i bergsområdena, stimulera hållbar sysselsättning och göra det möjligt att hitta alternativa inkomstkällor. |
| --- | --- |

O.

Mot bakgrund av marknads- och prisvolatiliteten, de ökande produktionskostnaderna, den hårda konkurrensen, upphörandet av mjölkkvoter och miljöproblemen är det av avgörande betydelse att säkra livsmedelsproduktionen och den mångfunktionella jordbruksproduktionen för att hålla kvar mervärdet i bergsområdena, stimulera hållbar sysselsättning och göra det möjligt att hitta alternativa inkomstkällor.

| P. | Bergsregioner som är en del av EU:s yttre gränser är ännu mer missgynnade och påverkas i högre grad av den negativa utveckling som berör alla bergsregioner. |
| --- | --- |

P.

Bergsregioner som är en del av EU:s yttre gränser är ännu mer missgynnade och påverkas i högre grad av den negativa utveckling som berör alla bergsregioner.

| Q. | I Europa finns det bergskammar som sträcker sig genom flera medlemsstater och även in i länder utanför EU. Ett exempel är Karpaterna, som efter den senaste EU-utvidgningen blev EU:s östra gräns och i dag är ett ytterst viktigt geopolitiskt område där strategiska politiska intressen av stor betydelse för unionens stabilitet möts. |
| --- | --- |

Q.

I Europa finns det bergskammar som sträcker sig genom flera medlemsstater och även in i länder utanför EU. Ett exempel är Karpaterna, som efter den senaste EU-utvidgningen blev EU:s östra gräns och i dag är ett ytterst viktigt geopolitiskt område där strategiska politiska intressen av stor betydelse för unionens stabilitet möts.

| R. | Många bergsregioner saknar grundläggande infrastruktur, offentliga tjänster och kontinuerlig tillgång till tjänster av allmänt intresse, särskilt i områden med säsongsverksamhet. |
| --- | --- |

R.

Många bergsregioner saknar grundläggande infrastruktur, offentliga tjänster och kontinuerlig tillgång till tjänster av allmänt intresse, särskilt i områden med säsongsverksamhet.

| S. | Bergsjordbruket är viktigt för bergsregionernas identitet och kultur och fortsätter att bidra till sysselsättningen och vissa sektorer inom ekonomin i dessa regioner, bland annat i fråga om skogstillgångar och turism, med tanke på att bergsregionernas ekonomier och sysselsättning håller på att diversifieras och de spelar en väsentlig roll i den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

S.

Bergsjordbruket är viktigt för bergsregionernas identitet och kultur och fortsätter att bidra till sysselsättningen och vissa sektorer inom ekonomin i dessa regioner, bland annat i fråga om skogstillgångar och turism, med tanke på att bergsregionernas ekonomier och sysselsättning håller på att diversifieras och de spelar en väsentlig roll i den cirkulära ekonomin.

| T. | Vissa av de yttersta randområdena är också bergsregioner av vulkaniskt ursprung (aktiva eller vilande vulkaner, vulkaniska bergsmassiv, kedjor av vulkaner och vulkanöar), med en del under vattenytan och en del ovanför, och dessa regioner har nackdelar som är specifika för områdets topologi. |
| --- | --- |

T.

Vissa av de yttersta randområdena är också bergsregioner av vulkaniskt ursprung (aktiva eller vilande vulkaner, vulkaniska bergsmassiv, kedjor av vulkaner och vulkanöar), med en del under vattenytan och en del ovanför, och dessa regioner har nackdelar som är specifika för områdets topologi.

| U. | Kvinnor i bergsregioner, särskilt i missgynnade regioner, har ofta svårt att få tillträde till högre utbildning och arbete under anständiga villkor. |
| --- | --- |

U.

Kvinnor i bergsregioner, särskilt i missgynnade regioner, har ofta svårt att få tillträde till högre utbildning och arbete under anständiga villkor.

| V. | Lösningar måste hittas på de olika problem som uppstår till följd av avfolkning, följderna av klimatförändringarna, brist på tillgänglig jordbruksmark, övergivande av jordbruksmark med påföljande förbuskning och förskogning samt behovet att bevara gräsmarkerna i bergsområdena. |
| --- | --- |

V.

Lösningar måste hittas på de olika problem som uppstår till följd av avfolkning, följderna av klimatförändringarna, brist på tillgänglig jordbruksmark, övergivande av jordbruksmark med påföljande förbuskning och förskogning samt behovet att bevara gräsmarkerna i bergsområdena.

| W. | Djuruppfödning (mjölkproduktion och extensiv köttproduktion) spelar en viktig roll i bergsområdena i många EU-länder. Svåra marknadsförhållanden och allvarliga kostnadsnackdelar har stor inverkan på de småskaliga jordbruken i de områdena. |
| --- | --- |

W.

Djuruppfödning (mjölkproduktion och extensiv köttproduktion) spelar en viktig roll i bergsområdena i många EU-länder. Svåra marknadsförhållanden och allvarliga kostnadsnackdelar har stor inverkan på de småskaliga jordbruken i de områdena.

| X. | I artikel 174 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges uttryckligen att särskild hänsyn ska tas till bland annat bergsregionerna. Det finns EU-politik och många program och strategier som indirekt påverkar bergsregionerna. |
| --- | --- |

X.

I artikel 174 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges uttryckligen att särskild hänsyn ska tas till bland annat bergsregionerna. Det finns EU-politik och många program och strategier som indirekt påverkar bergsregionerna.

Samordnad metod och allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påbörja processen med att ta fram en fungerande definition på funktionella bergsregioner inom ramen för sammanhållningspolitiken som kompletterar den definition om används inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i syfte att förbättra samordningen mellan de berörda politiska områdena och åtgärderna. Parlamentet anser att en sådan definition måste vara bred och inkluderande och att den ska utformas så att hänsyn tas till faktorer som höjd, tillgänglighet och lutning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en bred definition som även omfattar vulkaniska områden på öar och i yttersta randområden samt områden som är mycket integrerade med bergsregioner, utan att vara bergsregioner. Parlamentet lyfter i detta sammanhang fram tanken i EU:s strategi för Alpregionen om att inkludera icke-bergsregioner i strategin som ett bra initiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påbörja processen med att ta fram en fungerande definition på funktionella bergsregioner inom ramen för sammanhållningspolitiken som kompletterar den definition om används inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i syfte att förbättra samordningen mellan de berörda politiska områdena och åtgärderna. Parlamentet anser att en sådan definition måste vara bred och inkluderande och att den ska utformas så att hänsyn tas till faktorer som höjd, tillgänglighet och lutning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en bred definition som även omfattar vulkaniska områden på öar och i yttersta randområden samt områden som är mycket integrerade med bergsregioner, utan att vara bergsregioner. Parlamentet lyfter i detta sammanhang fram tanken i EU:s strategi för Alpregionen om att inkludera icke-bergsregioner i strategin som ett bra initiativ.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU-politiken bör ha en särskild strategi för bergsregionerna, eftersom de uppenbart är strukturellt missgynnade. Dessa regioner behöver mer stöd för att klara utmaningarna med klimatförändringarna, kunna erbjuda helårssysselsättning och inte enbart säsongsbaserad sysselsättning, ekonomisk utveckling, förebyggande och hantering av naturkatastrofer och miljöskydd samt bidra till att uppnå EU:s mål för förnybar energi. Parlamentet anser därför att frågor som rör bergsregioner bör införlivas i all EU-politik, däribland sammanhållningspolitiken, genom införandet av en territoriell konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att EU-politiken bör ha en särskild strategi för bergsregionerna, eftersom de uppenbart är strukturellt missgynnade. Dessa regioner behöver mer stöd för att klara utmaningarna med klimatförändringarna, kunna erbjuda helårssysselsättning och inte enbart säsongsbaserad sysselsättning, ekonomisk utveckling, förebyggande och hantering av naturkatastrofer och miljöskydd samt bidra till att uppnå EU:s mål för förnybar energi. Parlamentet anser därför att frågor som rör bergsregioner bör införlivas i all EU-politik, däribland sammanhållningspolitiken, genom införandet av en territoriell konsekvensbedömning.

| 3. | Europaparlamentet ser att EU inte har någon specifik politik för bergsregioner och påpekar att den politik liksom de program och strategier som redan finns och som har en indirekt inverkan på dessa områden utgör en grund för en agenda för EU:s bergsregioner, på vilken en EU-strategi kan byggas som syftar till att skapa långsiktig utveckling av bergsregioner och de regioner som är beroende av dem. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser att EU inte har någon specifik politik för bergsregioner och påpekar att den politik liksom de program och strategier som redan finns och som har en indirekt inverkan på dessa områden utgör en grund för en agenda för EU:s bergsregioner, på vilken en EU-strategi kan byggas som syftar till att skapa långsiktig utveckling av bergsregioner och de regioner som är beroende av dem.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en agenda för EU:s bergsregioner, vilken bör utgöra ett ramverk som bidrar till transnationell, gränsöverskridande och interregional politik. Parlamentet anser att den framtida agendan bör fastställa prioriteringar för utvecklingen i dessa regioner, så att sektorspolitiken kan anpassas bättre och möjligheter att finansiera den styras genom EU:s medel, i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar inkluderande politik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en agenda för EU:s bergsregioner, vilken bör utgöra ett ramverk som bidrar till transnationell, gränsöverskridande och interregional politik. Parlamentet anser att den framtida agendan bör fastställa prioriteringar för utvecklingen i dessa regioner, så att sektorspolitiken kan anpassas bättre och möjligheter att finansiera den styras genom EU:s medel, i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar inkluderande politik.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för detta program skapa ett specifikt och fördjupat program för att skydda de europeiska glaciärer som enligt uppskattningar kan komma att försvinna före 2050. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för detta program skapa ett specifikt och fördjupat program för att skydda de europeiska glaciärer som enligt uppskattningar kan komma att försvinna före 2050.

| 6. | Europaparlamentet vill se en förstärkning av synergier genom samordning av EU:s politik, strategier och program som har en indirekt inverkan på bergsregioner, såsom Horisont 2020, Cosme, Life, Natura 2000, EU:s bredbandsstrategi, EU:s strategi för klimatanpassning, EU:s miljöhandlingsprogram, Fonden för ett sammanlänkat Europa, det europeiska territoriella samarbetet, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för strategiska investeringar samt makroregionala strategiinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över hur dessa program kan tillämpas och förvaltas i bergsregioner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet vill se en förstärkning av synergier genom samordning av EU:s politik, strategier och program som har en indirekt inverkan på bergsregioner, såsom Horisont 2020, Cosme, Life, Natura 2000, EU:s bredbandsstrategi, EU:s strategi för klimatanpassning, EU:s miljöhandlingsprogram, Fonden för ett sammanlänkat Europa, det europeiska territoriella samarbetet, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, Europeiska fonden för strategiska investeringar samt makroregionala strategiinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över hur dessa program kan tillämpas och förvaltas i bergsregioner.

| 7. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att skapa synergieffekter mellan strategier, instrument och sektorer, vilket kräver ett integrerat synsätt. Parlamentet framhåller de värdefulla erfarenheterna från genomförandet av Alpkonventionen, som förenar ekonomiska, sociala och miljömässiga intressen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att skapa synergieffekter mellan strategier, instrument och sektorer, vilket kräver ett integrerat synsätt. Parlamentet framhåller de värdefulla erfarenheterna från genomförandet av Alpkonventionen, som förenar ekonomiska, sociala och miljömässiga intressen.

| 8. | Europaparlamentet framhäver att det finns mycket lite användbar mark i bergsregioner, vilket kan leda till konflikter på grund av motstridiga eller överlappande intressen när det gäller klassificeringen och användningen av mark. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fram och tillämpa verktyg för fysisk planering som underlättar samordningen av och allmänhetens deltagande i den territoriella utvecklingen. Parlamentet anser att protokollet om fysisk planering och hållbar utveckling i Alpkonventionen är ett viktigt exempel som ytterligare kan utnyttjas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhäver att det finns mycket lite användbar mark i bergsregioner, vilket kan leda till konflikter på grund av motstridiga eller överlappande intressen när det gäller klassificeringen och användningen av mark. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta fram och tillämpa verktyg för fysisk planering som underlättar samordningen av och allmänhetens deltagande i den territoriella utvecklingen. Parlamentet anser att protokollet om fysisk planering och hållbar utveckling i Alpkonventionen är ett viktigt exempel som ytterligare kan utnyttjas.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar naturparker i medlemsstater som har en gemensam gräns med en eller flera andra stater att utveckla gemensamma tillvägagångssätt för att förvalta, utveckla och skydda dessa naturparker. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar naturparker i medlemsstater som har en gemensam gräns med en eller flera andra stater att utveckla gemensamma tillvägagångssätt för att förvalta, utveckla och skydda dessa naturparker.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken innebär att förvaltningen av medlen från de europeiska sammanhållningsfonderna kan skötas på regional nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken innebär att förvaltningen av medlen från de europeiska sammanhållningsfonderna kan skötas på regional nivå.

| 11. | Europaparlamentet vill att förvaltningsmyndigheterna överväger att öka de europeiska struktur- och investeringsfondernas anslag på nationell nivå för att stödja underutvecklade bergsregioner genom en politik som är relevant för flera olika sektorer, där så är möjligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stimulera investeringar i bergsområdena genom att främja finansiering av operativa program i sådana områden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet vill att förvaltningsmyndigheterna överväger att öka de europeiska struktur- och investeringsfondernas anslag på nationell nivå för att stödja underutvecklade bergsregioner genom en politik som är relevant för flera olika sektorer, där så är möjligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stimulera investeringar i bergsområdena genom att främja finansiering av operativa program i sådana områden.

| 12. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens territoriella dimension måste prioriteras genom riktade initiativ för territoriell utveckling och extra stöd till territoriellt samarbete på europeisk nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens territoriella dimension måste prioriteras genom riktade initiativ för territoriell utveckling och extra stöd till territoriellt samarbete på europeisk nivå.

| 13. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och regionerna enligt förordningen om landsbygdens utveckling har möjlighet att skapa tematiska underprogram inriktade på behoven i bergsområden som är berättigade till högre stödnivåer för offentlig finansiering. Parlamentet uppmuntrar dem att utnyttja dessa möjligheter. Parlamentet konstaterar att ingen behörig myndighet ännu har valt att göra detta, men anser dock att detta inte nödvändigtvis innebär att det saknas planer på särskilt stöd till dessa regioner. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna och regionerna enligt förordningen om landsbygdens utveckling har möjlighet att skapa tematiska underprogram inriktade på behoven i bergsområden som är berättigade till högre stödnivåer för offentlig finansiering. Parlamentet uppmuntrar dem att utnyttja dessa möjligheter. Parlamentet konstaterar att ingen behörig myndighet ännu har valt att göra detta, men anser dock att detta inte nödvändigtvis innebär att det saknas planer på särskilt stöd till dessa regioner.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda verktyg såsom integrerad territoriell investering och instrument för lokalt ledd utveckling för att stödja bergsregionernas utveckling, i syfte att stödja deras specifika utvecklingspotential och utvecklingsmål. Parlamentet uppmuntrar stödet till lokala aktionsgrupper (LAG) för lokalt ledd utveckling (LLU) i syfte att stimulera transnationella nätverk och kooperativa arbetsmetoder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att använda verktyg såsom integrerad territoriell investering och instrument för lokalt ledd utveckling för att stödja bergsregionernas utveckling, i syfte att stödja deras specifika utvecklingspotential och utvecklingsmål. Parlamentet uppmuntrar stödet till lokala aktionsgrupper (LAG) för lokalt ledd utveckling (LLU) i syfte att stimulera transnationella nätverk och kooperativa arbetsmetoder.

| 15. | Europaparlamentet understryker den potential och betydelse som finns hos befintliga och framtida makroregionala strategier för hållbar utveckling av EU:s bergsregioner – där så är möjligt med ett starkt inslag av samarbete över gränserna. Parlamentet anser att man bör beakta erfarenheterna från genomförandet av andra makroregionala EU-strategier. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker den potential och betydelse som finns hos befintliga och framtida makroregionala strategier för hållbar utveckling av EU:s bergsregioner – där så är möjligt med ett starkt inslag av samarbete över gränserna. Parlamentet anser att man bör beakta erfarenheterna från genomförandet av andra makroregionala EU-strategier.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar initiativen för Karpaterna i EU-strategin för Donauregionen och framstegen med EU:s makroregionala strategi för Alperna. Parlamentet noterar att den sistnämnda strategin är ett bra exempel på en integrerad syn på territoriell utveckling, där man tar hänsyn till bergsregioner och regioner som är integrerade med dessa. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar initiativen för Karpaterna i EU-strategin för Donauregionen och framstegen med EU:s makroregionala strategi för Alperna. Parlamentet noterar att den sistnämnda strategin är ett bra exempel på en integrerad syn på territoriell utveckling, där man tar hänsyn till bergsregioner och regioner som är integrerade med dessa.

| 17. | Europaparlamentet anser att instrumentet för europeiskt territoriellt samarbete innebär en utmärkt möjlighet att sprida goda exempel och kunskap bland bergsregionerna, som ofta ligger vid nationsgränser, och vill se en särskild dimension om bergsregioner i det framtida instrumentet. Parlamentet välkomnar initiativ såsom politiska åtgärder mot avfolkning av bergsområden, som är inriktade på hanteringen av specifika problem som bergsregioner står inför. Parlamentet betonar att Interreg-program och andra samarbetsinitiativ, till exempel europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) och europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG), är viktiga för utvecklingen av gemensamma områden och bergskedjor på ett gemensamt och samordnat sätt i regioner med gränsöverskridande bergsområden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att instrumentet för europeiskt territoriellt samarbete innebär en utmärkt möjlighet att sprida goda exempel och kunskap bland bergsregionerna, som ofta ligger vid nationsgränser, och vill se en särskild dimension om bergsregioner i det framtida instrumentet. Parlamentet välkomnar initiativ såsom politiska åtgärder mot avfolkning av bergsområden, som är inriktade på hanteringen av specifika problem som bergsregioner står inför. Parlamentet betonar att Interreg-program och andra samarbetsinitiativ, till exempel europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) och europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG), är viktiga för utvecklingen av gemensamma områden och bergskedjor på ett gemensamt och samordnat sätt i regioner med gränsöverskridande bergsområden.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande med en agenda för EU:s bergsregioner och därefter en vitbok om bergsregionernas utveckling, som ska bygga på bästa praxis och involvera lokala, regionala och nationella myndigheter samt andra relevanta aktörer, bland annat näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt företrädare för civilsamhället. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande med en agenda för EU:s bergsregioner och därefter en vitbok om bergsregionernas utveckling, som ska bygga på bästa praxis och involvera lokala, regionala och nationella myndigheter samt andra relevanta aktörer, bland annat näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt företrädare för civilsamhället.

| 19. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och andra intressenter ska genomföra en ingående och regelbunden granskning av förhållandena i EU:s bergsregioner och analysera uppgifterna, exempelvis resultatet av genomförandet av sammanhållningspolitikens operativa program och nyckeltal som visar förändringar i livskvalitet och demografi, för att anpassa EU:s finansiering och politik på bästa sätt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen och andra intressenter ska genomföra en ingående och regelbunden granskning av förhållandena i EU:s bergsregioner och analysera uppgifterna, exempelvis resultatet av genomförandet av sammanhållningspolitikens operativa program och nyckeltal som visar förändringar i livskvalitet och demografi, för att anpassa EU:s finansiering och politik på bästa sätt.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av tillförlitliga, uppdelade statistiska uppgifter som politiska initiativ kan bygga på. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av tillförlitliga, uppdelade statistiska uppgifter som politiska initiativ kan bygga på.

| 21. | Europaparlamentet vill se ett samarbete med europeiska länder utanför EU och med regionala och lokala myndigheter vid genomförandet av en politik för bergsregioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vill se ett samarbete med europeiska länder utanför EU och med regionala och lokala myndigheter vid genomförandet av en politik för bergsregioner.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av finansiella instrument i bergsregioner för att nå konkreta resultat. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra användningen av finansiella instrument i bergsregioner för att nå konkreta resultat.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den pågående debatten om en förenkling av sammanhållningspolitiken. Parlamentet hoppas att ett lättare ramverk, och instrument som är enklare att använda för intressenter och mottagare kommer att bidra till utvecklingen av EU:s bergsregioner. Parlamentet vill att särskild vikt ska läggas vid att åstadkomma förenkling och underlätta investeringar i bergsregioner. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den pågående debatten om en förenkling av sammanhållningspolitiken. Parlamentet hoppas att ett lättare ramverk, och instrument som är enklare att använda för intressenter och mottagare kommer att bidra till utvecklingen av EU:s bergsregioner. Parlamentet vill att särskild vikt ska läggas vid att åstadkomma förenkling och underlätta investeringar i bergsregioner.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett europeiskt år för öar och berg. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett europeiskt år för öar och berg.

Sysselsättning och ekonomisk tillväxt i bergsregioner

| 25. | Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag i bergsregioner står inför allvarliga svårigheter på grund av bristande tillgänglighet, infrastruktur, förbindelsemöjligheter och mänskliga resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagens utveckling i bergsregioner, framför allt i områden som drabbas av natur- och klimatkatastrofer. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att prioritera investeringar i infrastruktur och tjänster i bergsregioner. Parlamentet vill se synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfondernas resurser och de övriga EU-subventionerade programmen och initiativen i en effektiv helhetspolitik för att maximera stödet till små och medelstora företag och entreprenörskap. Parlamentet understryker att integrerade platsbaserade strategier för bergsregioner bör utarbetas för att fastställa särskilda utvecklingsmöjligheter. Detta bör även omfatta åtgärder för att i högre grad koppla samman lokala små och medelstora företag och förbättra förbindelser och samordning både inom och mellan sektorer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att små och medelstora företag i bergsregioner står inför allvarliga svårigheter på grund av bristande tillgänglighet, infrastruktur, förbindelsemöjligheter och mänskliga resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma de små och medelstora företagens utveckling i bergsregioner, framför allt i områden som drabbas av natur- och klimatkatastrofer. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att prioritera investeringar i infrastruktur och tjänster i bergsregioner. Parlamentet vill se synergieffekter mellan de europeiska struktur- och investeringsfondernas resurser och de övriga EU-subventionerade programmen och initiativen i en effektiv helhetspolitik för att maximera stödet till små och medelstora företag och entreprenörskap. Parlamentet understryker att integrerade platsbaserade strategier för bergsregioner bör utarbetas för att fastställa särskilda utvecklingsmöjligheter. Detta bör även omfatta åtgärder för att i högre grad koppla samman lokala små och medelstora företag och förbättra förbindelser och samordning både inom och mellan sektorer.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla flera verksamheter inom jordbruksproduktion, turistutveckling och miljöskydd och av att man organiserar livsmedelskedjor i bergsregioner, antingen inom sammanslutningar av producentorganisationer, vilket ökar jordbrukarnas förhandlingskraft, eller genom att etablera lokala marknader och korta leveranskedjor. Parlamentet anser att tillgången till stora marknader måste garanteras och att produktkvalitets-, marknadsförings- och skyddsåtgärder måste införas så att man därmed kan förbättra saluföringen av jordbruksprodukter och inkludera dem i de allmänna turistprodukterna i ett visst geografiskt område. Dessutom anser parlamentet att bergsregioner har stor potential för att producera högklassiga livsmedelsprodukter och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inleda en diskussion om införandet av en särskild EU-märkning för livsmedelsprodukter från bergsområden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla flera verksamheter inom jordbruksproduktion, turistutveckling och miljöskydd och av att man organiserar livsmedelskedjor i bergsregioner, antingen inom sammanslutningar av producentorganisationer, vilket ökar jordbrukarnas förhandlingskraft, eller genom att etablera lokala marknader och korta leveranskedjor. Parlamentet anser att tillgången till stora marknader måste garanteras och att produktkvalitets-, marknadsförings- och skyddsåtgärder måste införas så att man därmed kan förbättra saluföringen av jordbruksprodukter och inkludera dem i de allmänna turistprodukterna i ett visst geografiskt område. Dessutom anser parlamentet att bergsregioner har stor potential för att producera högklassiga livsmedelsprodukter och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att inleda en diskussion om införandet av en särskild EU-märkning för livsmedelsprodukter från bergsområden.

| 27. | Europaparlamentet inser i detta sammanhang att det behövs stöd från Ejflu för jordbruksproduktion i bergsområden och för insatser som syftar till att skapa mervärde genom synergieffekter med andra EU-fonder och -initiativ samt med privata finansiella instrument så att bergsregionerna gynnas av dessa synergier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser i detta sammanhang att det behövs stöd från Ejflu för jordbruksproduktion i bergsområden och för insatser som syftar till att skapa mervärde genom synergieffekter med andra EU-fonder och -initiativ samt med privata finansiella instrument så att bergsregionerna gynnas av dessa synergier.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts med EU:s skogsstrategi. Parlamentet stöder en hållbar skogsutveckling på unionsnivå, särskilt när det gäller skogens möjligheter att bidra till bevarande av miljön och biologisk mångfald samt nå målen för förnybar energi. Parlamentet noterar att den ekonomiska dimensionen av skogsbruk skulle kunna betonas i strategin. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts med EU:s skogsstrategi. Parlamentet stöder en hållbar skogsutveckling på unionsnivå, särskilt när det gäller skogens möjligheter att bidra till bevarande av miljön och biologisk mångfald samt nå målen för förnybar energi. Parlamentet noterar att den ekonomiska dimensionen av skogsbruk skulle kunna betonas i strategin.

| 29. | Europaparlamentet anser att skogsbruk kan skapa arbetstillfällen och ekonomisk utveckling i bergsregioner och att skogstillgångarna därför bör säkerställas på lång sikt genom att de utnyttjas på ett hållbart sätt. Parlamentet påminner om att skogarna har en avgörande betydelse för ekosystemet och att de i bergsregioner fyller en viktig funktion genom att förebygga laviner, jordskred och översvämningar. Parlamentet vill se stöd till små och medelstora företag, särskilt de som är etablerade i bergsregioner, verksamma inom skogsindustrin och till fullo respekterar principen om miljömässig hållbarhet. Parlamentet framhåller den särskilda ekonomiska och sociala roll som skogsbruket har i bergsområden och vikten av investeringar i effektiv användning av skogsresurserna i dessa regioner. Parlamentet påminner om skogens betydelse för att tillhandahålla primära och sekundära råvaror till läkemedels-, kosmetika- och livsmedelsindustrin och därigenom bidra till att skapa arbetstillfällen. I detta sammanhang anser parlamentet att sammanhållningspolitiken i högre grad måste inriktas på hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att skogsbruk kan skapa arbetstillfällen och ekonomisk utveckling i bergsregioner och att skogstillgångarna därför bör säkerställas på lång sikt genom att de utnyttjas på ett hållbart sätt. Parlamentet påminner om att skogarna har en avgörande betydelse för ekosystemet och att de i bergsregioner fyller en viktig funktion genom att förebygga laviner, jordskred och översvämningar. Parlamentet vill se stöd till små och medelstora företag, särskilt de som är etablerade i bergsregioner, verksamma inom skogsindustrin och till fullo respekterar principen om miljömässig hållbarhet. Parlamentet framhåller den särskilda ekonomiska och sociala roll som skogsbruket har i bergsområden och vikten av investeringar i effektiv användning av skogsresurserna i dessa regioner. Parlamentet påminner om skogens betydelse för att tillhandahålla primära och sekundära råvaror till läkemedels-, kosmetika- och livsmedelsindustrin och därigenom bidra till att skapa arbetstillfällen. I detta sammanhang anser parlamentet att sammanhållningspolitiken i högre grad måste inriktas på hållbar skogsförvaltning.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare incitament för att bevara små och medelstora beredningsföretag i bergsområden, eftersom dessa är en viktig möjlighet till sysselsättning och tillverkar produkter med särskilda kvalitetsegenskaper, samtidigt som de i genomsnitt har högre kostnader och lägre lönsamhet än jordbruk som odlar intensiva grödor eller bedriver intensiv boskapsuppfödning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja pilotprojekt för återupptagande av traditionell ekonomisk verksamhet, bland annat inom jordbruk och hantverk, i bergsregioner som är drabbade av avfolkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja enklare administrativa förfaranden för att ansöka om och administrera medel, i syfte att ge små samhällen bättre tillgång till finansiering och stimulera långsiktig utveckling, tillgång till marknader och inrättande av producentorganisationer i bergsområden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare incitament för att bevara små och medelstora beredningsföretag i bergsområden, eftersom dessa är en viktig möjlighet till sysselsättning och tillverkar produkter med särskilda kvalitetsegenskaper, samtidigt som de i genomsnitt har högre kostnader och lägre lönsamhet än jordbruk som odlar intensiva grödor eller bedriver intensiv boskapsuppfödning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja pilotprojekt för återupptagande av traditionell ekonomisk verksamhet, bland annat inom jordbruk och hantverk, i bergsregioner som är drabbade av avfolkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja enklare administrativa förfaranden för att ansöka om och administrera medel, i syfte att ge små samhällen bättre tillgång till finansiering och stimulera långsiktig utveckling, tillgång till marknader och inrättande av producentorganisationer i bergsområden.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska struktur- och investeringsfondernas stödmottagare i bergsregioner att bedöma potentialen och behovet av att inrätta lokala teknikparker och hållbara industriområden och att efter lämpliga genomförbarhetsstudier och lönsamhetsanalyser överväga att anlägga dessa med EU-medel och nationella medel. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska struktur- och investeringsfondernas stödmottagare i bergsregioner att bedöma potentialen och behovet av att inrätta lokala teknikparker och hållbara industriområden och att efter lämpliga genomförbarhetsstudier och lönsamhetsanalyser överväga att anlägga dessa med EU-medel och nationella medel.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet av smarta strategier för specialisering där så är möjligt, genom att stärka den potential som finns i bergsregioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker behovet av smarta strategier för specialisering där så är möjligt, genom att stärka den potential som finns i bergsregioner.

| 33. | Europaparlamentet betonar att sociala företag och alternativa företagsmodeller, som kooperativ och ömsesidiga bolag, kan vara viktiga för den inkluderande och hållbara utvecklingen av bergsregioner, bland annat för att överbrygga utestängningen av marginaliserade grupper och överbrygga könsklyftorna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att sociala företag och alternativa företagsmodeller, som kooperativ och ömsesidiga bolag, kan vara viktiga för den inkluderande och hållbara utvecklingen av bergsregioner, bland annat för att överbrygga utestängningen av marginaliserade grupper och överbrygga könsklyftorna.

| 34. | Europaparlamentet stöder användningen av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till ekonomiska sektorer som inte förorenar och är framtidsinriktade, exempelvis hållbar turism, kulturarv, hållbart skogsbruk, utveckling av höghastighetsinternet, hantverk och förnybara energikällor. Parlamentet framhäver vikten av att utveckla nya innovativa turismmodeller och främja framgångsrika befintliga modeller. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet stöder användningen av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till ekonomiska sektorer som inte förorenar och är framtidsinriktade, exempelvis hållbar turism, kulturarv, hållbart skogsbruk, utveckling av höghastighetsinternet, hantverk och förnybara energikällor. Parlamentet framhäver vikten av att utveckla nya innovativa turismmodeller och främja framgångsrika befintliga modeller.

Bergsregionernas socioekonomiska dimension

| 35. | Europaparlamentet noterar att stödet till en övergång till en klimatsäker, resurseffektiv och miljömässigt hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp skulle kunna betonas i sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att stödet till en övergång till en klimatsäker, resurseffektiv och miljömässigt hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp skulle kunna betonas i sammanhållningspolitiken.

| 36. | Europaparlamentet anser att kompetenshöjning av arbetskraften och skapandet av nya arbetstillfällen i den gröna ekonomin bör vara några av prioriteringarna för europeiska struktur- och investeringsfondernas investeringar och betonar att EU:s politik bör stödja utbildning inom områden som bergsjordbruk, hållbar turism, hantverk, hållbart skogsbruk och teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att kompetenshöjning av arbetskraften och skapandet av nya arbetstillfällen i den gröna ekonomin bör vara några av prioriteringarna för europeiska struktur- och investeringsfondernas investeringar och betonar att EU:s politik bör stödja utbildning inom områden som bergsjordbruk, hållbar turism, hantverk, hållbart skogsbruk och teknik för förnybar energi.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar initiativ för att locka unga människor till jordbrukssektorn och uppmanar kommissionen att utarbeta liknande program för bergsregioner. Parlamentet anser att åtgärder måste vidtas för att uppmuntra unga företagare att utvidga sin verksamhet inom områden som är kopplade till kulturarvet och inte begränsa sig till endast säsongsverksamhet. Parlamentet framhåller betydelsen av vetenskapliga institut och andra utbildningsanstalter som behandlar bergsjordbruket. Parlamentet uppmuntrar unga jordbrukare att delta i utbytesprogram och plattformar för e-lärande. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar initiativ för att locka unga människor till jordbrukssektorn och uppmanar kommissionen att utarbeta liknande program för bergsregioner. Parlamentet anser att åtgärder måste vidtas för att uppmuntra unga företagare att utvidga sin verksamhet inom områden som är kopplade till kulturarvet och inte begränsa sig till endast säsongsverksamhet. Parlamentet framhåller betydelsen av vetenskapliga institut och andra utbildningsanstalter som behandlar bergsjordbruket. Parlamentet uppmuntrar unga jordbrukare att delta i utbytesprogram och plattformar för e-lärande.

| 38. | Europaparlamentet framhåller vikten av utbildning för kvinnor och flickor samt av ökad integrering av kvinnor inom områden som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och entreprenörskap, däribland inom den gröna ekonomin. Parlamentet anser att man bör lägga särskild vikt vid stöd och uppmuntran till kvinnliga lantbrukare och kvinnliga egenföretagare som sysslar med direktförsäljning, turism och hantverksrelaterade verksamheter och projekt. Parlamentet betonar vikten av kvinnors aktiva närvaro och roll i bergsområden, särskilt för att främja innovation och samarbetsprocesser och bevara en väl fungerande landsbygd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att använda befintliga resurser och förfaranden inom Europeiska socialfonden och gränsöverskridande projekt för program för mikrofinansiering och mikrokrediter som riktar sig till kvinnor och för deras karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller vikten av utbildning för kvinnor och flickor samt av ökad integrering av kvinnor inom områden som vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, matematik och entreprenörskap, däribland inom den gröna ekonomin. Parlamentet anser att man bör lägga särskild vikt vid stöd och uppmuntran till kvinnliga lantbrukare och kvinnliga egenföretagare som sysslar med direktförsäljning, turism och hantverksrelaterade verksamheter och projekt. Parlamentet betonar vikten av kvinnors aktiva närvaro och roll i bergsområden, särskilt för att främja innovation och samarbetsprocesser och bevara en väl fungerande landsbygd. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att använda befintliga resurser och förfaranden inom Europeiska socialfonden och gränsöverskridande projekt för program för mikrofinansiering och mikrokrediter som riktar sig till kvinnor och för deras karriärmöjligheter.

| 39. | Europaparlamentet betonar att vikten av bergsområden och effektiva åtgärder i EU har införlivats i den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken inte enbart bör inriktas på att kompensera jordbrukarna för naturbetingade och ekonomiska nackdelar, utan även på att ge dem resurser för att göra det bästa av sina tillgångar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att vikten av bergsområden och effektiva åtgärder i EU har införlivats i den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken inte enbart bör inriktas på att kompensera jordbrukarna för naturbetingade och ekonomiska nackdelar, utan även på att ge dem resurser för att göra det bästa av sina tillgångar.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av stöd inom den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken för att upprätthålla jordbruksproduktionen och inkomstmöjligheterna för jordbrukare i bergsområden. Medlemsstaterna kan också bevilja direktstöd och kopplat stöd för att bättre uppnå dessa mål. Parlamentet påminner om att visst frikopplat stöd inom den första pelaren i många medlemsstater är mycket lägre än i gynnsamt belägna jordbruksområden på grund av bristande intern konvergens, vilket ytterligare begränsar jordbruksföretagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker vikten av stöd inom den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken för att upprätthålla jordbruksproduktionen och inkomstmöjligheterna för jordbrukare i bergsområden. Medlemsstaterna kan också bevilja direktstöd och kopplat stöd för att bättre uppnå dessa mål. Parlamentet påminner om att visst frikopplat stöd inom den första pelaren i många medlemsstater är mycket lägre än i gynnsamt belägna jordbruksområden på grund av bristande intern konvergens, vilket ytterligare begränsar jordbruksföretagens konkurrenskraft.

| 41. | Europaparlamentet anser att åtgärder inom den andra pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken måste syfta till att garantera hållbarhet, konkurrenskraft och diversifiering inom jordbruksproduktionen och beredningsföretagen i bergsområdena. Sådana åtgärder skulle kunna bidra till ”pånyttfödelse av landsbygden” genom stöd till projekt för utveckling av mångfunktionella jordbruksföretag som skapar mervärde och innovation och genom främjande av investeringar i jordbruket (byggnader, särskild utrustning, modernisering osv.) och bevarande av lokala arter och raser. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att åtgärder inom den andra pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken måste syfta till att garantera hållbarhet, konkurrenskraft och diversifiering inom jordbruksproduktionen och beredningsföretagen i bergsområdena. Sådana åtgärder skulle kunna bidra till ”pånyttfödelse av landsbygden” genom stöd till projekt för utveckling av mångfunktionella jordbruksföretag som skapar mervärde och innovation och genom främjande av investeringar i jordbruket (byggnader, särskild utrustning, modernisering osv.) och bevarande av lokala arter och raser.

| 42. | Europaparlamentet anser att en sektorsspecifik strategi för mejerisektorn bör syfta till att garantera hållbar mjölkproduktion i bergsområden och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att vidta, särskilt inom ramen för den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, kompletterande kompensationsåtgärder för missgynnad mejeriproduktion i syfte att bevara och stärka jordbruket och se till att jordbruksföretagen fungerar effektivt, särskilt de små jordbruksföretagen, i de regionerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att en sektorsspecifik strategi för mejerisektorn bör syfta till att garantera hållbar mjölkproduktion i bergsområden och uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de regionala myndigheterna att vidta, särskilt inom ramen för den andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, kompletterande kompensationsåtgärder för missgynnad mejeriproduktion i syfte att bevara och stärka jordbruket och se till att jordbruksföretagen fungerar effektivt, särskilt de små jordbruksföretagen, i de regionerna.

| 43. | Europaparlamentet betonar den potential som finns med så kallad dual utbildning (som omfattar både teoretisk och arbetsplatsförlagd undervisning) i bergsregioner. Parlamentet lyfter fram de positiva resultaten i vissa medlemsstater. Parlamentet ser positivt på befintliga projekt inom dual utbildning i hela EU. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar den potential som finns med så kallad dual utbildning (som omfattar både teoretisk och arbetsplatsförlagd undervisning) i bergsregioner. Parlamentet lyfter fram de positiva resultaten i vissa medlemsstater. Parlamentet ser positivt på befintliga projekt inom dual utbildning i hela EU.

| 44. | Europaparlamentet noterar att lämplig fysisk infrastruktur och IKT-lösningar ger möjligheter till ekonomiska, utbildningsmässiga, sociala och kulturella verksamheter och minskar det perifera geografiska lägets och isoleringens effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram särskilda rekommendationer för att få bukt med bristen på kvalificerad arbetskraft i turistindustrin, med särskild tonvikt på utmaningarna med oattraktiva arbetstillfällen och otillräckliga löner, samt för att öka möjligheterna till karriärutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera via de europeiska struktur- och investeringsfonderna i infrastruktur i bergsområden för att öka deras attraktionskraft för ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet noterar att lämplig fysisk infrastruktur och IKT-lösningar ger möjligheter till ekonomiska, utbildningsmässiga, sociala och kulturella verksamheter och minskar det perifera geografiska lägets och isoleringens effekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram särskilda rekommendationer för att få bukt med bristen på kvalificerad arbetskraft i turistindustrin, med särskild tonvikt på utmaningarna med oattraktiva arbetstillfällen och otillräckliga löner, samt för att öka möjligheterna till karriärutveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera via de europeiska struktur- och investeringsfonderna i infrastruktur i bergsområden för att öka deras attraktionskraft för ekonomisk verksamhet.

| 45. | Europaparlamentet stöder innovativa lösningar, däribland it-baserade sådana, för tillträde till grundutbildning av hög kvalitet samt formell och informell utbildning och möjligheter till livslångt lärande i avlägsna bergsregioner, exempelvis genom samarbete mellan bergsregioner, städer och universitet. Parlamentet betonar behovet av eftergymnasial utbildning och framhäver potentialen hos system för distansundervisning, som ger tillträde till undervisning och lärande från avlägsna områden. Parlamentet understryker att såväl fritt och lika tillträde till utbildning och barntillsyn som fortbildning och omskolning av äldre personer så att de lättare ska kunna integreras aktivt på arbetsmarknaden är viktiga frågor att ta upp för att man ska få bukt med den negativa demografiska utvecklingen i dessa regioner. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet stöder innovativa lösningar, däribland it-baserade sådana, för tillträde till grundutbildning av hög kvalitet samt formell och informell utbildning och möjligheter till livslångt lärande i avlägsna bergsregioner, exempelvis genom samarbete mellan bergsregioner, städer och universitet. Parlamentet betonar behovet av eftergymnasial utbildning och framhäver potentialen hos system för distansundervisning, som ger tillträde till undervisning och lärande från avlägsna områden. Parlamentet understryker att såväl fritt och lika tillträde till utbildning och barntillsyn som fortbildning och omskolning av äldre personer så att de lättare ska kunna integreras aktivt på arbetsmarknaden är viktiga frågor att ta upp för att man ska få bukt med den negativa demografiska utvecklingen i dessa regioner.

| 46. | Europaparlamentet anser att hälso- och sjukvården måste byggas ut och förbättras i bergsregionerna, bland annat genom gränsöverskridande samarbetsinitiativ, till exempel uppbyggnad av gränsöverskridande hälso- och sjukvårdsinrättningar, där så behövs. Parlamentet förespråkar volontärarbete för tillhandahållande av offentliga tjänster, med beaktande av bästa praxis i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att hälso- och sjukvården måste byggas ut och förbättras i bergsregionerna, bland annat genom gränsöverskridande samarbetsinitiativ, till exempel uppbyggnad av gränsöverskridande hälso- och sjukvårdsinrättningar, där så behövs. Parlamentet förespråkar volontärarbete för tillhandahållande av offentliga tjänster, med beaktande av bästa praxis i vissa medlemsstater.

| 47. | Europaparlamentet erinrar om att principen om allmän tillgång till offentliga tjänster i hela EU måste respekteras och framhåller att medlemsstaterna och regionerna måste uppmuntra till alternativa och innovativa lösningar för bergsområden, däribland skräddarsydda lösningar som vid behov anpassas till lokala och regionala behov. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet erinrar om att principen om allmän tillgång till offentliga tjänster i hela EU måste respekteras och framhåller att medlemsstaterna och regionerna måste uppmuntra till alternativa och innovativa lösningar för bergsområden, däribland skräddarsydda lösningar som vid behov anpassas till lokala och regionala behov.

| 48. | Europaparlamentet anser att sysselsättningsinitiativet för unga och ett effektivare genomförande av ungdomsgarantin är en bra möjlighet att stoppa utflyttningen av ungdomar från bergsregionerna för att på så sätt motverka den demografiska krisen och problemen med en åldrande befolkning. Parlamentet anser att sysselsättningsinitiativ för unga ska inriktas specifikt på att möta behoven i underutvecklade bergsregioner. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att sysselsättningsinitiativet för unga och ett effektivare genomförande av ungdomsgarantin är en bra möjlighet att stoppa utflyttningen av ungdomar från bergsregionerna för att på så sätt motverka den demografiska krisen och problemen med en åldrande befolkning. Parlamentet anser att sysselsättningsinitiativ för unga ska inriktas specifikt på att möta behoven i underutvecklade bergsregioner.

| 49. | Europaparlamentet betonar att könsklyftorna finns kvar i bergsregionernas samhällen, särskilt när det gäller marginaliserade samhällen och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder på både det horisontella och vertikala planet för att integrera jämställdhetsaspekten i alla politikområden och framför allt att finansiera politiska åtgärder för förbindelse- och uppkopplingsmöjligheter i dessa regioner. Parlamentet efterlyser en jämförande analys av kvinnors särskilda villkor i bergsregioner, särskilt i missgynnade bergsområden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att könsklyftorna finns kvar i bergsregionernas samhällen, särskilt när det gäller marginaliserade samhällen och utsatta grupper. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder på både det horisontella och vertikala planet för att integrera jämställdhetsaspekten i alla politikområden och framför allt att finansiera politiska åtgärder för förbindelse- och uppkopplingsmöjligheter i dessa regioner. Parlamentet efterlyser en jämförande analys av kvinnors särskilda villkor i bergsregioner, särskilt i missgynnade bergsområden.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar och efterlyser stöd, bland annat genom användning av europeiska struktur- och investeringsfonder, till initiativ som förbättrar den sociala och kulturella sammanhållningen samt inkluderingen i bergssamhällen, och avhjälper den fysiska isoleringen och bristen på kulturell mångfald, särskilt genom tillgång till och direkt deltagande i konst- och kulturliv. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar och efterlyser stöd, bland annat genom användning av europeiska struktur- och investeringsfonder, till initiativ som förbättrar den sociala och kulturella sammanhållningen samt inkluderingen i bergssamhällen, och avhjälper den fysiska isoleringen och bristen på kulturell mångfald, särskilt genom tillgång till och direkt deltagande i konst- och kulturliv.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av integrerade territoriella initiativ för att integrera migranter i samband med förfaranden för demografisk och socioekonomisk förnyelse och återhämtning i bergsområden, däribland i avfolkningsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att gynna och främja spridningen av sådana initiativ. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar vikten av integrerade territoriella initiativ för att integrera migranter i samband med förfaranden för demografisk och socioekonomisk förnyelse och återhämtning i bergsområden, däribland i avfolkningsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att gynna och främja spridningen av sådana initiativ.

Miljöskydd och bekämpning av klimatförändringar i bergsregioner

| 52. | Europaparlamentet erinrar om den mängd och variation av förnybara energikällor som finns i bergsregioner. Parlamentet anser att dessa områden bör bana vägen för att nå EU:s mål för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att satsa på politik som främjar och underlättar användningen av förnybara energikällor i bergsregioner. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erinrar om den mängd och variation av förnybara energikällor som finns i bergsregioner. Parlamentet anser att dessa områden bör bana vägen för att nå EU:s mål för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att satsa på politik som främjar och underlättar användningen av förnybara energikällor i bergsregioner.

| 53. | Europaparlamentet betonar att man på EU-nivå måste skydda de emblematiska djurarter som lever högt upp i bergen och som kan leva i gränsöverskridande bergskedjor, till exempel gems, alpstenbockar, stora rovfåglar, björnar, vargar och lodjur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en plan för att skydda och återinföra emblematiska arter som lever högt uppe i bergen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att man på EU-nivå måste skydda de emblematiska djurarter som lever högt upp i bergen och som kan leva i gränsöverskridande bergskedjor, till exempel gems, alpstenbockar, stora rovfåglar, björnar, vargar och lodjur. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en plan för att skydda och återinföra emblematiska arter som lever högt uppe i bergen.

| 54. | Europaparlamentet betonar också vulkaniska bergsregioners och vulkaners potential, särskilt i fråga om vulkanologins bidrag, för att uppnå målen för förnybar energi samt dessa områdens bidrag för att förebygga och hantera naturkatastrofer, till exempel vulkanutbrott. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar också vulkaniska bergsregioners och vulkaners potential, särskilt i fråga om vulkanologins bidrag, för att uppnå målen för förnybar energi samt dessa områdens bidrag för att förebygga och hantera naturkatastrofer, till exempel vulkanutbrott.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att identifiera alla platser högt uppe i bergen där ett bilförbud skulle vara positivt för den lokala kampen mot glaciärsmältningen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att identifiera alla platser högt uppe i bergen där ett bilförbud skulle vara positivt för den lokala kampen mot glaciärsmältningen.

| 56. | Europaparlamentet anser att EU:s mål för förnybar energi och utnyttjandet av förnybar energi måste beakta balansen i naturen och miljön, även i bergsområden. Parlamentet erinrar om att vattenkraft och utvinning av biomassa i vissa fall kan inverka på ekosystemen, och att vind- och solenergianläggningar kan skada landskapet samtidigt som bidrar till lokal utveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att EU:s mål för förnybar energi och utnyttjandet av förnybar energi måste beakta balansen i naturen och miljön, även i bergsområden. Parlamentet erinrar om att vattenkraft och utvinning av biomassa i vissa fall kan inverka på ekosystemen, och att vind- och solenergianläggningar kan skada landskapet samtidigt som bidrar till lokal utveckling.

| 57. | Europaparlamentet noterar att bergsregioner, däribland vulkaniska bergsregioner och deras ekosystem, är särskilt känsliga för klimatförändringar och hydrogeologiska risker, och att konsekvenserna blir särskilt svåra i sådana regioner, bland annat genom att antalet naturkatastrofer därmed ökar, vilket kan få miljökonsekvenser även för kringliggande områden och negativa återverkningar på den ekonomiska utvecklingen och turismen. Parlamentet anser därför att en framtida agenda för EU:s bergsregioner måste utformas med hänsyn till miljöskydd och bekämpning av klimatförändringar samt innehålla lämpliga åtgärder för anpassning till klimatförändringarna, inklusive en handlingsplan för klimatförändringar. Parlamentet betonar även behovet av att skapa ett nätverk för analys och utbyte av bästa praxis på dessa områden. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar att bergsregioner, däribland vulkaniska bergsregioner och deras ekosystem, är särskilt känsliga för klimatförändringar och hydrogeologiska risker, och att konsekvenserna blir särskilt svåra i sådana regioner, bland annat genom att antalet naturkatastrofer därmed ökar, vilket kan få miljökonsekvenser även för kringliggande områden och negativa återverkningar på den ekonomiska utvecklingen och turismen. Parlamentet anser därför att en framtida agenda för EU:s bergsregioner måste utformas med hänsyn till miljöskydd och bekämpning av klimatförändringar samt innehålla lämpliga åtgärder för anpassning till klimatförändringarna, inklusive en handlingsplan för klimatförändringar. Parlamentet betonar även behovet av att skapa ett nätverk för analys och utbyte av bästa praxis på dessa områden.

| 58. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att bevara och skydda den unika livsmiljön i bergsregioner samt att utveckla den på ett hållbart sätt, bland annat genom att återställa den biologiska mångfalden och jorden, främja naturarvs- och ekosystemtjänster och tillhandahålla grön infrastruktur, vilket även ger sysselsättningsmöjligheter i dessa sektorer. Parlamentet erinrar om den avgörande betydelsen av jordbruk och hållbar mark- och skogsförvaltning i bergsområden i syfte bevara den biologiska mångfalden och skydda områdena mot miljö- och naturpåverkan. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att bevara och skydda den unika livsmiljön i bergsregioner samt att utveckla den på ett hållbart sätt, bland annat genom att återställa den biologiska mångfalden och jorden, främja naturarvs- och ekosystemtjänster och tillhandahålla grön infrastruktur, vilket även ger sysselsättningsmöjligheter i dessa sektorer. Parlamentet erinrar om den avgörande betydelsen av jordbruk och hållbar mark- och skogsförvaltning i bergsområden i syfte bevara den biologiska mångfalden och skydda områdena mot miljö- och naturpåverkan.

| 59. | Europaparlamentet betonar att bergsregioner är en viktig källa till vattenresurser som måste tryggas och hanteras på ett hållbart sätt. Parlamentet noterar att vissa tätorter är beroende av de ekosystemtjänster som bergsregionerna erbjuder och att dessa regioner ofta inte får någon lämplig kompensation för detta. Parlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att överväga offentlig-privata partnerskap i form av samarbetsprojekt för att samla och skydda vattentäkter för tätorter i närheten av bergsområden. Parlamentet välkomnar finansieringsmöjligheterna för initiativ för magasinering av vatten som ska säkra hållbar och effektiv bevattning i jordbruksområden och bevara flodernas vattenstånd. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att bergsregioner är en viktig källa till vattenresurser som måste tryggas och hanteras på ett hållbart sätt. Parlamentet noterar att vissa tätorter är beroende av de ekosystemtjänster som bergsregionerna erbjuder och att dessa regioner ofta inte får någon lämplig kompensation för detta. Parlamentet uppmanar de lokala myndigheterna att överväga offentlig-privata partnerskap i form av samarbetsprojekt för att samla och skydda vattentäkter för tätorter i närheten av bergsområden. Parlamentet välkomnar finansieringsmöjligheterna för initiativ för magasinering av vatten som ska säkra hållbar och effektiv bevattning i jordbruksområden och bevara flodernas vattenstånd.

| 60. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av hållbar turism och ser det som en möjlighet att skapa arbetstillfällen och främja hållbar utveckling i dessa områden. Parlamentet understryker behovet av att utveckla bredband för internet som grund för hållbar turism. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av hållbar turism och ser det som en möjlighet att skapa arbetstillfällen och främja hållbar utveckling i dessa områden. Parlamentet understryker behovet av att utveckla bredband för internet som grund för hållbar turism.

| 61. | Europaparlamentet framhäver behovet av effektivt, synergistiskt samarbete mellan jordbruket och den övriga ekonomiska verksamheten i Natura 2000-områden och andra skyddade områden (nationalparker, landsbygdsparker osv.) som ligger i bergsområdena. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet framhäver behovet av effektivt, synergistiskt samarbete mellan jordbruket och den övriga ekonomiska verksamheten i Natura 2000-områden och andra skyddade områden (nationalparker, landsbygdsparker osv.) som ligger i bergsområdena.

Tillgänglighet, förbindelser och uppkopplingsmöjligheter i bergsregioner

| 62. | Europaparlamentet anser att internet och närmare bestämt teknik för nästa generations accessnät (NGA) har avgörande betydelse för att klara de utmaningar som finns i bergsregioner. Parlamentet erinrar om att internet är kopplat till tjänster av allmänt intresse och att bristen på sådana tjänster kan leda till avfolkning. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att internet och närmare bestämt teknik för nästa generations accessnät (NGA) har avgörande betydelse för att klara de utmaningar som finns i bergsregioner. Parlamentet erinrar om att internet är kopplat till tjänster av allmänt intresse och att bristen på sådana tjänster kan leda till avfolkning.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för en aktivare utveckling av offentlig-privata partnerskap i bergsregioner, inom områdena transport, kommunikation och energiinfrastruktur, eftersom bristen på stordriftsfördelar gör att det inte är kommersiellt intressant att tillhandahållanda sådana tjänster. Parlamentet betonar att man endast genom att tillhandahålla bättre transport och annan infrastruktur kan skapa ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen i bergsområden. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa incitament för en aktivare utveckling av offentlig-privata partnerskap i bergsregioner, inom områdena transport, kommunikation och energiinfrastruktur, eftersom bristen på stordriftsfördelar gör att det inte är kommersiellt intressant att tillhandahållanda sådana tjänster. Parlamentet betonar att man endast genom att tillhandahålla bättre transport och annan infrastruktur kan skapa ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen i bergsområden.

| 64. | Europaparlamentet noterar att turismen påverkas i hög grad av förekomsten av infrastruktur och tillgången till tjänster av allmänt intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna att skapa infrastruktur för att främja turismen i bergsregionerna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att turismen påverkas i hög grad av förekomsten av infrastruktur och tillgången till tjänster av allmänt intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna att skapa infrastruktur för att främja turismen i bergsregionerna.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att ny informations- och kommunikationsteknik ger en hel rad möjligheter i fråga om sysselsättning, social delaktighet och egenmakt i den framväxande digitala ekonomin. Parlamentet anser därför att det krävs särskilt stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att främja sådana möjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja distansarbete, e-handel och användning av digitala marknadsföringskanaler i dessa områden för att förbättra företagens kostnadshantering. Parlamentet anser att lättare tillgång till ny informationsteknik skulle kunna leda till en utveckling av program för distansundervisning i områden där det råder lärarbrist, samt elektroniska hälso- och sjukvårdstjänster, vilket skulle kunna bidra till att förhindra avfolkningen i bergsregioner. Parlamentet efterlyser exempel på god praxis som kan föreslås och utbytas, och därmed bidra till ekonomisk diversifiering i bergsregionerna. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att ny informations- och kommunikationsteknik ger en hel rad möjligheter i fråga om sysselsättning, social delaktighet och egenmakt i den framväxande digitala ekonomin. Parlamentet anser därför att det krävs särskilt stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att främja sådana möjligheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja distansarbete, e-handel och användning av digitala marknadsföringskanaler i dessa områden för att förbättra företagens kostnadshantering. Parlamentet anser att lättare tillgång till ny informationsteknik skulle kunna leda till en utveckling av program för distansundervisning i områden där det råder lärarbrist, samt elektroniska hälso- och sjukvårdstjänster, vilket skulle kunna bidra till att förhindra avfolkningen i bergsregioner. Parlamentet efterlyser exempel på god praxis som kan föreslås och utbytas, och därmed bidra till ekonomisk diversifiering i bergsregionerna.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar EU:s system med särskilda checkar för satellitbaserat bredband, genom vilket satellituppkoppling blir ett fungerande alternativ för områden som inte har tillräcklig infrastruktur eller där investerare inte visar något intresse. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar EU:s system med särskilda checkar för satellitbaserat bredband, genom vilket satellituppkoppling blir ett fungerande alternativ för områden som inte har tillräcklig infrastruktur eller där investerare inte visar något intresse.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sin bredbandspolitik med hänsyn till avsaknaden av infrastruktur och intresse från investerarnas sida på grund av det låga befolkningsantalet och bergsregionernas avsides läge. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram specifika politiska åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan i dessa regioner, bland annat med hjälp av nödvändiga offentliga investeringar. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sin bredbandspolitik med hänsyn till avsaknaden av infrastruktur och intresse från investerarnas sida på grund av det låga befolkningsantalet och bergsregionernas avsides läge. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram specifika politiska åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan i dessa regioner, bland annat med hjälp av nödvändiga offentliga investeringar.

| 68. | Europaparlamentet påminner om att den sociala och ekonomiska utvecklingen i bergsregionerna, som i vissa medlemsstater även är avlägsna regioner, är beroende av transportförbindelserna mellan dem och övriga regioner i en viss medlemsstat eller gränsöverskridande regioner. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att i samarbete med kommissionen underlätta genomförandet av projekt för transportförbindelser för bergsregioner med nationella och transeuropeiska huvudvägar och transportkorridorer, särskilt TEN-T-transportinfrastrukturen, med hjälp av olika EU-fonder och finansieringsinstrument, däribland investeringar från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påminner om att den sociala och ekonomiska utvecklingen i bergsregionerna, som i vissa medlemsstater även är avlägsna regioner, är beroende av transportförbindelserna mellan dem och övriga regioner i en viss medlemsstat eller gränsöverskridande regioner. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna att i samarbete med kommissionen underlätta genomförandet av projekt för transportförbindelser för bergsregioner med nationella och transeuropeiska huvudvägar och transportkorridorer, särskilt TEN-T-transportinfrastrukturen, med hjälp av olika EU-fonder och finansieringsinstrument, däribland investeringar från Europeiska investeringsbanken.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar europeiska bergsregioner att med hjälp av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden investera i utvecklingen av mer effektiva och sammankopplade järnvägs- och spårvägsnät. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar europeiska bergsregioner att med hjälp av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden investera i utvecklingen av mer effektiva och sammankopplade järnvägs- och spårvägsnät.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén samt till medlemsstaternas regeringar och nationella och regionala parlament. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Regionkommittén samt till medlemsstaternas regeringar och nationella och regionala parlament.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 289.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

(6)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

(7)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 56

(8)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(9)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 303.

(10)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2015)0109.

(12)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 55.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2013)0577.

(14)  EUT C 55, 12.2.2016, s. 117

(15)  EUT C 19, 21.1.2015, s. 32.

(16)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 30.

(17)  EUT C 305 E, 11.11.2010, s. 14.

(18)  EUT C 248, 25.8.2011, s. 81.

(19)  EUT C 166, 7.6.2011, s. 23.

---

Onsdagen den 11 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken

Europaparlamentets resolution av den 11 maj 2016 om ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1) (nedan kallad förordningen om gemensamma bestämmelser),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2),

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport av den 23 juli 2014 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investera i sysselsättning och tillväxt: Främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport av den 23 juli 2014 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning Investera i sysselsättning och tillväxt: Främja utveckling och god samhällsstyrning i EU:s regioner och städer,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2015Investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag (COM(2015)0639),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om EU-ländernas beredskap för att snabbt och effektivt inleda den nya programplaneringsperioden för sammanhållningspolitiken (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2016Investeringsplan för Europa: nya riktlinjer för att kombinera finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2016Investeringsplan för Europa: nya riktlinjer för att kombinera finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om förseningar i starten för sammanhållningspolitiken 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 oktober 2015 om sammanhållningspolitiken och översynen av Europa 2020-strategin (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en förenklad och mer resultatinriktad sammanhållningspolitik 2014–2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en förenklad och mer resultatinriktad sammanhållningspolitik 2014–2020 (6),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om ett snabbare genomförande av sammanhållningspolitiken (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken är, med en budget på mer än 350 miljarder euro fram till 2020, det instrument som bidrar till att föra EU närmare medborgarna och den viktigaste investerings- och utvecklingspolitiken som omfattar alla EU:s regioner. I vissa medlemsstater är sammanhållningspolitiken den främsta källan till offentliga investeringar. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken är, med en budget på mer än 350 miljarder euro fram till 2020, det instrument som bidrar till att föra EU närmare medborgarna och den viktigaste investerings- och utvecklingspolitiken som omfattar alla EU:s regioner. I vissa medlemsstater är sammanhållningspolitiken den främsta källan till offentliga investeringar.

| B. | Målen för Europa 2020-strategin kan nås genom en samordnad samverkan mellan tillväxt- och utvecklingspolitiken och vid behov genom strukturreformer, samt genom aktivt deltagande av regioner och städer i genomförandet av dem. Sammanhållningspolitiken spelar en avgörande roll i detta. |
| --- | --- |

B.

Målen för Europa 2020-strategin kan nås genom en samordnad samverkan mellan tillväxt- och utvecklingspolitiken och vid behov genom strukturreformer, samt genom aktivt deltagande av regioner och städer i genomförandet av dem. Sammanhållningspolitiken spelar en avgörande roll i detta.

| C. | Genom förordningarna för perioden 2014–2020 infördes flera viktiga reformer av sammanhållningspolitiken, bland annat tematisk koncentration som möjliggör nödvändig flexibilitet för att bättre beakta lokala behov, större resultatinriktning, bättre samordning mellan ekonomisk och social politik, en starkare koppling mellan EU:s prioriteringar och regionala behov och en närmare samordnad användning av ESI-fonderna genom den gemensamma strategiska ramen. |
| --- | --- |

C.

Genom förordningarna för perioden 2014–2020 infördes flera viktiga reformer av sammanhållningspolitiken, bland annat tematisk koncentration som möjliggör nödvändig flexibilitet för att bättre beakta lokala behov, större resultatinriktning, bättre samordning mellan ekonomisk och social politik, en starkare koppling mellan EU:s prioriteringar och regionala behov och en närmare samordnad användning av ESI-fonderna genom den gemensamma strategiska ramen.

| D. | Investeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken bör samordnas och harmoniseras med andra av EU:s politikområden, såsom den digitala inre marknaden, energiunionen, socialpolitiken, makroregionala strategier, EU-agendan för städer, forskning och innovation samt transportpolitiken, så att de i högre grad bidrar till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

D.

Investeringar inom ramen för sammanhållningspolitiken bör samordnas och harmoniseras med andra av EU:s politikområden, såsom den digitala inre marknaden, energiunionen, socialpolitiken, makroregionala strategier, EU-agendan för städer, forskning och innovation samt transportpolitiken, så att de i högre grad bidrar till uppnåendet av målen i Europa 2020-strategin.

| E. | Enligt artikel 136.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska kommissionen återkräva den del av ett belopp för ett operativt program som inte har använts för utbetalning av inledande och årligt förskott och mellanliggande betalningar senast den 31 december det tredje budgetåret efter det år då budgetåtagandet för det operativa programmet gjordes. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 136.1 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska kommissionen återkräva den del av ett belopp för ett operativt program som inte har använts för utbetalning av inledande och årligt förskott och mellanliggande betalningar senast den 31 december det tredje budgetåret efter det år då budgetåtagandet för det operativa programmet gjordes.

| F. | Två år har gått sedan den nya programplaneringsperioden inleddes, och genomförandet av sammanhållningspolitiken har försenats. De flesta operativa program godkändes i slutet av 2014 och under 2015, och ett stort antal förhandsvillkor har ännu inte uppfyllts. |
| --- | --- |

F.

Två år har gått sedan den nya programplaneringsperioden inleddes, och genomförandet av sammanhållningspolitiken har försenats. De flesta operativa program godkändes i slutet av 2014 och under 2015, och ett stort antal förhandsvillkor har ännu inte uppfyllts.

| G. | Enligt artikel 53 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska kommissionen varje år från och med 2016 till parlamentet lämna en sammanfattande rapport om programmen inom ESI-fonderna på grundval av de årliga genomföranderapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 50, och åren 2017 och 2019 ska kommissionen sammanställa en strategisk rapport som sammanfattar medlemsstaternas framstegsrapporter. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 53 i förordningen om gemensamma bestämmelser ska kommissionen varje år från och med 2016 till parlamentet lämna en sammanfattande rapport om programmen inom ESI-fonderna på grundval av de årliga genomföranderapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 50, och åren 2017 och 2019 ska kommissionen sammanställa en strategisk rapport som sammanfattar medlemsstaternas framstegsrapporter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera genomförandet hittills av ESI-fonderna under perioden 2014–2020 och att utarbeta en detaljerad analys av riskerna för återkrävande, med angivna belopp per medlemsstat, samt en analys av betalningsprognoserna från medlemsstaterna så snart som möjligt efter tidsfristerna den 31 januari och 31 juli som anges i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlament uppmanar också kommissionen att ange vilka åtgärder som planeras för att i möjligaste mån undvika återkrav av medel från ESI-fonderna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera genomförandet hittills av ESI-fonderna under perioden 2014–2020 och att utarbeta en detaljerad analys av riskerna för återkrävande, med angivna belopp per medlemsstat, samt en analys av betalningsprognoserna från medlemsstaterna så snart som möjligt efter tidsfristerna den 31 januari och 31 juli som anges i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlament uppmanar också kommissionen att ange vilka åtgärder som planeras för att i möjligaste mån undvika återkrav av medel från ESI-fonderna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja ESI-fonderna till deras fulla potential och i linje med Europa 2020-strategin, för att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen och minska de territoriella skillnaderna genom att ge alla regioner möjlighet att bli mer konkurrenskraftiga och för att underlätta investeringar, även från privata källor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utnyttja ESI-fonderna till deras fulla potential och i linje med Europa 2020-strategin, för att stärka den sociala och ekonomiska sammanhållningen och minska de territoriella skillnaderna genom att ge alla regioner möjlighet att bli mer konkurrenskraftiga och för att underlätta investeringar, även från privata källor.

| 3. | Europaparlamentet noterar att en tillbakablick på programplaneringsperioden 2007–2013 visar att de största hindren och problemen för ett genomförande av sammanhållningspolitiken i många medlemsstater och regioner var otillräcklig information till potentiella mottagare, vilket ledde till en brist på stödberättigande projekt, långsamma och utdragna förfaranden för godkännande av viktiga projekt i kombination med en avsaknad av administrativa strukturer för att förvalta investeringar i viktiga projekt, komplexa och tidsödande upphandlingsförfaranden, invecklade regler för statligt stöd, komplicerade tillståndsförfaranden, ouppklarade egendomsförhållanden, tidsödande tillståndsförfaranden och svårigheter att få tillgång till finansiering. Parlamentet är också medvetet om de svårigheter som medlemsstater och lokala myndigheter ibland har haft med att uppfylla de krav som rör det interna och externa genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet uppmanar kommissionen att under programperioden 2014–2020 dels tillhandahålla information om de hinder som medlemsstaterna står inför när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken, dels göra en utvärdering av hur uppfyllandet av förhandsvillkoren påverkar ett effektivt genomförande av politiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att en tillbakablick på programplaneringsperioden 2007–2013 visar att de största hindren och problemen för ett genomförande av sammanhållningspolitiken i många medlemsstater och regioner var otillräcklig information till potentiella mottagare, vilket ledde till en brist på stödberättigande projekt, långsamma och utdragna förfaranden för godkännande av viktiga projekt i kombination med en avsaknad av administrativa strukturer för att förvalta investeringar i viktiga projekt, komplexa och tidsödande upphandlingsförfaranden, invecklade regler för statligt stöd, komplicerade tillståndsförfaranden, ouppklarade egendomsförhållanden, tidsödande tillståndsförfaranden och svårigheter att få tillgång till finansiering. Parlamentet är också medvetet om de svårigheter som medlemsstater och lokala myndigheter ibland har haft med att uppfylla de krav som rör det interna och externa genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet uppmanar kommissionen att under programperioden 2014–2020 dels tillhandahålla information om de hinder som medlemsstaterna står inför när det gäller genomförandet av sammanhållningspolitiken, dels göra en utvärdering av hur uppfyllandet av förhandsvillkoren påverkar ett effektivt genomförande av politiken.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av arbetsgruppen för bättre genomförande av programmen för perioden 2007–2013 i åtta medlemsstater, och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om resultatet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med denna arbetsgrupp för att stödja och påskynda genomförandet av programmen för perioden 2014–2020 i alla medlemsstater, och att lägga fram en handlingsplan för arbetsgruppens arbete inför parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo inkludera ESI-fonderna i EU:s strategi för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av arbetsgruppen för bättre genomförande av programmen för perioden 2007–2013 i åtta medlemsstater, och uppmanar kommissionen att informera parlamentet om resultatet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med denna arbetsgrupp för att stödja och påskynda genomförandet av programmen för perioden 2014–2020 i alla medlemsstater, och att lägga fram en handlingsplan för arbetsgruppens arbete inför parlamentet. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo inkludera ESI-fonderna i EU:s strategi för bättre lagstiftning.

| 5. | Europaparlamentet understryker att administrativ kapacitet såväl på nationell som på regional och lokal nivå är en viktig förutsättning för att sammanhållningspolitiken ska kunna få ett snabbt och framgångsrikt resultat. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en brist på stödberättigande projekt ofta hänger ihop med bristen på resurser som lokala och regionala myndigheter behöver för att utarbeta projektets dokumentation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja stärkandet av den administrativa kapaciteten för genomförande och utvärdering av politiken, och att rapportera till parlamentet om de åtgärder som planeras i detta syfte. Parlamentet uppmanar vidare de förvaltande myndigheterna att till fullo och effektivt tillämpa bestämmelserna i det tematiska målet 11 Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och aktörer samt kommissionens tillgängliga vägledning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att administrativ kapacitet såväl på nationell som på regional och lokal nivå är en viktig förutsättning för att sammanhållningspolitiken ska kunna få ett snabbt och framgångsrikt resultat. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att en brist på stödberättigande projekt ofta hänger ihop med bristen på resurser som lokala och regionala myndigheter behöver för att utarbeta projektets dokumentation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja stärkandet av den administrativa kapaciteten för genomförande och utvärdering av politiken, och att rapportera till parlamentet om de åtgärder som planeras i detta syfte. Parlamentet uppmanar vidare de förvaltande myndigheterna att till fullo och effektivt tillämpa bestämmelserna i det tematiska målet 11 Att förbättra den institutionella kapaciteten hos myndigheter och aktörer samt kommissionens tillgängliga vägledning.

| 6. | Europaparlamentet betonar, med tanke på att god förvaltning kan bidra till att förbättra förmågan att utnyttja anslag, behovet av att främja relevanta strukturreformer i linje med målen för territoriell sammanhållning, hållbar tillväxt och sysselsättning, och behovet av att föra en investeringsvänlig politik och bekämpa bedrägerier. Parlamentet ser fram emot slutsatserna i kommissionens rapport Eftersatta regioner och ytterligare information om hur dessa slutsatser kan användas för att ta itu med långsiktiga problem som påverkar ett snabbt genomförande och utnyttjande av ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att också förtydliga begreppet resultatbaserad budgetering i syfte att åstadkomma större utgiftseffektivitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar, med tanke på att god förvaltning kan bidra till att förbättra förmågan att utnyttja anslag, behovet av att främja relevanta strukturreformer i linje med målen för territoriell sammanhållning, hållbar tillväxt och sysselsättning, och behovet av att föra en investeringsvänlig politik och bekämpa bedrägerier. Parlamentet ser fram emot slutsatserna i kommissionens rapport Eftersatta regioner och ytterligare information om hur dessa slutsatser kan användas för att ta itu med långsiktiga problem som påverkar ett snabbt genomförande och utnyttjande av ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att också förtydliga begreppet resultatbaserad budgetering i syfte att åstadkomma större utgiftseffektivitet.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inrättande av högnivågruppen av oberoende experter för övervakning av förenkling för mottagare av stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet betonar att förenkling är en av förutsättningarna för att genomförandet ska kunna ske snabbare, och uppmanar därför med kraft kommissionen att påskynda arbetet med förenklade förfaranden även under nuvarande programplaneringsperiod, och att ha en fortsatt hög grad av öppenhet i sammanhållningspolitiken. Parlamentet anser att man utan dröjsmål måste beakta de rekommendationer som högnivågruppen gjort. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inrättande av högnivågruppen av oberoende experter för övervakning av förenkling för mottagare av stöd från de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet betonar att förenkling är en av förutsättningarna för att genomförandet ska kunna ske snabbare, och uppmanar därför med kraft kommissionen att påskynda arbetet med förenklade förfaranden även under nuvarande programplaneringsperiod, och att ha en fortsatt hög grad av öppenhet i sammanhållningspolitiken. Parlamentet anser att man utan dröjsmål måste beakta de rekommendationer som högnivågruppen gjort.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut tillämpa och utnyttja flexibilitet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, med tanke på att den ekonomiska krisen i många medlemsstater har gett upphov till likviditetsunderskott och brist på statliga medel till offentliga investeringar och att sammanhållningspolitikens medel håller på att bli den främsta källan till offentliga investeringar. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föra en ständig dialog med de medlemsstater som har begärt att den nuvarande investeringsklausulen ska tillämpas för att maximera den flexibilitet som rör investeringar i tillväxt och arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att uppmuntra EIB att delta genom ökat tekniskt och ekonomiskt stöd till utarbetandet och genomförandet av projekt för alla medlemsstater som begär detta. Parlamentet anser att om finansieringsinstrument genomförs ändamålsenligt på basis av en noggrann förhandsbedömning och kombineras strategiskt med bidrag kan effekten av finansieringen öka och de negativa konsekvenserna av minskande offentliga budgetar motverkas samt inkomstgenererande projekt utvecklas. Parlamentet betonar att tydliga, konsekventa och målinriktade regler för finansiella instrument som bidrar till att förenkla utarbetandet och genomförandet för fondförvaltare och mottagare, och som tar hänsyn till det faktum att utvecklingen på finansmarknaderna i medlemsstaterna skiljer sig åt, kan bidra till att denna ambition förverkligas. Parlamentet anser att ett annat steg i denna process skulle vara att man koncentrerar all relevant lagstiftning om finansiella instrument till ett enda, lättillgängligt och begripligt dokument samt undviker onödiga översyner av berörd vägledning halvvägs igenom finansieringsperioder, såvida inte sådana krävs enligt lag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut tillämpa och utnyttja flexibilitet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, med tanke på att den ekonomiska krisen i många medlemsstater har gett upphov till likviditetsunderskott och brist på statliga medel till offentliga investeringar och att sammanhållningspolitikens medel håller på att bli den främsta källan till offentliga investeringar. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att föra en ständig dialog med de medlemsstater som har begärt att den nuvarande investeringsklausulen ska tillämpas för att maximera den flexibilitet som rör investeringar i tillväxt och arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att uppmuntra EIB att delta genom ökat tekniskt och ekonomiskt stöd till utarbetandet och genomförandet av projekt för alla medlemsstater som begär detta. Parlamentet anser att om finansieringsinstrument genomförs ändamålsenligt på basis av en noggrann förhandsbedömning och kombineras strategiskt med bidrag kan effekten av finansieringen öka och de negativa konsekvenserna av minskande offentliga budgetar motverkas samt inkomstgenererande projekt utvecklas. Parlamentet betonar att tydliga, konsekventa och målinriktade regler för finansiella instrument som bidrar till att förenkla utarbetandet och genomförandet för fondförvaltare och mottagare, och som tar hänsyn till det faktum att utvecklingen på finansmarknaderna i medlemsstaterna skiljer sig åt, kan bidra till att denna ambition förverkligas. Parlamentet anser att ett annat steg i denna process skulle vara att man koncentrerar all relevant lagstiftning om finansiella instrument till ett enda, lättillgängligt och begripligt dokument samt undviker onödiga översyner av berörd vägledning halvvägs igenom finansieringsperioder, såvida inte sådana krävs enligt lag.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att Efsi-investeringar kan komplettera sammanhållningspolitiken och noterar kommissionens meddelande av den 22 februari 2016Investeringsplan för Europa: nya riktlinjer för att kombinera finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet uppmanar kommissionen samt lokala och regionala myndigheter att ta vederbörlig hänsyn till möjligheten att kombinera ESI- och Efsi-finansiering, eftersom de kan komplettera varandra, även om de båda instrumenten är olika, och öka den förväntade hävstångseffekten av investeringarna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erkänner att Efsi-investeringar kan komplettera sammanhållningspolitiken och noterar kommissionens meddelande av den 22 februari 2016Investeringsplan för Europa: nya riktlinjer för att kombinera finansiering från de europeiska struktur- och investeringsfonderna med Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet uppmanar kommissionen samt lokala och regionala myndigheter att ta vederbörlig hänsyn till möjligheten att kombinera ESI- och Efsi-finansiering, eftersom de kan komplettera varandra, även om de båda instrumenten är olika, och öka den förväntade hävstångseffekten av investeringarna.

| 10. | Europaparlamentet oroas över de förseningar som medlemsstaterna drabbas av när det gäller att utse programmet och attesterande myndigheter, vilket i sin tur försenar medlemsstaternas betalningsansökningar och därmed förhindrar ett smidigt genomförande av programmen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet oroas över de förseningar som medlemsstaterna drabbas av när det gäller att utse programmet och attesterande myndigheter, vilket i sin tur försenar medlemsstaternas betalningsansökningar och därmed förhindrar ett smidigt genomförande av programmen.

| 11. | Europaparlamentet anser att överdriven centralisering och brist på förtroende också kan bidra till ett försenat genomförande av ESI-fonderna, då vissa medlemsstater och förvaltande myndigheter är mindre benägna att lägga större ansvar för förvaltningen av EU-medel på lokala och regionala myndigheter, inklusive genom nya utvecklingsverktyg såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (LLU). Samtidigt som parlamentet är medvetet om att EU:s regelverk bidrar till denna inställning uppmanas kommissionen att hjälpa till att ytterligare underlätta utbyten av bästa praxis mellan medlemsstaterna och regionerna om framgångsrika exempel på vidaredelegering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att överdriven centralisering och brist på förtroende också kan bidra till ett försenat genomförande av ESI-fonderna, då vissa medlemsstater och förvaltande myndigheter är mindre benägna att lägga större ansvar för förvaltningen av EU-medel på lokala och regionala myndigheter, inklusive genom nya utvecklingsverktyg såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (LLU). Samtidigt som parlamentet är medvetet om att EU:s regelverk bidrar till denna inställning uppmanas kommissionen att hjälpa till att ytterligare underlätta utbyten av bästa praxis mellan medlemsstaterna och regionerna om framgångsrika exempel på vidaredelegering.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att betalningar i rätt tid är viktiga för ett korrekt och effektivt genomförande av sammanhållningspolitiken och för dess trovärdighet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att informera parlamentet om planerade åtgärder för att säkerställa att betalningsplanen till fullo tillämpas inom ramen för budgeten 2016 och även för kommande år. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att betalningar i rätt tid är viktiga för ett korrekt och effektivt genomförande av sammanhållningspolitiken och för dess trovärdighet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att informera parlamentet om planerade åtgärder för att säkerställa att betalningsplanen till fullo tillämpas inom ramen för budgeten 2016 och även för kommande år.

| 13. | Europaparlamentet understryker att man genom att bedöma (ett snabbare) genomförande av sammanhållningspolitiken nu kan ge kommissionen några viktiga lärdomar inför diskussionen om den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att så tidigt som möjligt formulera de viktigaste lärdomarna och att samarbeta med parlamentet, medlemsstaterna och andra berörda parter om ESI-fondernas framtid efter 2020, i syfte att öka deras målinriktade användning och genomförande inom rimlig tid. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att man genom att bedöma (ett snabbare) genomförande av sammanhållningspolitiken nu kan ge kommissionen några viktiga lärdomar inför diskussionen om den framtida sammanhållningspolitiken efter 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att så tidigt som möjligt formulera de viktigaste lärdomarna och att samarbeta med parlamentet, medlemsstaterna och andra berörda parter om ESI-fondernas framtid efter 2020, i syfte att öka deras målinriktade användning och genomförande inom rimlig tid.

| 14. | Europaparlamentet påpekar vikten av att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att uppfylla förhandsvillkoren före utgången av 2016 i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av programmen och undvika eventuella inställningar av mellanliggande betalningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utfärda omfattande riktlinjer för offentlig upphandling och för förebyggande åtgärder för att undvika fel och oegentligheter i upphandlingen, och att offentliggöra standardupphandlingsförfaranden för stödmottagare i syfte att undvika finansiella korrigeringar och eventuella indragningar av EU-stöd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar vikten av att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att uppfylla förhandsvillkoren före utgången av 2016 i syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av programmen och undvika eventuella inställningar av mellanliggande betalningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utfärda omfattande riktlinjer för offentlig upphandling och för förebyggande åtgärder för att undvika fel och oegentligheter i upphandlingen, och att offentliggöra standardupphandlingsförfaranden för stödmottagare i syfte att undvika finansiella korrigeringar och eventuella indragningar av EU-stöd.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och samtliga berörda aktörer att bättre samordna och inleda effektiva kommunikationspolitiska initiativ för att öka allmänhetens kännedom om genomförande av sammanhållningspolitiken och höja dess profil så att allmänheten får en bättre förståelse för målen och effekterna av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och samtliga berörda aktörer att bättre samordna och inleda effektiva kommunikationspolitiska initiativ för att öka allmänhetens kännedom om genomförande av sammanhållningspolitiken och höja dess profil så att allmänheten får en bättre förståelse för målen och effekterna av sammanhållningspolitiken.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Regionkommittén samt till medlemsstaterna och deras nationella och regionala parlament. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Regionkommittén samt till medlemsstaterna och deras nationella och regionala parlament.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2014)0015.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2014)0068.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0384.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0419.

---

Torsdagen den 12 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Krimtatarerna

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om det östliga partnerskapet, Ukraina och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om det östliga partnerskapet, Ukraina och Ryssland,

| — | med beaktande av rapporterna från människorättsbedömningsuppdraget på Krim, utarbetade av kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och av OSSE:s högkommissarie för nationella minoriteter (HCNM), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från människorättsbedömningsuppdraget på Krim, utarbetade av kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och av OSSE:s högkommissarie för nationella minoriteter (HCNM),

| — | med beaktande av Europakonventionen, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 21 mars, 27 juni och 16 juli 2014 om införande av sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 21 mars, 27 juni och 16 juli 2014 om införande av sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krim,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet,

| — | med beaktande av rapporten från Freedom House om friheten i världen 2016, i vilken det olagligt annekterade Krim bedöms som ”ofritt” med avseende på politiska och medborgerliga friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Freedom House om friheten i världen 2016, i vilken det olagligt annekterade Krim bedöms som ”ofritt” med avseende på politiska och medborgerliga friheter,

| — | med beaktande av domen från Krims så kallade högsta domstol av den 26 april 2016, i vilken Krimtatarernas Mejlis befanns vara en extremistorganisation och genom vilken dess verksamhet förbjöds på Krimhalvön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Krims så kallade högsta domstol av den 26 april 2016, i vilken Krimtatarernas Mejlis befanns vara en extremistorganisation och genom vilken dess verksamhet förbjöds på Krimhalvön,

| — | med beaktande av uttalandena från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 14 april 2016 om inställandet av verksamheten i Krimtatarernas Mejlis och av den 26 april 2016 om beslutet av Krims ”högsta domstol” att förbjuda Mejlis verksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 14 april 2016 om inställandet av verksamheten i Krimtatarernas Mejlis och av den 26 april 2016 om beslutet av Krims ”högsta domstol” att förbjuda Mejlis verksamhet,

| — | med beaktande av uttalandet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 26 april 2016 med krav på att förbudet mot Mejlis ska hävas samt uttalandet från Europarådets generalsekreterare av den 26 april 2016 om att förbudet mot Mejlis riskerar att slå mot Krims tatarbefolkning i stort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 26 april 2016 med krav på att förbudet mot Mejlis ska hävas samt uttalandet från Europarådets generalsekreterare av den 26 april 2016 om att förbudet mot Mejlis riskerar att slå mot Krims tatarbefolkning i stort,

| — | med beaktande av Minskprotokollet av den 5 september 2014 och Minsköverenskommelsen av den 19 september 2014 om genomförandet av fredsplanen i tolv punkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Minskprotokollet av den 5 september 2014 och Minsköverenskommelsen av den 19 september 2014 om genomförandet av fredsplanen i tolv punkter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ryssland har olagligen annekterat Krim och Sevastopol och är därför en ockupationsstat som har brutit mot folkrätten, däribland FN-stadgan, Helsingforsslutakten, 1994 års samförståndsavtal från Budapest och 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

A.

Ryssland har olagligen annekterat Krim och Sevastopol och är därför en ockupationsstat som har brutit mot folkrätten, däribland FN-stadgan, Helsingforsslutakten, 1994 års samförståndsavtal från Budapest och 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ryssland och Ukraina.

| B. | Europeiska unionen och världssamfundet har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över människorättssituationen i de ockuperade områdena och de systematiska förföljelserna av dem som inte erkänner de nya myndigheterna. Dessa så kallade myndigheter har riktat in sig på den Krimtatariska ursprungsbefolkningen, som till största delen motsätter sig det ryska maktövertagandet på halvön och som bojkottade den så kallade folkomröstningen den 16 mars 2014. Krimtatariska institutioner och organisationer stämplas i tilltagande grad som ”extremister”, och framstående medlemmar av den Krimtatariska befolkningsgruppen grips eller riskerar att gripas som ”terrorister”. Bland övergreppen mot tatarerna märks bortföranden, påtvingade försvinnanden, våld, tortyr och utomrättsligt dödande, som de facto-myndigheterna underlåtit att utreda och lagföra, samt systeminbyggda rättsliga problem rörande egendomsrätt och registrering. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen och världssamfundet har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över människorättssituationen i de ockuperade områdena och de systematiska förföljelserna av dem som inte erkänner de nya myndigheterna. Dessa så kallade myndigheter har riktat in sig på den Krimtatariska ursprungsbefolkningen, som till största delen motsätter sig det ryska maktövertagandet på halvön och som bojkottade den så kallade folkomröstningen den 16 mars 2014. Krimtatariska institutioner och organisationer stämplas i tilltagande grad som ”extremister”, och framstående medlemmar av den Krimtatariska befolkningsgruppen grips eller riskerar att gripas som ”terrorister”. Bland övergreppen mot tatarerna märks bortföranden, påtvingade försvinnanden, våld, tortyr och utomrättsligt dödande, som de facto-myndigheterna underlåtit att utreda och lagföra, samt systeminbyggda rättsliga problem rörande egendomsrätt och registrering.

| C. | Krimtatariska ledare, däribland Mustafa Cemilev och Refat Çubarov, har tidigare förbjudits inresa till Krim men har nu fått tillåtelse till det, dock under hot om gripande, och har därmed rönt samma öde som många andra ledamöter av Mejlis och Krimtatariska aktivister och fördrivna. Över 20 000 Krimtatarer har tvingats lämna det ockuperade Krim och flytta till det ukrainska fastlandet enligt uppgifter från den ukrainska regeringen. |
| --- | --- |

C.

Krimtatariska ledare, däribland Mustafa Cemilev och Refat Çubarov, har tidigare förbjudits inresa till Krim men har nu fått tillåtelse till det, dock under hot om gripande, och har därmed rönt samma öde som många andra ledamöter av Mejlis och Krimtatariska aktivister och fördrivna. Över 20 000 Krimtatarer har tvingats lämna det ockuperade Krim och flytta till det ukrainska fastlandet enligt uppgifter från den ukrainska regeringen.

| D. | Krimtatarernas ledare Mustafa Cemilev, som tidigare tillbringat 15 år i sovjetiska fängelser, har publicerat en lista över 14 Krimtatarer som sitter som politiska fångar hos de ryska så kallade myndigheterna på Krim, däribland Ahtem Çiygoz, förste vice talman i Mejlis, som hålls i fängsligt förvar i Simferopol i väntan på rättegång. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot hans hälsotillstånd och betydelsen av att rättegången mot honom är offentlig och övervakas av Europarådet och andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

D.

Krimtatarernas ledare Mustafa Cemilev, som tidigare tillbringat 15 år i sovjetiska fängelser, har publicerat en lista över 14 Krimtatarer som sitter som politiska fångar hos de ryska så kallade myndigheterna på Krim, däribland Ahtem Çiygoz, förste vice talman i Mejlis, som hålls i fängsligt förvar i Simferopol i väntan på rättegång. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot hans hälsotillstånd och betydelsen av att rättegången mot honom är offentlig och övervakas av Europarådet och andra internationella organisationer.

| E. | Ryssland har begränsat tillträdet till Krim för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), FN och Europarådet, för att inte tala om icke-statliga människorättsorganisationer och oberoende journalister. Svårigheterna att komma in gör övervakningen av och rapporteringen om de mänskliga rättigheterna på Krim mycket svår. |
| --- | --- |

E.

Ryssland har begränsat tillträdet till Krim för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), FN och Europarådet, för att inte tala om icke-statliga människorättsorganisationer och oberoende journalister. Svårigheterna att komma in gör övervakningen av och rapporteringen om de mänskliga rättigheterna på Krim mycket svår.

| F. | Hela den Krimtatariska befolkningen, en ursprungsbefolkning på Krim, tvångsdeporterades 1944 till andra delar av dåvarande Sovjetunionen utan rätt att återvända före 1989. Den 12 november 2015 antog Ukrainas Verchovna Rada en resolution där deportationen av Krimtatarerna 1944 erkänns som folkmord och den 18 maj utropas till minnesdag. |
| --- | --- |

F.

Hela den Krimtatariska befolkningen, en ursprungsbefolkning på Krim, tvångsdeporterades 1944 till andra delar av dåvarande Sovjetunionen utan rätt att återvända före 1989. Den 12 november 2015 antog Ukrainas Verchovna Rada en resolution där deportationen av Krimtatarerna 1944 erkänns som folkmord och den 18 maj utropas till minnesdag.

| G. | Den 26 april 2016 biföll Krims så kallade högsta domstol en begäran av Krims så kallade riksåklagare, Natalja Poklonskaja, som anklagade Mejlis – som varit Krimtatarernas representativa organ sedan inrättandet 1991 och åtnjutit fullständig rättslig status sedan 1999 – för extremism, terrorism, människorättskränkningar, brottslig verksamhet och sabotage mot myndigheterna. |
| --- | --- |

G.

Den 26 april 2016 biföll Krims så kallade högsta domstol en begäran av Krims så kallade riksåklagare, Natalja Poklonskaja, som anklagade Mejlis – som varit Krimtatarernas representativa organ sedan inrättandet 1991 och åtnjutit fullständig rättslig status sedan 1999 – för extremism, terrorism, människorättskränkningar, brottslig verksamhet och sabotage mot myndigheterna.

| H. | Mejlis har nu förklarats vara en extremistorganisation och finns med på det ryska justitieministeriets lista över icke-statliga organisationer vilkas verksamhet måste ställas in. Till följd av detta har Mejlis verksamhet förbjudits på Krim och i Ryssland. Detta förbud skulle kunna omfatta mer än 2 500 medlemmar av 250 Mejlisförsamlingar i byar och städer på Krim. |
| --- | --- |

H.

Mejlis har nu förklarats vara en extremistorganisation och finns med på det ryska justitieministeriets lista över icke-statliga organisationer vilkas verksamhet måste ställas in. Till följd av detta har Mejlis verksamhet förbjudits på Krim och i Ryssland. Detta förbud skulle kunna omfatta mer än 2 500 medlemmar av 250 Mejlisförsamlingar i byar och städer på Krim.

| I. | Beslutet av den så kallade riksåklagaren och den så kallade högsta domstolen på Krim är inneboende beståndsdelar i det förtryckets och hotelsernas politik som bedrivs av Ryssland, som straffar denna minoritet för dess lojalitet mot den ukrainska staten under den olagliga annekteringen av halvön för två år sedan. |
| --- | --- |

I.

Beslutet av den så kallade riksåklagaren och den så kallade högsta domstolen på Krim är inneboende beståndsdelar i det förtryckets och hotelsernas politik som bedrivs av Ryssland, som straffar denna minoritet för dess lojalitet mot den ukrainska staten under den olagliga annekteringen av halvön för två år sedan.

| J. | Det hela sker i uppenbar strid med internationell humanitär rätt (däribland Haagkonventionen från 1907, den fjärde Genèvekonventionen från 1949 och dess första tilläggsprotokoll från 1977), som slår fast att en ockupationsmakt inte kan lagföra civila för brott som begåtts före ockupationen och att strafflagarna i det ockuperade området ska fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

J.

Det hela sker i uppenbar strid med internationell humanitär rätt (däribland Haagkonventionen från 1907, den fjärde Genèvekonventionen från 1949 och dess första tilläggsprotokoll från 1977), som slår fast att en ockupationsmakt inte kan lagföra civila för brott som begåtts före ockupationen och att strafflagarna i det ockuperade området ska fortsätta att gälla.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt beslutet av Krims så kallade högsta domstol att förbjuda det Krimtatariska folkets Mejlis och begär att beslutet omedelbart ska hävas. Parlamentet betraktar detta beslut som en systeminbyggd och riktad förföljelse av Krimtatarerna och som en politiskt motiverad handling som syftar till att ytterligare skrämma tatarbefolkningens legitima representanter. Parlamentet framhåller betydelsen av detta demokratiskt valda beslutsfattande organ som representerar det Krimtatariska folket. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer skarpt beslutet av Krims så kallade högsta domstol att förbjuda det Krimtatariska folkets Mejlis och begär att beslutet omedelbart ska hävas. Parlamentet betraktar detta beslut som en systeminbyggd och riktad förföljelse av Krimtatarerna och som en politiskt motiverad handling som syftar till att ytterligare skrämma tatarbefolkningens legitima representanter. Parlamentet framhåller betydelsen av detta demokratiskt valda beslutsfattande organ som representerar det Krimtatariska folket.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att förbudet mot Krimtatarernas Mejlis, som är det legitima och erkända representativa organet för Krims ursprungsbefolkning, kommer att skapa grogrund för stigmatisering av Krimtatarerna, ytterligare diskriminering av dem och kränkningar av deras mänskliga rättigheter och grundläggande medborgerliga friheter och är ett försök att fördriva dem från Krim, deras historiska fädernesland. Parlamentet är bekymrat över att stämplandet av Mejlis som en extremistorganisation kan komma att leda till ytterligare åtal i enlighet med bestämmelserna i Rysslands strafflag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att förbudet mot Krimtatarernas Mejlis, som är det legitima och erkända representativa organet för Krims ursprungsbefolkning, kommer att skapa grogrund för stigmatisering av Krimtatarerna, ytterligare diskriminering av dem och kränkningar av deras mänskliga rättigheter och grundläggande medborgerliga friheter och är ett försök att fördriva dem från Krim, deras historiska fädernesland. Parlamentet är bekymrat över att stämplandet av Mejlis som en extremistorganisation kan komma att leda till ytterligare åtal i enlighet med bestämmelserna i Rysslands strafflag.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att förbudet mot Mejlis innebär att det inte kommer att ha rätt att sammanträda, offentliggöra sina synpunkter i massmedia, anordna offentliga evenemang eller använda bankkonton. Parlamentet uppmanar EU att ge ekonomiskt stöd till Mejlis verksamhet medan det befinner sig i exil. Parlamentet efterlyser ökade finansiella medel till människorättsorganisationer som verkar å Krims vägnar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att förbudet mot Mejlis innebär att det inte kommer att ha rätt att sammanträda, offentliggöra sina synpunkter i massmedia, anordna offentliga evenemang eller använda bankkonton. Parlamentet uppmanar EU att ge ekonomiskt stöd till Mejlis verksamhet medan det befinner sig i exil. Parlamentet efterlyser ökade finansiella medel till människorättsorganisationer som verkar å Krims vägnar.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om den sorgliga tvåårsdagen av Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön den 20 februari 2014 och om sitt skarpa fördömande av denna handling, som var ett brott mot folkrätten. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim och för de sanktioner som infördes i dess kölvatten, och vill att en utvidgning av förteckningen över personer som omfattas av EU:s sanktioner med anledning av förbudet mot Mejlis ska tas under övervägande. Medlemsstaterna uppmanas att strikt hålla sig till denna förteckning. Parlamentet beklagar de besök som vissa politiker från EU-medlemsstater, däribland ledamöter av nationella parlament och av Europaparlamentet, gjort på Krim och som organiserats utan de ukrainska myndigheternas medgivande, och uppmanar parlamentsledamöterna att avstå från sådana besök i framtiden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om den sorgliga tvåårsdagen av Rysslands olagliga annektering av Krimhalvön den 20 februari 2014 och om sitt skarpa fördömande av denna handling, som var ett brott mot folkrätten. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för linjen att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krim och för de sanktioner som infördes i dess kölvatten, och vill att en utvidgning av förteckningen över personer som omfattas av EU:s sanktioner med anledning av förbudet mot Mejlis ska tas under övervägande. Medlemsstaterna uppmanas att strikt hålla sig till denna förteckning. Parlamentet beklagar de besök som vissa politiker från EU-medlemsstater, däribland ledamöter av nationella parlament och av Europaparlamentet, gjort på Krim och som organiserats utan de ukrainska myndigheternas medgivande, och uppmanar parlamentsledamöterna att avstå från sådana besök i framtiden.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt fulla engagemang för Ukrainas suveränitet, politiska självständighet, enighet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och för dess fria och suveräna val att slå in på den europeiska vägen. Parlamentet uppmanar samtliga parter att omedelbart verka för en fredlig återintegrering av den ockuperade Krimhalvön i Ukrainas rättsordning genom politisk dialog och i full överensstämmelse med folkrätten. Parlamentet anser att återupprättad ukrainsk kontroll över halvön är grundläggande för ett återupptagande av samarbetsförbindelserna med Ryssland, inklusive ett hävande av Krimrelaterade sanktioner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt fulla engagemang för Ukrainas suveränitet, politiska självständighet, enighet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och för dess fria och suveräna val att slå in på den europeiska vägen. Parlamentet uppmanar samtliga parter att omedelbart verka för en fredlig återintegrering av den ockuperade Krimhalvön i Ukrainas rättsordning genom politisk dialog och i full överensstämmelse med folkrätten. Parlamentet anser att återupprättad ukrainsk kontroll över halvön är grundläggande för ett återupptagande av samarbetsförbindelserna med Ryssland, inklusive ett hävande av Krimrelaterade sanktioner.

| 6. | Europaparlamentet fördömer de kraftiga inskränkningarna av yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster, bland annat i samband med traditionella minneshögtider såsom årsdagen av deportationen av Krimtatarerna under Stalins totalitära Sovjetregim och i samband med kulturella sammankomster för Krimtatarerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer de kraftiga inskränkningarna av yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster, bland annat i samband med traditionella minneshögtider såsom årsdagen av deportationen av Krimtatarerna under Stalins totalitära Sovjetregim och i samband med kulturella sammankomster för Krimtatarerna.

| 7. | Europaparlamentet fördömer inskränkningarna av mediefriheten på Krim, särskilt indragningen av licensen för den största Krimtatariska tv-kanalen ATR. Parlamentet begär att denna kanal åter ska öppna, liksom även barnkanalen Lale och radiostationen Meydan. Parlamentet anser att dessa handlingar berövar det Krimtatariska folket ett betydelsefullt verktyg för att bevara den egna kulturella och språkliga identiteten. Parlamentet noterar inrättandet av den nya stationen TV Millet och vill att dess fullständiga redaktionella oberoende säkerställs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer inskränkningarna av mediefriheten på Krim, särskilt indragningen av licensen för den största Krimtatariska tv-kanalen ATR. Parlamentet begär att denna kanal åter ska öppna, liksom även barnkanalen Lale och radiostationen Meydan. Parlamentet anser att dessa handlingar berövar det Krimtatariska folket ett betydelsefullt verktyg för att bevara den egna kulturella och språkliga identiteten. Parlamentet noterar inrättandet av den nya stationen TV Millet och vill att dess fullständiga redaktionella oberoende säkerställs.

| 8. | Europaparlamentet fördömer skarpt de systematiska inskränkningarna av yttrandefriheten med extremism som förevändning och övervakningen av sociala medier i syfte att identifiera aktivister som inte erkänner den nya ordningen och som kritiserar giltigheten i ”folkomröstningen” den 16 mars 2014. Parlamentet erinrar om att 100 medlemsstater i FN:s generalförsamling intagit samma ståndpunkt genom antagandet av resolution 68/262. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer skarpt de systematiska inskränkningarna av yttrandefriheten med extremism som förevändning och övervakningen av sociala medier i syfte att identifiera aktivister som inte erkänner den nya ordningen och som kritiserar giltigheten i ”folkomröstningen” den 16 mars 2014. Parlamentet erinrar om att 100 medlemsstater i FN:s generalförsamling intagit samma ståndpunkt genom antagandet av resolution 68/262.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att den Krimtatariska ursprungsbefolkningen har lidit historiska orättvisor där de utsatts för massdeportation av de sovjetiska myndigheterna och fråntagits mark och resurser. Parlamentet beklagar att de så kallade myndigheternas diskriminerande politik förhindrar ett återlämnande av dessa egendomar och resurser eller används som ett instrument för att köpa stöd. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att den Krimtatariska ursprungsbefolkningen har lidit historiska orättvisor där de utsatts för massdeportation av de sovjetiska myndigheterna och fråntagits mark och resurser. Parlamentet beklagar att de så kallade myndigheternas diskriminerande politik förhindrar ett återlämnande av dessa egendomar och resurser eller används som ett instrument för att köpa stöd.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland, som enligt internationell humanitär rätt bär det yttersta ansvaret som ockupationsstat på Krim, att upprätthålla rättsordningen på Krim och skydda medborgarna mot godtyckliga rättsliga eller administrativa åtgärder och beslut, för att på så vis fullgöra sina egna åtaganden som medlem av Europarådet, och att genomföra oberoende internationella utredningar av alla kränkningar av folkrätten eller de mänskliga rättigheterna som begås av ockupationsstyrkorna och de så kallade lokala myndigheterna. Parlamentet vill att kontaktgruppen för anhöriga till försvunna personer ska återaktiveras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Ryssland, som enligt internationell humanitär rätt bär det yttersta ansvaret som ockupationsstat på Krim, att upprätthålla rättsordningen på Krim och skydda medborgarna mot godtyckliga rättsliga eller administrativa åtgärder och beslut, för att på så vis fullgöra sina egna åtaganden som medlem av Europarådet, och att genomföra oberoende internationella utredningar av alla kränkningar av folkrätten eller de mänskliga rättigheterna som begås av ockupationsstyrkorna och de så kallade lokala myndigheterna. Parlamentet vill att kontaktgruppen för anhöriga till försvunna personer ska återaktiveras.

| 11. | Europaparlamentet begär att relevanta internationella människorättsorgan ska beviljas ständigt och obehindrat tillträde till Krim så att de kan övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att relevanta internationella människorättsorgan ska beviljas ständigt och obehindrat tillträde till Krim så att de kan övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det ukrainska initiativet att inrätta en internationell förhandlingsmekanism i ”Genève plus”-formatet för återupprättandet av ukrainsk överhöghet över Krim, vilket bör inbegripa direkt involvering av EU. Parlamentet uppmanar Ryssland att inleda förhandlingar med Ukraina och andra parter om en avslutning av ockupationen av Krim, häva handels- och energiembargona och upphäva undantagstillståndet på Krim. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar det ukrainska initiativet att inrätta en internationell förhandlingsmekanism i ”Genève plus”-formatet för återupprättandet av ukrainsk överhöghet över Krim, vilket bör inbegripa direkt involvering av EU. Parlamentet uppmanar Ryssland att inleda förhandlingar med Ukraina och andra parter om en avslutning av ockupationen av Krim, häva handels- och energiembargona och upphäva undantagstillståndet på Krim.

| 13. | Europaparlamentet manar till ett bevarande av Krims historiska och traditionella multikulturella miljö och till full respekt för ukrainska, tatariska och andra minoritetsspråk och egna kulturer. Parlamentet fördömer de rättsliga påtryckningarna på Krimtatariska kultur- och utbildningsorganisationer, däribland sådana som arbetar med Krimtatariska barn. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet manar till ett bevarande av Krims historiska och traditionella multikulturella miljö och till full respekt för ukrainska, tatariska och andra minoritetsspråk och egna kulturer. Parlamentet fördömer de rättsliga påtryckningarna på Krimtatariska kultur- och utbildningsorganisationer, däribland sådana som arbetar med Krimtatariska barn.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att utreda alla fall av tortyr av olagligt gripna fångar på Krim, däribland Ahtem Çiygoz, förste vice talman i Mejlis, Mustafa Degermendzji och Ali Asanov, som greps på Krim av de så kallade lokala myndigheterna för sin fredliga protest mot ockupationen, och att garantera dem ett säkert återvändande till Ukraina. Parlamentet upprepar sitt krav på ett frigivande av Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att upphöra med politiskt motiverade åtal mot politiska dissidenter och medborgaraktivister. Parlamentet fördömer det efterföljande överförandet av dem till Ryssland och det påtvingade utfärdandet av ryskt medborgarskap. Parlamentet uppmanar Ryssland att samarbeta nära med Europarådet och OSSE i de ovannämnda fallen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att utreda alla fall av tortyr av olagligt gripna fångar på Krim, däribland Ahtem Çiygoz, förste vice talman i Mejlis, Mustafa Degermendzji och Ali Asanov, som greps på Krim av de så kallade lokala myndigheterna för sin fredliga protest mot ockupationen, och att garantera dem ett säkert återvändande till Ukraina. Parlamentet upprepar sitt krav på ett frigivande av Oleh Sentsov och Oleksandr Koltjenko. Parlamentet uppmanar med kraft Ryssland att upphöra med politiskt motiverade åtal mot politiska dissidenter och medborgaraktivister. Parlamentet fördömer det efterföljande överförandet av dem till Ryssland och det påtvingade utfärdandet av ryskt medborgarskap. Parlamentet uppmanar Ryssland att samarbeta nära med Europarådet och OSSE i de ovannämnda fallen.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och rådet att öka trycket på Ryssland för att internationella organisationer ska beviljas tillträde till Krim i syfte att övervaka människorättssituationen mot bakgrund av de pågående grova kränkningarna av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter på halvön och upprätta permanent internationell övervakning och konventionsbaserade mekanismer. Parlamentet framhåller att all internationell närvaro på marken bör vara väl samordnad, ha överenskommits med Ukraina och stödjas av de största internationella människorättsorganisationerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och rådet att öka trycket på Ryssland för att internationella organisationer ska beviljas tillträde till Krim i syfte att övervaka människorättssituationen mot bakgrund av de pågående grova kränkningarna av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter på halvön och upprätta permanent internationell övervakning och konventionsbaserade mekanismer. Parlamentet framhåller att all internationell närvaro på marken bör vara väl samordnad, ha överenskommits med Ukraina och stödjas av de största internationella människorättsorganisationerna.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över situationen för hbti-personer på Krim, som har försämrats avsevärt sedan den ryska annekteringen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över situationen för hbti-personer på Krim, som har försämrats avsevärt sedan den ryska annekteringen.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas president, regering och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Rysslands president, regering och parlament samt Krimtatarernas Mejlis. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas president, regering och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Rysslands president, regering och parlament samt Krimtatarernas Mejlis.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambia

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Gambia (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Gambia,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (1),

| — | med beaktande av ett flertal parlamentsfrågor om situationen i Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ett flertal parlamentsfrågor om situationen i Gambia,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 17 april 2016 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 17 april 2016 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Gambia,

| — | med beaktande av ett flertal uttalanden från EU:s delegation till Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ett flertal uttalanden från EU:s delegation till Gambia,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens kommissions resolution av den 28 februari 2015 situationen för de mänskliga rättigheterna i Republiken Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens kommissions resolution av den 28 februari 2015 situationen för de mänskliga rättigheterna i Republiken Gambia,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon den 17 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon den 17 april 2016,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, framlagd av den särskilde rapportören om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, tillägg: Uppdraget i Gambia, av den 2 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter, framlagd av den särskilde rapportören om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, tillägg: Uppdraget i Gambia, av den 2 mars 2015,

| — | med beaktande av rapporten om Gambia av den 11 maj 2015 från FN:s särskilde rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Gambia av den 11 maj 2015 från FN:s särskilde rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar,

| — | med beaktande av rapporten av den 24 december 2014 från FN:s arbetsgrupp för den allmänna återkommande utvärderingen om Gambia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 24 december 2014 från FN:s arbetsgrupp för den allmänna återkommande utvärderingen om Gambia,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades i juni 2000,

| — | med beaktande av Gambias statsförfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gambias statsförfattning,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering på grund av religion och trosuppfattning,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Yahya Jammeh tog makten i Gambia vid en militärkupp 1994. Han valdes till president 1996 och har sedan dess återvalts tre gånger, under kontroversiella omständigheter. |
| --- | --- |

A.

Yahya Jammeh tog makten i Gambia vid en militärkupp 1994. Han valdes till president 1996 och har sedan dess återvalts tre gånger, under kontroversiella omständigheter.

| B. | Presidentval har utlysts till den 1 december 2016 och parlamentsval till den 6 april 2017. Det senaste presidentvalet, som hölls 2011, fördömdes av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), eftersom det saknat legitimitet och åtföljts av förtrycksåtgärder och skrämseltaktik mot oppositionspartierna och deras väljare. |
| --- | --- |

B.

Presidentval har utlysts till den 1 december 2016 och parlamentsval till den 6 april 2017. Det senaste presidentvalet, som hölls 2011, fördömdes av Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas), eftersom det saknat legitimitet och åtföljts av förtrycksåtgärder och skrämseltaktik mot oppositionspartierna och deras väljare.

| C. | Den 14 april 2016 hölls det en fredlig protest i Serekunda, som är en förstad till huvudstaden Banjul, med yrkanden på en reform av valförfarandet. Följden blev en våldsam reaktion från de gambiska säkerhetsstyrkornas sida och godtyckliga frihetsberövanden av demonstranter, bland dem flera medlemmar av United Democratic Party (UDP). Oppositionsledaren och UDP-medlemmen Solo Sandeng dog kort efter det han gripits under misstänkliga omständigheter. |
| --- | --- |

C.

Den 14 april 2016 hölls det en fredlig protest i Serekunda, som är en förstad till huvudstaden Banjul, med yrkanden på en reform av valförfarandet. Följden blev en våldsam reaktion från de gambiska säkerhetsstyrkornas sida och godtyckliga frihetsberövanden av demonstranter, bland dem flera medlemmar av United Democratic Party (UDP). Oppositionsledaren och UDP-medlemmen Solo Sandeng dog kort efter det han gripits under misstänkliga omständigheter.

| D. | Medlemmar av UDP samlades åter den 16 april 2016 för att kräva rättvisa för Sandengs död och frigivning av andra medlemmar av deras parti. Polisen besköt demonstranterna med tårgas och grep ett antal personer. |
| --- | --- |

D.

Medlemmar av UDP samlades åter den 16 april 2016 för att kräva rättvisa för Sandengs död och frigivning av andra medlemmar av deras parti. Polisen besköt demonstranterna med tårgas och grep ett antal personer.

| E. | En annan oppositionsledare Ousainou Darboe, samt andra högt uppsatta partifunktionärer, greps och hålls fortfarande fängslade, och har enligt utsago drabats av allvarliga skador. |
| --- | --- |

E.

En annan oppositionsledare Ousainou Darboe, samt andra högt uppsatta partifunktionärer, greps och hålls fortfarande fängslade, och har enligt utsago drabats av allvarliga skador.

| F. | Alagie Abdoulie Ceesay, som är förvaltningsdirektör för den oberoende radiokanalen Teranga FM och som greps den 2 juli 2015 av den nationella underrättelsetjänsten (National Intelligence Agency, NIA), har tre gånger blivit vägrad frigivning mot borgen, trots sin dåliga hälsa. |
| --- | --- |

F.

Alagie Abdoulie Ceesay, som är förvaltningsdirektör för den oberoende radiokanalen Teranga FM och som greps den 2 juli 2015 av den nationella underrättelsetjänsten (National Intelligence Agency, NIA), har tre gånger blivit vägrad frigivning mot borgen, trots sin dåliga hälsa.

| G. | I mars 2016 offentliggjorde FN:s arbetsgrupp om godtyckliga frihetsberövanden ett yttrande som antagits vid dess senaste möte i december 2015, där det betonades att Ceesay godtyckligt berövats sin frihet och där Gambia uppmanades att frige honom och lägga ned alla åtal mot honom. |
| --- | --- |

G.

I mars 2016 offentliggjorde FN:s arbetsgrupp om godtyckliga frihetsberövanden ett yttrande som antagits vid dess senaste möte i december 2015, där det betonades att Ceesay godtyckligt berövats sin frihet och där Gambia uppmanades att frige honom och lägga ned alla åtal mot honom.

| H. | Människorättsförsvarare och journalister i Gambia utsätts för övergrepp och repressiv lagstiftning och ställs hela tiden inför trakasserier och skrämseltaktik, gripanden och frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden eller påtvingad landsflykt. |
| --- | --- |

H.

Människorättsförsvarare och journalister i Gambia utsätts för övergrepp och repressiv lagstiftning och ställs hela tiden inför trakasserier och skrämseltaktik, gripanden och frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden eller påtvingad landsflykt.

| I. | Tortyr och annan misshandel används ofta i Gambia. Enligt utsago är det rutin att människor brutalt torteras eller misshandlas på andra sätt för att man vill pressa fram ”bekännelser” ur dem, som sedan används som bevis inför rätta. Detta framgår av den rapport som sammanställts efter att FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning avlagt ett besök i Gambia under 2014. |
| --- | --- |

I.

Tortyr och annan misshandel används ofta i Gambia. Enligt utsago är det rutin att människor brutalt torteras eller misshandlas på andra sätt för att man vill pressa fram ”bekännelser” ur dem, som sedan används som bevis inför rätta. Detta framgår av den rapport som sammanställts efter att FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning avlagt ett besök i Gambia under 2014.

| J. | NIA och polisen använder sig rutinmässigt av godtyckliga frihetsberövanden, såsom i fallet med f.d. vice jordbruksministern Ousman Jammeh och islamvetenskapsmännen schejk Omar Colley, imam Ousman Sawaneh och imam Cherno Gassama. Personer hålls ofta fångna utan anklagelse och under längre tid än de 72 timmar inom vilka en misstänkt måste ställas inför rätta, något som strider mot statsförfattningen. |
| --- | --- |

J.

NIA och polisen använder sig rutinmässigt av godtyckliga frihetsberövanden, såsom i fallet med f.d. vice jordbruksministern Ousman Jammeh och islamvetenskapsmännen schejk Omar Colley, imam Ousman Sawaneh och imam Cherno Gassama. Personer hålls ofta fångna utan anklagelse och under längre tid än de 72 timmar inom vilka en misstänkt måste ställas inför rätta, något som strider mot statsförfattningen.

| K. | I dagens homosexualitetsfientliga lagstiftning i Gambia föreskrivs det långvariga fängelsestraff och dryga böter för ”grov homosexualitet”. Hbti-personer råkar ofta ut för angrepp, hot eller godtyckliga gripanden från säkerhetsstyrkornas sida och vissa av dem har nödgats lämna landet av omsorg om sin egen säkerhet. |
| --- | --- |

K.

I dagens homosexualitetsfientliga lagstiftning i Gambia föreskrivs det långvariga fängelsestraff och dryga böter för ”grov homosexualitet”. Hbti-personer råkar ofta ut för angrepp, hot eller godtyckliga gripanden från säkerhetsstyrkornas sida och vissa av dem har nödgats lämna landet av omsorg om sin egen säkerhet.

| L. | Gambia är ett av världens femton fattigaste länder och nästan en fjärdedel av befolkningen står inför en ständig osäker livsmedelsförsörjning. Landet är starkt beroende av internationellt bistånd. Sedan 2015 har 14 475 gambier ansökt om asyl i EU. |
| --- | --- |

L.

Gambia är ett av världens femton fattigaste länder och nästan en fjärdedel av befolkningen står inför en ständig osäker livsmedelsförsörjning. Landet är starkt beroende av internationellt bistånd. Sedan 2015 har 14 475 gambier ansökt om asyl i EU.

| M. | Situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat i Gambia är verkligt oroväckande. EU har tagit upp dessa frågor i en dialog med stöd av artikel 8 i Cotonouavtalet sedan utgången av 2009, men de konkreta framstegen har varit få och små. |
| --- | --- |

M.

Situationen för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat i Gambia är verkligt oroväckande. EU har tagit upp dessa frågor i en dialog med stöd av artikel 8 i Cotonouavtalet sedan utgången av 2009, men de konkreta framstegen har varit få och små.

| N. | Efter oron för människorättssituationen skar EU drastiskt ned sitt bistånd till Gambia, fastän EU kvarstår som landets största biståndsgivare, med sammanlagt 33 miljoner euro i anslag för det nationella vägledande programmet för perioden 2015–2016. Efter denna biståndsnedskärning utvisade president Jammeh helt plötsligt i juni 2015 Agnes Guillard, som var EU:s chargé d’affaires i Gambia. |
| --- | --- |

N.

Efter oron för människorättssituationen skar EU drastiskt ned sitt bistånd till Gambia, fastän EU kvarstår som landets största biståndsgivare, med sammanlagt 33 miljoner euro i anslag för det nationella vägledande programmet för perioden 2015–2016. Efter denna biståndsnedskärning utvisade president Jammeh helt plötsligt i juni 2015 Agnes Guillard, som var EU:s chargé d’affaires i Gambia.

| O. | I det nationella vägledande programmet för Gambia för perioden 2015–2016 föreskrivs investeringar i jordbruk och livsmedelstrygghet, men inga anslag ges till utveckling av det civila samhället, demokratiskt styre, eller främjandet av mänskliga rättigheter och rättsstaten. |
| --- | --- |

O.

I det nationella vägledande programmet för Gambia för perioden 2015–2016 föreskrivs investeringar i jordbruk och livsmedelstrygghet, men inga anslag ges till utveckling av det civila samhället, demokratiskt styre, eller främjandet av mänskliga rättigheter och rättsstaten.

| P. | Gambia är medlem av Ecowas. I juli 2014 ingicks ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Ecowas, avsett att ratificeras under 2016. Dessa avtal är avsedda att stärka, inte bara rättvis handel, utan också mänskliga rättigheter och uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

P.

Gambia är medlem av Ecowas. I juli 2014 ingicks ett avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och Ecowas, avsett att ratificeras under 2016. Dessa avtal är avsedda att stärka, inte bara rättvis handel, utan också mänskliga rättigheter och uppnåendet av målen för hållbar utveckling.

| Q. | Gambia är medlemsstat i Afrikanska unionen (AU), part i Afrikanska stadgan och har undertecknat den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning. |
| --- | --- |

Q.

Gambia är medlemsstat i Afrikanska unionen (AU), part i Afrikanska stadgan och har undertecknat den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning.

| R. | I lagen om ändring av vallagen 2015 blir det alltför dyrt för oppositionspartierna att bedriva verksamhet, så att Gambia blir ett av de länder där det kostar mest att ställa upp som kandidat i allmänna val. Följden blir en kringskärning av medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

R.

I lagen om ändring av vallagen 2015 blir det alltför dyrt för oppositionspartierna att bedriva verksamhet, så att Gambia blir ett av de länder där det kostar mest att ställa upp som kandidat i allmänna val. Följden blir en kringskärning av medborgarnas rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över att säkerhets- och människorättssituationen i Gambia snabbt blir värre och beklagar djupt angreppen mot fredliga demonstranter den 14 och 16 april 2016. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över att säkerhets- och människorättssituationen i Gambia snabbt blir värre och beklagar djupt angreppen mot fredliga demonstranter den 14 och 16 april 2016.

| 2. | Europaparlamentet vill att alla som gripits i samband med protesterna den 14 och 16 april 2016 ska friges. Parlamentet uppmanar Republiken Gambias regering att tillförsäkra alla som frihetsberövats för att de påstås ha deltagit i försöket att byta regering med hjälp av författningsstridiga metoder ett korrekt rättsförfarande. Parlamentet uppmanar Gambias myndigheter att under alla omständigheter garantera dessa misstänkta personer fysisk och psykisk integritet och se till att de som skadats utan dröjsmål får medicinsk behandling. Parlamentet uttrycker sin oro över vittnesutsagorna om att andra personer utsatts för tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet vill att alla som gripits i samband med protesterna den 14 och 16 april 2016 ska friges. Parlamentet uppmanar Republiken Gambias regering att tillförsäkra alla som frihetsberövats för att de påstås ha deltagit i försöket att byta regering med hjälp av författningsstridiga metoder ett korrekt rättsförfarande. Parlamentet uppmanar Gambias myndigheter att under alla omständigheter garantera dessa misstänkta personer fysisk och psykisk integritet och se till att de som skadats utan dröjsmål får medicinsk behandling. Parlamentet uttrycker sin oro över vittnesutsagorna om att andra personer utsatts för tortyr och misshandel.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Gambias myndigheter att snabbt och opartiskt utreda dessa händelser, och uttrycker i synnerhet djup oro över att oppositionsaktivisten Solo Sandeng enligt utsago dött i fängsligt förvar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Gambias myndigheter att snabbt och opartiskt utreda dessa händelser, och uttrycker i synnerhet djup oro över att oppositionsaktivisten Solo Sandeng enligt utsago dött i fängsligt förvar.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt de påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, samt den tortyr och de andra människorättskränkningar som riktats mot oliktänkande, bland dem journalister, människorättsförsvarare, politiska meningsmotståndare och kritiker, samt homosexuella, bisexuella och transpersoner, under president Yahya Jammehs tid vid makten. Parlamentet yrkar på att alla fångar i isoleringshäkte antingen ska ställas inför rätta eller friges. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer skarpt de påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, samt den tortyr och de andra människorättskränkningar som riktats mot oliktänkande, bland dem journalister, människorättsförsvarare, politiska meningsmotståndare och kritiker, samt homosexuella, bisexuella och transpersoner, under president Yahya Jammehs tid vid makten. Parlamentet yrkar på att alla fångar i isoleringshäkte antingen ska ställas inför rätta eller friges.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU och AU att samarbeta med Gambia för att införa garantier mot tortyr, för att fångar ska kunna kontaktas av oberoende utomstående, och för en reform av all lagstiftning som inkräktar på rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att hålla fredliga sammankomster, bland annat av strafflagens bestämmelser om brotten omstörtande verksamhet, förtal och ”spridande av falsk information”, samt av kommunikationslagen från 2013, där det ingår föreskrifter om censur på internet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU och AU att samarbeta med Gambia för att införa garantier mot tortyr, för att fångar ska kunna kontaktas av oberoende utomstående, och för en reform av all lagstiftning som inkräktar på rätten till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att hålla fredliga sammankomster, bland annat av strafflagens bestämmelser om brotten omstörtande verksamhet, förtal och ”spridande av falsk information”, samt av kommunikationslagen från 2013, där det ingår föreskrifter om censur på internet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Gambia att ratificera FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar Gambia att ratificera FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att undersöka beläggen för att den nationella underrättelsetjänsten gjort sig skyldig till människorättskränkningar, att lagstifta om lika rättigheter för medborgarna, också i frågor som berör ojämlikhet, och att fortsätta med planerna att inrätta en nationell kommission för mänskliga rättigheter i överensstämmelse med Parisprinciperna om institutioner för de mänskliga rättigheterna, för undersökning och övervakning av påstådda människorättskränkningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att undersöka beläggen för att den nationella underrättelsetjänsten gjort sig skyldig till människorättskränkningar, att lagstifta om lika rättigheter för medborgarna, också i frågor som berör ojämlikhet, och att fortsätta med planerna att inrätta en nationell kommission för mänskliga rättigheter i överensstämmelse med Parisprinciperna om institutioner för de mänskliga rättigheterna, för undersökning och övervakning av påstådda människorättskränkningar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Gambias regering och de regionala myndigheterna att göra allt som behövs för att få slut på diskrimineringen av, angreppen på och kriminaliseringen av hbti-personer och garantera dem yttrandefrihet, bl.a. i form av att bestämmelserna om straffbeläggning av dessa personer tas bort ur Gambias strafflag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Gambias regering och de regionala myndigheterna att göra allt som behövs för att få slut på diskrimineringen av, angreppen på och kriminaliseringen av hbti-personer och garantera dem yttrandefrihet, bl.a. i form av att bestämmelserna om straffbeläggning av dessa personer tas bort ur Gambias strafflag.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Gambias myndigheter att förebygga all religiös diskriminering och att uppmuntra och vidta åtgärder till förmån för en fredlig och inklusiv dialog mellan samtliga folkgrupper. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Gambias myndigheter att förebygga all religiös diskriminering och att uppmuntra och vidta åtgärder till förmån för en fredlig och inklusiv dialog mellan samtliga folkgrupper.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Ecowas och AU till fortsatta åtgärder mot de pågående människorättskränkningar som begås av regimen i Gambia. Parlamentet erinrar om att frågor om säkerhet och stabilitet kvarstår som stora utmaningar i regionen Västafrika, och håller fast vid att AU och Ecowas noggrant måste övervaka situationen i Gambia och upprätthålla en ständig politisk dialog med Gambias myndigheter om stärkande av demokrati och rättsstat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Ecowas och AU till fortsatta åtgärder mot de pågående människorättskränkningar som begås av regimen i Gambia. Parlamentet erinrar om att frågor om säkerhet och stabilitet kvarstår som stora utmaningar i regionen Västafrika, och håller fast vid att AU och Ecowas noggrant måste övervaka situationen i Gambia och upprätthålla en ständig politisk dialog med Gambias myndigheter om stärkande av demokrati och rättsstat.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Gambias regering att ratificera den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning innan det presidentval hålls som utlysts till december 2016. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Gambias regering att ratificera den afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning innan det presidentval hålls som utlysts till december 2016.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att gå in i en seriös dialog med alla politiska partier inom oppositionen, om reformer av lagstiftning och politik för att landet ska få fria och rättvisa val och för att respekten för förenings- och mötesfriheten ska garanteras, i enlighet med Gambias internationella skyldigheter, Parlamentet erinrar om att ett fullständigt deltagande från oppositionens och det civila samhällets sida i oberoende och fria nationella val är en viktig framgångsfaktor för dessa val. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att gå in i en seriös dialog med alla politiska partier inom oppositionen, om reformer av lagstiftning och politik för att landet ska få fria och rättvisa val och för att respekten för förenings- och mötesfriheten ska garanteras, i enlighet med Gambias internationella skyldigheter, Parlamentet erinrar om att ett fullständigt deltagande från oppositionens och det civila samhällets sida i oberoende och fria nationella val är en viktig framgångsfaktor för dessa val.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar det internationella samfundet, bl.a. människorättsorganisationer och icke-statliga organisationer, liksom också EU:s delegation till Gambia och andra relevanta internationella institutioner, att aktivt övervaka valförfarandet, särskilt när det gäller att utverka respekt från offentligt håll för förenings- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar det internationella samfundet, bl.a. människorättsorganisationer och icke-statliga organisationer, liksom också EU:s delegation till Gambia och andra relevanta internationella institutioner, att aktivt övervaka valförfarandet, särskilt när det gäller att utverka respekt från offentligt håll för förenings- och mötesfriheten.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att under alla omständigheter garantera full respekt för yttrande- och pressfriheten. Parlamentet uppmanar här till en reform av informations- och kommunikationslagen för att den nationella lagstiftningen ska följa internationella normer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Gambias regering att vidta alla nödvändiga åtgärder för att under alla omständigheter garantera full respekt för yttrande- och pressfriheten. Parlamentet uppmanar här till en reform av informations- och kommunikationslagen för att den nationella lagstiftningen ska följa internationella normer.

| 15. | Europaparlamentet oroar sig över att det nationella vägledande programmet för perioden 2015–2016 inte föreskriver något stöd till eller någon finansiering av det civila samhället, och inte heller av demokratiskt styre, främjande av rättsstaten och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att demokratiskt styre, rättsstat och skydd av de mänskliga rättigheterna bildar tyngdpunktsområden för alla eventuella utvecklingsavtal som kan komma i fråga mellan EU och Gambia. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet oroar sig över att det nationella vägledande programmet för perioden 2015–2016 inte föreskriver något stöd till eller någon finansiering av det civila samhället, och inte heller av demokratiskt styre, främjande av rättsstaten och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att demokratiskt styre, rättsstat och skydd av de mänskliga rättigheterna bildar tyngdpunktsområden för alla eventuella utvecklingsavtal som kan komma i fråga mellan EU och Gambia.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation till Gambia att använda alla redskap den har till sitt förfogande, också det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att aktivt övervaka förhållandena för frihetsberövade personer i Gambia och att följa och övervaka undersökningarna av regeringens tillslag mot protesterna den 14 och 16 april 2016, samt behandlingen av frihetsberövade demonstranter, samt att göra ännu mer för att träda i kontakt med medlemmar av den politiska oppositionen, studentledare, journalister, människorättsförsvarare, fackföreningstjänstemän och ledare bland hbti-personer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation till Gambia att använda alla redskap den har till sitt förfogande, också det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att aktivt övervaka förhållandena för frihetsberövade personer i Gambia och att följa och övervaka undersökningarna av regeringens tillslag mot protesterna den 14 och 16 april 2016, samt behandlingen av frihetsberövade demonstranter, samt att göra ännu mer för att träda i kontakt med medlemmar av den politiska oppositionen, studentledare, journalister, människorättsförsvarare, fackföreningstjänstemän och ledare bland hbti-personer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att genomföra ett offentligt samråd i enlighet med artikel 96 i Cotonou-avtalet och att överväga att frysa allt annat stöd till Gambias regering än humanitärt bistånd och att belägga med reseförbud de tjänstemän som är skyldiga till allvarliga människorättskränkningar eller påföra andra riktade sanktioner mot dem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att genomföra ett offentligt samråd i enlighet med artikel 96 i Cotonou-avtalet och att överväga att frysa allt annat stöd till Gambias regering än humanitärt bistånd och att belägga med reseförbud de tjänstemän som är skyldiga till allvarliga människorättskränkningar eller påföra andra riktade sanktioner mot dem.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i medlemsstaterna i Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Gambias regering och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s människorättsråd och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen, regeringarna i medlemsstaterna i Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Gambias regering och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s människorättsråd och den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Djibouti

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Djibouti (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Djibouti, inklusive resolutionerna av den 4 juli 2013 om situationen i Djibouti (1) och av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Djibouti, inklusive resolutionerna av den 4 juli 2013 om situationen i Djibouti (1) och av den 15 januari 2009 om situationen på Afrikas horn (2),

| — | med beaktande av det nationella vägledande programmet för Djibouti inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden av den 19 juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella vägledande programmet för Djibouti inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden av den 19 juni 2014,

| — | med beaktande av uttalandena av den 12 april 2016 och den 23 december 2015 från Europeiska utrikestjänstens talesperson, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 12 april 2016 och den 23 december 2015 från Europeiska utrikestjänstens talesperson,

| — | med beaktande av förklaringen från den höga representanten, Federica Mogherini, på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen för pressfrihet den 3 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från den höga representanten, Federica Mogherini, på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen för pressfrihet den 3 maj 2016,

| — | med beaktande av EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling på Afrikas horn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s regionala politiska partnerskap för fred, säkerhet och utveckling på Afrikas horn,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, som Djibouti har ratificerat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, som Djibouti har ratificerat,

| — | med beaktande av åtgärderna och meddelandena från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om Djibouti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärderna och meddelandena från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) om Djibouti,

| — | med beaktande av de preliminära slutsatserna av den 10 april 2016 från Afrikanska unionens valobservatörsuppdrag, som övervakade presidentvalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de preliminära slutsatserna av den 10 april 2016 från Afrikanska unionens valobservatörsuppdrag, som övervakade presidentvalet,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som Djibouti har varit part i sedan 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, som Djibouti har varit part i sedan 2003,

| — | med beaktande av det ramavtal som undertecknades den 30 december 2014 mellan UMP (Unionen för presidentmajoritet), koalitionen vid makten, och USN (Unionen för nationell räddning), en sammanslutning av oppositionspartier, och som syftar till att främja en ”fredlig och demokratisk politik i landet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal som undertecknades den 30 december 2014 mellan UMP (Unionen för presidentmajoritet), koalitionen vid makten, och USN (Unionen för nationell räddning), en sammanslutning av oppositionspartier, och som syftar till att främja en ”fredlig och demokratisk politik i landet”,

| — | med beaktande av dekret nr 2015-3016 PR/PM av den 24 november 2015, som antagits av Djiboutis regering, om exceptionella säkerhetsåtgärder efter attentaten i Paris den 13 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dekret nr 2015-3016 PR/PM av den 24 november 2015, som antagits av Djiboutis regering, om exceptionella säkerhetsåtgärder efter attentaten i Paris den 13 november 2015,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av protokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter om afrikanska kvinnors rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter om afrikanska kvinnors rättigheter,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades den 23 juni 2000 och reviderades den 22 juni 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet, som undertecknades den 23 juni 2000 och reviderades den 22 juni 2010,

| — | med beaktande av Republiken Djiboutis författning från 1992, i vilken grundläggande friheter och grundläggande principer för goda styrelseformer erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Djiboutis författning från 1992, i vilken grundläggande friheter och grundläggande principer för goda styrelseformer erkänns,

| — | med beaktande av riktlinjerna för Afrikanska unionens valövervakningsuppdrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för Afrikanska unionens valövervakningsuppdrag,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ismail Omar Guelleh har varit Djiboutis president sedan 1999. I valet i april 2016 vann han en jordskredsseger med 87,1 procent av rösterna, men resultatet har kritiserats av oppositionspartier och rättighetsgrupper för att ha uppnåtts genom politiskt förtryck. Vissa oppositionskandidater bojkottade valen 2005, 2011 och 2016. President Guelleh övertalade nationalförsamlingen att ändra författningen 2010 – efter att han meddelat att han inte tänkte ställa upp för omval 2016 – och därigenom göra det möjligt för honom att ställa upp för en tredje mandatperiod 2011. De påföljande protesterna från det civila samhället krossades. |
| --- | --- |

A.

Ismail Omar Guelleh har varit Djiboutis president sedan 1999. I valet i april 2016 vann han en jordskredsseger med 87,1 procent av rösterna, men resultatet har kritiserats av oppositionspartier och rättighetsgrupper för att ha uppnåtts genom politiskt förtryck. Vissa oppositionskandidater bojkottade valen 2005, 2011 och 2016. President Guelleh övertalade nationalförsamlingen att ändra författningen 2010 – efter att han meddelat att han inte tänkte ställa upp för omval 2016 – och därigenom göra det möjligt för honom att ställa upp för en tredje mandatperiod 2011. De påföljande protesterna från det civila samhället krossades.

| B. | Djiboutis idealiska läge vid Adenviken har gjort landet strategiskt viktigt för utländska militärbaser, och det betraktas som ett nav för bekämpning av sjöröveri och terrorism. |
| --- | --- |

B.

Djiboutis idealiska läge vid Adenviken har gjort landet strategiskt viktigt för utländska militärbaser, och det betraktas som ett nav för bekämpning av sjöröveri och terrorism.

| C. | Tio djiboutiska kvinnor hungerstrejkar i Paris för att kräva en internationell utredning av våldtäkterna på djiboutiska kvinnor. Fyra av de hungerstrejkande hävdar att de själva utsatts för våldtäkter, medan en annan, Fatou Ambassa, 30, fastar till minne av sin kusin Halima, som ska ha blivit offer för en gruppvåldtäkt med dödlig utgång 2003, vid 16 års ålder. Åtta av dessa kvinnor fortsatte med protesterna i nitton dagar från den 25 mars till den 12 april 2016, och ytterligare tio kvinnor följde deras exempel i Bryssel. De djiboutiska myndigheterna bestrider deras påståenden. Kvinnor har tagits som gisslan i konflikten mellan den djiboutiska armén och FRUD-armén. Den djiboutiska kvinnokommittén (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), som grundades 1993, har registrerat 246 fall av våldtäkter begångna av soldater utifrån omkring 20 anmälningar. |
| --- | --- |

C.

Tio djiboutiska kvinnor hungerstrejkar i Paris för att kräva en internationell utredning av våldtäkterna på djiboutiska kvinnor. Fyra av de hungerstrejkande hävdar att de själva utsatts för våldtäkter, medan en annan, Fatou Ambassa, 30, fastar till minne av sin kusin Halima, som ska ha blivit offer för en gruppvåldtäkt med dödlig utgång 2003, vid 16 års ålder. Åtta av dessa kvinnor fortsatte med protesterna i nitton dagar från den 25 mars till den 12 april 2016, och ytterligare tio kvinnor följde deras exempel i Bryssel. De djiboutiska myndigheterna bestrider deras påståenden. Kvinnor har tagits som gisslan i konflikten mellan den djiboutiska armén och FRUD-armén. Den djiboutiska kvinnokommittén (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), som grundades 1993, har registrerat 246 fall av våldtäkter begångna av soldater utifrån omkring 20 anmälningar.

| D. | Inget valobservatörsuppdrag från EU bjöds in för att övervaka valet, och de djiboutiska myndigheterna tackade nej till det valexpertuppdrag som EU erbjudit. Afrikanska unionens valobservatörsuppdrag rekommenderar att en oberoende valkommission inrättas med ansvar för valprocessen, inklusive tillkännagivandet av det preliminära resultatet. |
| --- | --- |

D.

Inget valobservatörsuppdrag från EU bjöds in för att övervaka valet, och de djiboutiska myndigheterna tackade nej till det valexpertuppdrag som EU erbjudit. Afrikanska unionens valobservatörsuppdrag rekommenderar att en oberoende valkommission inrättas med ansvar för valprocessen, inklusive tillkännagivandet av det preliminära resultatet.

| E. | Tre oppositionskandidater, Omar Ali Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali och Djama Abdourahman Djama, har ifrågasatt valresultatet från april 2016 och hävdat att det präglas av bristande insyn och inte återspeglar det djiboutiska folkets vilja. Lokala människorättsorganisationer har inte erkänt resultatet. Det politiska utrymmet för oppositionen är fortfarande mycket snävt, med begränsad yttrandefrihet. Polisen och säkerhetstjänsten utövar en strikt kontroll över landet, och rättsväsendet är svagt och står nära regeringen. Oppositionsledare har ständigt utsatts för frihetsberövande och trakasserier, och det har förekommit påståenden om tortyr. Det hävdas att armén beordrades att avlägsna oppositionsföreträdare från vissa vallokaler, så att valurnorna kunde stoppas fulla med valsedlar, medan andra distrikt såsom Ali-Sabieh ställdes under militär kontroll. President Guelleh stod värd för en fest som enligt uppgift var en belöning till armén för dess bidrag till valet innan det officiella resultatet ens hade offentliggjorts. Afrikanska unionen har fördömt ett antal oegentligheter (bristen på dokumentation, underlåtenheten att redovisa resultat och det faktum att rösterna inte räknades offentligt). |
| --- | --- |

E.

Tre oppositionskandidater, Omar Ali Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali och Djama Abdourahman Djama, har ifrågasatt valresultatet från april 2016 och hävdat att det präglas av bristande insyn och inte återspeglar det djiboutiska folkets vilja. Lokala människorättsorganisationer har inte erkänt resultatet. Det politiska utrymmet för oppositionen är fortfarande mycket snävt, med begränsad yttrandefrihet. Polisen och säkerhetstjänsten utövar en strikt kontroll över landet, och rättsväsendet är svagt och står nära regeringen. Oppositionsledare har ständigt utsatts för frihetsberövande och trakasserier, och det har förekommit påståenden om tortyr. Det hävdas att armén beordrades att avlägsna oppositionsföreträdare från vissa vallokaler, så att valurnorna kunde stoppas fulla med valsedlar, medan andra distrikt såsom Ali-Sabieh ställdes under militär kontroll. President Guelleh stod värd för en fest som enligt uppgift var en belöning till armén för dess bidrag till valet innan det officiella resultatet ens hade offentliggjorts. Afrikanska unionen har fördömt ett antal oegentligheter (bristen på dokumentation, underlåtenheten att redovisa resultat och det faktum att rösterna inte räknades offentligt).

| F. | Den 31 december 2015, efter att oppositionens ledamöter stängts ute från parlamentet, användes en lag om undantagstillstånd som infördes i november 2015 för att begränsa de individuella friheterna och ingripa mot oppositionsaktivister, människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar och journalister. |
| --- | --- |

F.

Den 31 december 2015, efter att oppositionens ledamöter stängts ute från parlamentet, användes en lag om undantagstillstånd som infördes i november 2015 för att begränsa de individuella friheterna och ingripa mot oppositionsaktivister, människorättsförsvarare, fackföreningsmedlemmar och journalister.

| G. | Den 30 december 2014 undertecknade den regerande koalitionen, UMP, ett ramavtal med oppositionskoalitionen, USN, i vilket det föreskrevs att den oberoende nationella valkommissionen (Commission Électorale Nationale Indépendante) skulle reformeras, att en gemensam parlamentarisk kommitté skulle inrättas och att kortsiktiga och medellångsiktiga reformer skulle genomföras. I februari 2015 inrättades den gemensamma parlamentariska kommittén, men inget av de viktigaste lagförslagen (såsom lagen om inrättandet av en oberoende gemensam valkommission och lagen om politiska partiers rättigheter och skyldigheter) har lämnats in. Den 26 augusti 2015 meddelade de djiboutiska myndigheterna att valkommissionen inte skulle reformeras. |
| --- | --- |

G.

Den 30 december 2014 undertecknade den regerande koalitionen, UMP, ett ramavtal med oppositionskoalitionen, USN, i vilket det föreskrevs att den oberoende nationella valkommissionen (Commission Électorale Nationale Indépendante) skulle reformeras, att en gemensam parlamentarisk kommitté skulle inrättas och att kortsiktiga och medellångsiktiga reformer skulle genomföras. I februari 2015 inrättades den gemensamma parlamentariska kommittén, men inget av de viktigaste lagförslagen (såsom lagen om inrättandet av en oberoende gemensam valkommission och lagen om politiska partiers rättigheter och skyldigheter) har lämnats in. Den 26 augusti 2015 meddelade de djiboutiska myndigheterna att valkommissionen inte skulle reformeras.

| H. | Det finns inga privata tv- eller radiostationer i Djibouti, myndigheterna övervakar noga oppositionens webbplatser och blockerar regelbundet människorättsorganisationers webbplatser och sociala medier. Regeringen äger den största tidningen, La Nation, och det nationella programföretaget, Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, som utövar självcensur. 2015 förklarade Freedom House att pressen i Djibouti inte var fri. Djibouti ligger på 170:e plats (av 180 länder) i Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex för 2015. Under hela den tid som UMP-koalitionen styrt landet har partier och aktivister från oppositionen ständigt varit utsatta för förtryck, och många partiaktivister och journalister, däribland en BBC-reporter under presidentvalskampanjen 2016, har utsatts för rättsliga förfaranden. Den 19 januari 2016 stängdes den viktigaste oppositionstidningen, L’Aurore, genom ett domstolsbeslut. Den nationella kommunikationskommissionen, som skulle inrättas 1993, har ännu inte tillsatts. |
| --- | --- |

H.

Det finns inga privata tv- eller radiostationer i Djibouti, myndigheterna övervakar noga oppositionens webbplatser och blockerar regelbundet människorättsorganisationers webbplatser och sociala medier. Regeringen äger den största tidningen, La Nation, och det nationella programföretaget, Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, som utövar självcensur. 2015 förklarade Freedom House att pressen i Djibouti inte var fri. Djibouti ligger på 170:e plats (av 180 länder) i Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex för 2015. Under hela den tid som UMP-koalitionen styrt landet har partier och aktivister från oppositionen ständigt varit utsatta för förtryck, och många partiaktivister och journalister, däribland en BBC-reporter under presidentvalskampanjen 2016, har utsatts för rättsliga förfaranden. Den 19 januari 2016 stängdes den viktigaste oppositionstidningen, L’Aurore, genom ett domstolsbeslut. Den nationella kommunikationskommissionen, som skulle inrättas 1993, har ännu inte tillsatts.

| I. | Framför allt under 2012 ägde en våg av godtyckliga gripanden av misstänkta FRUD-armémedlemmar rum i regionen Mablas. |
| --- | --- |

I.

Framför allt under 2012 ägde en våg av godtyckliga gripanden av misstänkta FRUD-armémedlemmar rum i regionen Mablas.

| J. | Det har påståtts att åtminstone 27 människor dödades och mer än 150 sårades av myndigheterna vid ett kulturellt firande i Buldugo den 21 december 2015, även om den djiboutiska regeringen vidhåller att antalet dödsfall var så lågt som sju. Polisen trängde senare också in i de lokaler där oppositionsledare hade ett möte, skadade ett antal av dem och fängslade två framträdande oppositionsledare (Abdourahman Mohammed Guelleh, generalsekreterare för USN, och Hamoud Abdi Souldan) utan att väcka åtal mot dem. Bägge släpptes bara några dagar före presidentvalet, och den förstnämnde står nu åtalad för brott. En fackföreningsledare och människorättsförsvarare, Omar Ali Ewado, satt frihetsberövad i isoleringscell från den 29 december 2015 till den 14 februari 2016 för att ha offentliggjort en lista över offren för massakern och dem som fortfarande saknas. Hans advokat kvarhölls också på flygplatsen. Said Houssein Robleh, medlem av oppositionen och generalsekreterare för LDDH, sårades av den djiboutiska polisens kulor och befinner sig nu i exil i Europa. |
| --- | --- |

J.

Det har påståtts att åtminstone 27 människor dödades och mer än 150 sårades av myndigheterna vid ett kulturellt firande i Buldugo den 21 december 2015, även om den djiboutiska regeringen vidhåller att antalet dödsfall var så lågt som sju. Polisen trängde senare också in i de lokaler där oppositionsledare hade ett möte, skadade ett antal av dem och fängslade två framträdande oppositionsledare (Abdourahman Mohammed Guelleh, generalsekreterare för USN, och Hamoud Abdi Souldan) utan att väcka åtal mot dem. Bägge släpptes bara några dagar före presidentvalet, och den förstnämnde står nu åtalad för brott. En fackföreningsledare och människorättsförsvarare, Omar Ali Ewado, satt frihetsberövad i isoleringscell från den 29 december 2015 till den 14 februari 2016 för att ha offentliggjort en lista över offren för massakern och dem som fortfarande saknas. Hans advokat kvarhölls också på flygplatsen. Said Houssein Robleh, medlem av oppositionen och generalsekreterare för LDDH, sårades av den djiboutiska polisens kulor och befinner sig nu i exil i Europa.

| K. | Förhållandena i Djiboutis fängelser är ytterst oroande. |
| --- | --- |

K.

Förhållandena i Djiboutis fängelser är ytterst oroande.

| L. | Efter terroristattentaten den 13 november 2015 i Paris antog Djiboutis regering den 24 november 2015 dekret nr 2015-3016 PR/PM, som förbjuder sammankomster och möten på offentliga platser, som en åtgärd mot terrorism. |
| --- | --- |

L.

Efter terroristattentaten den 13 november 2015 i Paris antog Djiboutis regering den 24 november 2015 dekret nr 2015-3016 PR/PM, som förbjuder sammankomster och möten på offentliga platser, som en åtgärd mot terrorism.

| M. | Det finns ingen lagstiftning mot våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet i Djibouti. Myndigheterna har informerat FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW) att de är medvetna om tillkortakommandena i sina försök att bekämpa könsrelaterat våld. Trots att det varit olagligt sedan 2005 har olika former av kvinnlig könsstympning utförts på 98 procent av kvinnorna i Djibouti. |
| --- | --- |

M.

Det finns ingen lagstiftning mot våld i hemmet och våldtäkt inom äktenskapet i Djibouti. Myndigheterna har informerat FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW) att de är medvetna om tillkortakommandena i sina försök att bekämpa könsrelaterat våld. Trots att det varit olagligt sedan 2005 har olika former av kvinnlig könsstympning utförts på 98 procent av kvinnorna i Djibouti.

| N. | Enligt Världsbanken lever mer än 23 procent av djiboutierna i extrem fattigdom, och 74 procent lever på mindre än 3 US-dollar per dag. Den otrygga livsmedelsförsörjningen i Djibouti har förvärrats av höga livsmedelspriser, vattenbrist, klimatförändringar och minskad betesmark. Djibouti är en av mottagarna av EU:s stödpaket på 79 miljoner euro för de länder på Afrikas horn som påverkas av El Niño. |
| --- | --- |

N.

Enligt Världsbanken lever mer än 23 procent av djiboutierna i extrem fattigdom, och 74 procent lever på mindre än 3 US-dollar per dag. Den otrygga livsmedelsförsörjningen i Djibouti har förvärrats av höga livsmedelspriser, vattenbrist, klimatförändringar och minskad betesmark. Djibouti är en av mottagarna av EU:s stödpaket på 79 miljoner euro för de länder på Afrikas horn som påverkas av El Niño.

| O. | Respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstaten ligger till grund för partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna och utgör väsentliga beståndsdelar av Cotonouavtalet. EU bör utan dröjsmål intensifiera den regelbundna politiska dialogen med Djibouti i enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

O.

Respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstaten ligger till grund för partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna och utgör väsentliga beståndsdelar av Cotonouavtalet. EU bör utan dröjsmål intensifiera den regelbundna politiska dialogen med Djibouti i enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet.

| P. | Djibouti tar för närvarande emot 105 miljoner euro i bilaterala EU-medel, främst till vatten och sanitet samt en tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, som ett led i EU:s nationella vägledande program inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden. Från 2013 till 2017 kommer Djibouti att ha tagit emot 14 miljoner euro som en del av EU:s initiativ Stöd till Afrikas horns motståndskraft, vilket syftar till att ge olika grupper i samhället kraft att stå emot återkommande torka. |
| --- | --- |

P.

Djibouti tar för närvarande emot 105 miljoner euro i bilaterala EU-medel, främst till vatten och sanitet samt en tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, som ett led i EU:s nationella vägledande program inom ramen för den elfte Europeiska utvecklingsfonden. Från 2013 till 2017 kommer Djibouti att ha tagit emot 14 miljoner euro som en del av EU:s initiativ Stöd till Afrikas horns motståndskraft, vilket syftar till att ge olika grupper i samhället kraft att stå emot återkommande torka.

| Q. | Djibouti är för närvarande värd för mer än 15 000 flyktingar från Somalia och Eritrea och ytterligare cirka 8 000 från Jemen. Kvinnor och flickor som befinner sig i flyktinglägren riskerar att utsättas för könsrelaterat våld. Kommissionen ger bistånd, såsom livräddande tjänster, och ekonomiskt stöd till de samhällen som tar emot flyktingläger. |
| --- | --- |

Q.

Djibouti är för närvarande värd för mer än 15 000 flyktingar från Somalia och Eritrea och ytterligare cirka 8 000 från Jemen. Kvinnor och flickor som befinner sig i flyktinglägren riskerar att utsättas för könsrelaterat våld. Kommissionen ger bistånd, såsom livräddande tjänster, och ekonomiskt stöd till de samhällen som tar emot flyktingläger.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker oro över den avstannade demokratiseringsprocessen i Djibouti, som förvärrats av att parlamentet ändrat den djiboutiska författningens bestämmelser om begränsningen av presidentperioder, och över påståendena att medlemmar av oppositionen trakasserats och utestängts från många vallokaler. Parlamentet betonar hur viktigt det är med rättvisa val utan hotelser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker oro över den avstannade demokratiseringsprocessen i Djibouti, som förvärrats av att parlamentet ändrat den djiboutiska författningens bestämmelser om begränsningen av presidentperioder, och över påståendena att medlemmar av oppositionen trakasserats och utestängts från många vallokaler. Parlamentet betonar hur viktigt det är med rättvisa val utan hotelser.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser en grundlig utredning av insynen i valprocessen och valet 2016 i Djibouti. Parlamentet upprepar EU:s uppmaning att resultaten från alla vallokaler i valen 2013 och 2016 ska offentliggöras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet efterlyser en grundlig utredning av insynen i valprocessen och valet 2016 i Djibouti. Parlamentet upprepar EU:s uppmaning att resultaten från alla vallokaler i valen 2013 och 2016 ska offentliggöras.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt de våldtäkter som ska ha begåtts av djiboutiska soldater mot civila och rapporterats av olika icke-statliga organisationer, vilket understryks av fallen av hungerstrejk, och uppmanar de djiboutiska myndigheterna att grundligt utreda i synnerhet militärens aktioner och sätta stopp för straffriheten. Parlamentet uppmanar FN att utreda situationen för de mänskliga rättigheterna i Djibouti, särskilt kvinnornas situation i landet. Parlamentet uttrycker sin starka solidaritet med de djiboutiska kvinnor som för närvarande hungerstrejkar i Frankrike och Belgien. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer skarpt de våldtäkter som ska ha begåtts av djiboutiska soldater mot civila och rapporterats av olika icke-statliga organisationer, vilket understryks av fallen av hungerstrejk, och uppmanar de djiboutiska myndigheterna att grundligt utreda i synnerhet militärens aktioner och sätta stopp för straffriheten. Parlamentet uppmanar FN att utreda situationen för de mänskliga rättigheterna i Djibouti, särskilt kvinnornas situation i landet. Parlamentet uttrycker sin starka solidaritet med de djiboutiska kvinnor som för närvarande hungerstrejkar i Frankrike och Belgien.

| 4. | Europaparlamentet fördömer militärens och polisens inblandning i de demokratiska processerna och upprepar att en grundlig och öppen utredning av valprocessen är nödvändig. Parlamentet ställer sig undrande till presidentens uppenbara vilja att fira segern i valet i april 2016 i förskott. Parlamentet påminner Djibouti om att landet är part i konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och att artikel 16 i den djiboutiska författningen stadgar att ”ingen får utsättas för tortyr eller misshandel eller grymma, omänskliga, förnedrande eller förödmjukande handlingar”. Parlamentet uppmanar Djibouti att grundligt utreda alla anklagelser om tortyr och misshandel och se till att förövarna åtalas, och om de döms bestraffas med lämpliga påföljder, och att de drabbade får skälig ersättning, liksom att inrätta en oberoende mekanism som ska utreda anklagelser om missförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer militärens och polisens inblandning i de demokratiska processerna och upprepar att en grundlig och öppen utredning av valprocessen är nödvändig. Parlamentet ställer sig undrande till presidentens uppenbara vilja att fira segern i valet i april 2016 i förskott. Parlamentet påminner Djibouti om att landet är part i konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och att artikel 16 i den djiboutiska författningen stadgar att ”ingen får utsättas för tortyr eller misshandel eller grymma, omänskliga, förnedrande eller förödmjukande handlingar”. Parlamentet uppmanar Djibouti att grundligt utreda alla anklagelser om tortyr och misshandel och se till att förövarna åtalas, och om de döms bestraffas med lämpliga påföljder, och att de drabbade får skälig ersättning, liksom att inrätta en oberoende mekanism som ska utreda anklagelser om missförhållanden.

| 5. | Europaparlamentet beklagar de djiboutiska myndigheternas beslut att inte reformera den nationella valkommissionen i enlighet med det ramavtal som undertecknades den 30 december 2014, och uppmanar dem kraftfullt att samarbeta nära med oppositionen för att få till stånd en rättvisare och öppnare valprocess. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar de djiboutiska myndigheternas beslut att inte reformera den nationella valkommissionen i enlighet med det ramavtal som undertecknades den 30 december 2014, och uppmanar dem kraftfullt att samarbeta nära med oppositionen för att få till stånd en rättvisare och öppnare valprocess.

| 6. | Europaparlamentet påminner de djiboutiska myndigheterna om deras åtagande enligt riktlinjerna för Afrikanska unionens valövervakningsuppdrag att skydda journalister, fördömer det sätt på vilket journalister har behandlats och påminner myndigheterna om vikten av pressfrihet och rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet kräver en motiverad förklaring från de djiboutiska myndigheterna om behandlingen av journalister. Parlamentet fördömer kraftfullt trakasserierna mot och fängslandet utan åtal av oppositionsledare, journalister och oberoende människorättsaktivister i upptakten till presidentvalet. Parlamentet uppmanar de djiboutiska myndigheterna att upphöra med förtrycket av politiska motståndare och journalister och att frige alla som hålls fängslade av politiska skäl eller för att ha utövat mediefrihet. De djiboutiska myndigheterna uppmanas vidare att se över landets lagstiftning om undantagstillstånd så att den till fullo överensstämmer med internationell rätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner de djiboutiska myndigheterna om deras åtagande enligt riktlinjerna för Afrikanska unionens valövervakningsuppdrag att skydda journalister, fördömer det sätt på vilket journalister har behandlats och påminner myndigheterna om vikten av pressfrihet och rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet kräver en motiverad förklaring från de djiboutiska myndigheterna om behandlingen av journalister. Parlamentet fördömer kraftfullt trakasserierna mot och fängslandet utan åtal av oppositionsledare, journalister och oberoende människorättsaktivister i upptakten till presidentvalet. Parlamentet uppmanar de djiboutiska myndigheterna att upphöra med förtrycket av politiska motståndare och journalister och att frige alla som hålls fängslade av politiska skäl eller för att ha utövat mediefrihet. De djiboutiska myndigheterna uppmanas vidare att se över landets lagstiftning om undantagstillstånd så att den till fullo överensstämmer med internationell rätt.

| 7. | Europaparlamentet fördömer avsaknaden av en oberoende press i Djibouti och övervakningen och censuren av webbplatser som är kritiska till regeringen. Parlamentet beklagar de statsägda mediernas självcensur, och uppmanar den djiboutiska regeringen att bevilja FM-sändningslicenser till alla oberoende medieorgan som så begär. Parlamentet uppmanar regeringen att bevilja utländska journalister fritt tillträde till landet så att de kan bedriva sitt arbete på ett säkert och objektivt sätt. Regeringen uppmanas också att inrätta den nationella kommunikationskommissionen och att tillåta oberoende och privat radio och tv. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer avsaknaden av en oberoende press i Djibouti och övervakningen och censuren av webbplatser som är kritiska till regeringen. Parlamentet beklagar de statsägda mediernas självcensur, och uppmanar den djiboutiska regeringen att bevilja FM-sändningslicenser till alla oberoende medieorgan som så begär. Parlamentet uppmanar regeringen att bevilja utländska journalister fritt tillträde till landet så att de kan bedriva sitt arbete på ett säkert och objektivt sätt. Regeringen uppmanas också att inrätta den nationella kommunikationskommissionen och att tillåta oberoende och privat radio och tv.

| 8. | Europaparlamentet fördömer de mord som begicks vid den kulturella ceremonin den 21 december 2015 och de efterföljande frihetsberövandena och trakasserierna mot människorättsförsvarare och oppositionsmedlemmar. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer och kräver en fullständig och oberoende utredning i syfte att identifiera och ställa de skyldiga inför rätta. Parlamentet upprepar sitt fördömande av godtyckliga frihetsberövanden och begär att rätten till försvar ska respekteras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer de mord som begicks vid den kulturella ceremonin den 21 december 2015 och de efterföljande frihetsberövandena och trakasserierna mot människorättsförsvarare och oppositionsmedlemmar. Parlamentet framför sina kondoleanser till offrens familjer och kräver en fullständig och oberoende utredning i syfte att identifiera och ställa de skyldiga inför rätta. Parlamentet upprepar sitt fördömande av godtyckliga frihetsberövanden och begär att rätten till försvar ska respekteras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de djiboutiska myndigheterna att garantera respekt för de mänskliga rättigheter som erkänns i de nationella eller internationella överenskommelser som Djibouti har undertecknat och att skydda medborgerliga och politiska rättigheter och friheter, däribland rätten att demonstrera fredligt och mediefriheten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar de djiboutiska myndigheterna att garantera respekt för de mänskliga rättigheter som erkänns i de nationella eller internationella överenskommelser som Djibouti har undertecknat och att skydda medborgerliga och politiska rättigheter och friheter, däribland rätten att demonstrera fredligt och mediefriheten.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen att fortsätta att ge utbildning till poliser och andra tjänstemän om tillämpningen av lagen om människohandel, att trappa upp ansträngningarna för att ställa människohandlare inför rätta och att öka medvetenheten om människohandel bland de rättsliga, lagstiftande och administrativa myndigheterna, det civila samhället samt icke-statliga organisationer som är verksamma i landet, liksom bland allmänheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen regeringen att fortsätta att ge utbildning till poliser och andra tjänstemän om tillämpningen av lagen om människohandel, att trappa upp ansträngningarna för att ställa människohandlare inför rätta och att öka medvetenheten om människohandel bland de rättsliga, lagstiftande och administrativa myndigheterna, det civila samhället samt icke-statliga organisationer som är verksamma i landet, liksom bland allmänheten.

| 11. | Europaparlamentet kräver att kvinnor och män behandlas lika inför lagen i Djibouti. Myndigheterna påminns om att de är en part i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet kräver att kvinnor och män behandlas lika inför lagen i Djibouti. Myndigheterna påminns om att de är en part i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den djiboutiska regeringens insatser mot det utbredda bruket av kvinnlig könsstympning, men skulle vilja se fler förbättringar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar den djiboutiska regeringens insatser mot det utbredda bruket av kvinnlig könsstympning, men skulle vilja se fler förbättringar.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ge icke-statliga organisationer tillträde till distrikten Obock, Tadjoural och Dikhil. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ge icke-statliga organisationer tillträde till distrikten Obock, Tadjoural och Dikhil.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de civila och militära myndigheterna att visa största möjliga återhållsamhet under polis- och arméoperationer i norra delen av landet och att i synnerhet inte använda någon form av våld mot civilbefolkningen eller utnyttja den som sköldar runt militärläger. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar de civila och militära myndigheterna att visa största möjliga återhållsamhet under polis- och arméoperationer i norra delen av landet och att i synnerhet inte använda någon form av våld mot civilbefolkningen eller utnyttja den som sköldar runt militärläger.

| 15. | Europaparlamentet är berett att noggrant övervaka situationen i Djibouti och att föreslå restriktiva åtgärder om det uppdagas brott mot bestämmelserna i Cotonouavtalet från 2000, särskilt artiklarna 8 och 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att också noggrant följa situationen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är berett att noggrant övervaka situationen i Djibouti och att föreslå restriktiva åtgärder om det uppdagas brott mot bestämmelserna i Cotonouavtalet från 2000, särskilt artiklarna 8 och 9 i avtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att också noggrant följa situationen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och deras partner att samarbeta med djiboutierna kring långsiktiga politiska reformer, något som särskilt borde underlättas av de starka band som redan finns, med tanke på att Djibouti har varit en nyckelpartner i kampen mot terrorism och sjöröveri i regionen, står värd för en militärbas och bidrar till stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt Europeiska utrikestjänsten, kommissionen och deras partner att samarbeta med djiboutierna kring långsiktiga politiska reformer, något som särskilt borde underlättas av de starka band som redan finns, med tanke på att Djibouti har varit en nyckelpartner i kampen mot terrorism och sjöröveri i regionen, står värd för en militärbas och bidrar till stabilitet i regionen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till oberoende organisationer och det civila samhället, särskilt genom att inleda ett anbudsförfarande så snart som möjligt inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till oberoende organisationer och det civila samhället, särskilt genom att inleda ett anbudsförfarande så snart som möjligt inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Djiboutis regering, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten, Arabförbundet, Islamiska samarbetsorganisationen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s medlemsstater samt medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Djiboutis regering, Afrikanska unionens institutioner, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten, Arabförbundet, Islamiska samarbetsorganisationen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s medlemsstater samt medordförandena för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

---

(1)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 160.

(2)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 102.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Spårbarhet för fiskeri- och vattenbruksprodukter inom restaurang- och detaljhandelssektorn

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om spårbarhet av fiskeri- och vattenbruksprodukter i restauranger och detaljhandel (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (1), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om livsmedelskrisen, bedrägerier i livsmedelskedjan och kontrollen över detta (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om livsmedelskrisen, bedrägerier i livsmedelskedjan och kontrollen över detta (6),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om spårbarheten av fiskeri- och vattenbruksprodukter i restauranger och detaljhandel (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om spårbarheten av fiskeri- och vattenbruksprodukter i restauranger och detaljhandel (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är världens största fisk- och skaldjursmarknad, som får leveranser både från EU:s fiskerisektor och genom import från tredjeländer. |
| --- | --- |

A.

EU är världens största fisk- och skaldjursmarknad, som får leveranser både från EU:s fiskerisektor och genom import från tredjeländer.

| B. | Konsumenterna har rätt till information, som ska anges på ett begripligt sätt och även innehålla kustrelaterade och geografiska uppgifter om fångstområdena, och bör kunna lita fullständigt på hela den kedja som levererar fiskeriprodukter till EU-marknaden. EU och medlemsstaterna är skyldiga att skydda EU:s invånare mot bedrägeri, och alla importerade produkter måste följa EU:s regler och normer. |
| --- | --- |

B.

Konsumenterna har rätt till information, som ska anges på ett begripligt sätt och även innehålla kustrelaterade och geografiska uppgifter om fångstområdena, och bör kunna lita fullständigt på hela den kedja som levererar fiskeriprodukter till EU-marknaden. EU och medlemsstaterna är skyldiga att skydda EU:s invånare mot bedrägeri, och alla importerade produkter måste följa EU:s regler och normer.

| C. | Kommissionen håller på att utarbeta en utförlig och uttömmande förteckning över frivillig information som hänför sig till fiskeri- och vattenbruksprodukter som saluförs i EU. Resultatet av kommissionens arbete skulle kunna leda till att man inrättar en extern struktur för bestyrkande av frivillig information för fiskeri- och vattenbruksprodukter på EU:s marknad. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen håller på att utarbeta en utförlig och uttömmande förteckning över frivillig information som hänför sig till fiskeri- och vattenbruksprodukter som saluförs i EU. Resultatet av kommissionens arbete skulle kunna leda till att man inrättar en extern struktur för bestyrkande av frivillig information för fiskeri- och vattenbruksprodukter på EU:s marknad.

| D. | I kommissionens kontrollplan 2015 (7), som innehåller en undersökning av förekomsten på marknaden av vitfisk som märkts felaktigt i förhållande till den angivna arten, konstaterades att de angivna arterna kunde bekräftas i 94 procent av proverna. För vissa arter var den bristande överensstämmelsen emellertid mycket utbredd. Ändå anses 6 procent vara en relativt låg siffra jämfört med andra, mindre studier i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

D.

I kommissionens kontrollplan 2015 (7), som innehåller en undersökning av förekomsten på marknaden av vitfisk som märkts felaktigt i förhållande till den angivna arten, konstaterades att de angivna arterna kunde bekräftas i 94 procent av proverna. För vissa arter var den bristande överensstämmelsen emellertid mycket utbredd. Ändå anses 6 procent vara en relativt låg siffra jämfört med andra, mindre studier i medlemsstaterna.

| E. | Enligt artikel 36 i förordning (EU) nr 1379/2013 skulle kommissionen senast den 1 januari 2015 till Europaparlamentet och rådet överlämna en genomförbarhetsrapport om möjligheterna att införa ett system för miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 36 i förordning (EU) nr 1379/2013 skulle kommissionen senast den 1 januari 2015 till Europaparlamentet och rådet överlämna en genomförbarhetsrapport om möjligheterna att införa ett system för miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter.

| F. | Den samlade marknadsordningen bör garantera rättvis konkurrens och skälig inkomst för producenter av fiskeriprodukter som säljs eller köps i EU. |
| --- | --- |

F.

Den samlade marknadsordningen bör garantera rättvis konkurrens och skälig inkomst för producenter av fiskeriprodukter som säljs eller köps i EU.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro och sin besvikelse över resultaten från flera studier av vilka det framgår att fiskprodukter som säljs på EU:s marknad, även i EU-institutionernas restauranger, ofta är felmärkta. Parlamentet påminner om att avsiktlig och bedräglig felmärkning av fiskarter innebär en överträdelse av EU-lagstiftningen, däribland den gemensamma fiskeripolitiken, och att detta enligt nationell lagstiftning kan utgöra en straffbar handling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin allvarliga oro och sin besvikelse över resultaten från flera studier av vilka det framgår att fiskprodukter som säljs på EU:s marknad, även i EU-institutionernas restauranger, ofta är felmärkta. Parlamentet påminner om att avsiktlig och bedräglig felmärkning av fiskarter innebär en överträdelse av EU-lagstiftningen, däribland den gemensamma fiskeripolitiken, och att detta enligt nationell lagstiftning kan utgöra en straffbar handling.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka de nationella kontrollerna, däribland kontrollen av obearbetad fisk som levereras till restauranger och cateringsektorn, för att försöka bekämpa bedrägeri och fastställa var i leveranskedjan som felmärkning av fisken sker. Parlamentet finner det oroande att arter av hög kvalitet ersätts av arter av lägre kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra spårbarheten av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Parlamentet stöder inrättandet av en arbetsgrupp som ska harmonisera införandet av spårbarhet i samtliga medlemsstater samt inrättandet av en extern struktur för bestyrkande av frivillig information för fiskeri- och vattenbruksprodukter på EU:s marknad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka de nationella kontrollerna, däribland kontrollen av obearbetad fisk som levereras till restauranger och cateringsektorn, för att försöka bekämpa bedrägeri och fastställa var i leveranskedjan som felmärkning av fisken sker. Parlamentet finner det oroande att arter av hög kvalitet ersätts av arter av lägre kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra spårbarheten av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Parlamentet stöder inrättandet av en arbetsgrupp som ska harmonisera införandet av spårbarhet i samtliga medlemsstater samt inrättandet av en extern struktur för bestyrkande av frivillig information för fiskeri- och vattenbruksprodukter på EU:s marknad.

| 3. | Europaparlamentet stöder ett effektivt system för spårbarhet – från landning till konsumtion – som skulle skapa förtroende hos konsumenterna och således minska det kommersiella beroendet av importerade fiskeri- och vattenbruksprodukter, vilket därmed skulle stärka EU:s marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja streckkodsmärkning med hjälp av DNA för att förbättra spårbarheten, eftersom detta skulle kunna bidra till att arter kan identifieras genom DNA-sekvensering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder ett effektivt system för spårbarhet – från landning till konsumtion – som skulle skapa förtroende hos konsumenterna och således minska det kommersiella beroendet av importerade fiskeri- och vattenbruksprodukter, vilket därmed skulle stärka EU:s marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja streckkodsmärkning med hjälp av DNA för att förbättra spårbarheten, eftersom detta skulle kunna bidra till att arter kan identifieras genom DNA-sekvensering.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den nya ramen för den gemensamma marknadsordningen och uppmanar kommissionen med kraft att i enlighet med artikel 36 i förordning (EU) nr 1379/2013 överlämna en genomförbarhetsrapport om möjligheterna att införa ett system för miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Parlamentet anser att det behöver införas minimikrav för miljömärkning, och att de viktigaste delarna i märkningssystemet måste garantera att certifieringsförfarandet är insynsvänligt, oberoende och trovärdigt. Parlamentet efterlyser en ingående analys av fördelarna med införandet av en EU-omfattande märkning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar den nya ramen för den gemensamma marknadsordningen och uppmanar kommissionen med kraft att i enlighet med artikel 36 i förordning (EU) nr 1379/2013 överlämna en genomförbarhetsrapport om möjligheterna att införa ett system för miljömärkning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Parlamentet anser att det behöver införas minimikrav för miljömärkning, och att de viktigaste delarna i märkningssystemet måste garantera att certifieringsförfarandet är insynsvänligt, oberoende och trovärdigt. Parlamentet efterlyser en ingående analys av fördelarna med införandet av en EU-omfattande märkning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet undersöka i vilken utsträckning den erforderliga informationen anges på etiketterna. Parlamentet understryker att märkningen måste innehålla begriplig, kontrollerbar och korrekt information. När det gäller frivillig märkning uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att ange all tillgänglig information som konsumenterna behöver för att kunna göra ett välgrundat val. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja kampanjer som ökar medvetenheten om märkningskraven för fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet undersöka i vilken utsträckning den erforderliga informationen anges på etiketterna. Parlamentet understryker att märkningen måste innehålla begriplig, kontrollerbar och korrekt information. När det gäller frivillig märkning uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att ange all tillgänglig information som konsumenterna behöver för att kunna göra ett välgrundat val. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja kampanjer som ökar medvetenheten om märkningskraven för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

| 6. | Europaparlamentet betonar att en sund europeisk märkningspolitik i fiskerisektorn skulle vara en viktig faktor för att stimulera den ekonomiska utvecklingen i kustsamhällen, eftersom bästa praxis för yrkesfiskarna därmed erkänns och kvaliteten på de produkter som levereras till konsumenterna framhävs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att en sund europeisk märkningspolitik i fiskerisektorn skulle vara en viktig faktor för att stimulera den ekonomiska utvecklingen i kustsamhällen, eftersom bästa praxis för yrkesfiskarna därmed erkänns och kvaliteten på de produkter som levereras till konsumenterna framhävs.

| 7. | Med tanke på konsumenternas rätt till korrekt, tillförlitlig och lättbegriplig information uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vidta åtgärder för att avhjälpa den förvirring som de nuvarande kraven för märkning medför, vilka grundar sig på FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) områden och delområden. Detta är särskilt allvarligt när det gäller fångster i vissa delområden av område nr 27, där bl.a. Galicien och Cádizbukten är märkta som ”portugiska farvatten”, Wales som ”Irländska sjön” och Bretagne som ”Biscayabukten”. |
| --- | --- |

7.

Med tanke på konsumenternas rätt till korrekt, tillförlitlig och lättbegriplig information uppmanar Europaparlamentet kommissionen att vidta åtgärder för att avhjälpa den förvirring som de nuvarande kraven för märkning medför, vilka grundar sig på FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) områden och delområden. Detta är särskilt allvarligt när det gäller fångster i vissa delområden av område nr 27, där bl.a. Galicien och Cádizbukten är märkta som ”portugiska farvatten”, Wales som ”Irländska sjön” och Bretagne som ”Biscayabukten”.

| 8. | Europaparlamentet uppmärksammar att information om fiskeriprodukternas ursprung måste anges på ett insynsvänligt och tydligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmärksammar att information om fiskeriprodukternas ursprung måste anges på ett insynsvänligt och tydligt sätt.

| 9. | Europaparlamentet understryker att man måste se till att en eventuell framtida EU-täckande miljömärkning samt miljömärknings- och certifieringssystem för fiskeriprodukter i länder utanför EU är förenliga med FAO:s riktlinjer för miljömärkning av fisk och fiskeriprodukter från havsfiske. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att man måste se till att en eventuell framtida EU-täckande miljömärkning samt miljömärknings- och certifieringssystem för fiskeriprodukter i länder utanför EU är förenliga med FAO:s riktlinjer för miljömärkning av fisk och fiskeriprodukter från havsfiske.

| 10. | Europaparlamentet anser att en EU-omfattande miljömärkning för fiskeri- och vattenbruksprodukter, vars kriterier bör diskuteras ytterligare på EU-nivå, skulle kunna bidra till att förbättra konsumentinformationen om spårbarhet och göra den mer insynsvänlig. Parlamentet anser att Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) skulle kunna finansiera en sådan märkning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att en EU-omfattande miljömärkning för fiskeri- och vattenbruksprodukter, vars kriterier bör diskuteras ytterligare på EU-nivå, skulle kunna bidra till att förbättra konsumentinformationen om spårbarhet och göra den mer insynsvänlig. Parlamentet anser att Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) skulle kunna finansiera en sådan märkning.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att vissa handelsbeteckningar för fisk som gäller i medlemsstaterna skiljer sig mellan länderna beroende på nationell praxis, vilket skulle kunna skapa en viss förvirring. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med att inleda ett pilotprojekt, som parlamentet har godkänt, för att införa en offentlig databas som ska ge information om handelsbeteckningarna på alla officiella EU-språk. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att vissa handelsbeteckningar för fisk som gäller i medlemsstaterna skiljer sig mellan länderna beroende på nationell praxis, vilket skulle kunna skapa en viss förvirring. Parlamentet välkomnar kommissionens arbete med att inleda ett pilotprojekt, som parlamentet har godkänt, för att införa en offentlig databas som ska ge information om handelsbeteckningarna på alla officiella EU-språk.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sina insatser mer kända för allmänheten när det gäller skyddet av de marina resurserna och kampen mot olagligt fiske. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra sina insatser mer kända för allmänheten när det gäller skyddet av de marina resurserna och kampen mot olagligt fiske.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen.

---

(1)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 1.

(2)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(3)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(4)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index _en.htm?subweb=343&lang=en

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Kinas ställning som marknadsekonomi

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om Kinas status som marknadsekonomi (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s antidumpningslagstiftning (rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s antidumpningslagstiftning (rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1)),

| — | med beaktande av protokollet om Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om Kinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om handelsförbindelserna mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om handelsförbindelserna mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen och Kina är två av de största handelsaktörerna i världen, Kina är EU:s näst största handelspartner och EU Kinas största handelspartner, med ett dagligt handelsflöde dem emellan på mer än 1 miljard euro. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen och Kina är två av de största handelsaktörerna i världen, Kina är EU:s näst största handelspartner och EU Kinas största handelspartner, med ett dagligt handelsflöde dem emellan på mer än 1 miljard euro.

| B. | Under 2015 överskred Kinas investeringar i EU för första gången EU:s investeringar i Kina. Kinas marknad har varit den största vinstpådrivande faktorn för ett antal av EU:s industrier och varumärken. |
| --- | --- |

B.

Under 2015 överskred Kinas investeringar i EU för första gången EU:s investeringar i Kina. Kinas marknad har varit den största vinstpådrivande faktorn för ett antal av EU:s industrier och varumärken.

| C. | När Kina anslöt sig till WTO tillät det arrangemang som gjordes för tillträdet en särskild metod för beräkning av dumpning, som ingick i avsnitt 15 i anslutningsprotokollet och som ligger till grund för särbehandling av importer från Kina. |
| --- | --- |

C.

När Kina anslöt sig till WTO tillät det arrangemang som gjordes för tillträdet en särskild metod för beräkning av dumpning, som ingick i avsnitt 15 i anslutningsprotokollet och som ligger till grund för särbehandling av importer från Kina.

| D. | Alla beslut om hur importer från Kina ska behandlas efter december 2016 måste säkerställa att EU:s lagstiftning stämmer överens med WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

D.

Alla beslut om hur importer från Kina ska behandlas efter december 2016 måste säkerställa att EU:s lagstiftning stämmer överens med WTO:s bestämmelser.

| E. | De bestämmelser i avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO som kommer att fortsätta att gälla efter 2016 utgör en grund för att tillämpa en icke-standardiserad metod för importer från Kina efter 2016. |
| --- | --- |

E.

De bestämmelser i avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO som kommer att fortsätta att gälla efter 2016 utgör en grund för att tillämpa en icke-standardiserad metod för importer från Kina efter 2016.

| F. | I Kina har staten i dag ett sådant inflytande på ekonomin att företagens beslut, som inbegriper priser, kostnader, produktion och insats, inte svarar mot marknadssignaler som återspeglar tillgång och efterfrågan. |
| --- | --- |

F.

I Kina har staten i dag ett sådant inflytande på ekonomin att företagens beslut, som inbegriper priser, kostnader, produktion och insats, inte svarar mot marknadssignaler som återspeglar tillgång och efterfrågan.

| G. | Kina har i sitt anslutningsprotokoll bland annat åtagit sig att låta marknadskrafterna fastställa alla priser i landet, och EU måste försäkra sig om att Kina fullt ut följer sina WTO-åtaganden. |
| --- | --- |

G.

Kina har i sitt anslutningsprotokoll bland annat åtagit sig att låta marknadskrafterna fastställa alla priser i landet, och EU måste försäkra sig om att Kina fullt ut följer sina WTO-åtaganden.

| H. | Kinas överkapacitet för redan nu med sig stora sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för EU, såsom den senaste tidens negativa inverkan på EU:s stålsektor har visat, särskilt i Storbritannien. De sociala konsekvenserna av att Kina beviljas status som marknadsekonomi kan bli mycket stora för sysselsättningen i EU. |
| --- | --- |

H.

Kinas överkapacitet för redan nu med sig stora sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för EU, såsom den senaste tidens negativa inverkan på EU:s stålsektor har visat, särskilt i Storbritannien. De sociala konsekvenserna av att Kina beviljas status som marknadsekonomi kan bli mycket stora för sysselsättningen i EU.

| I. | 56 av de 73 antidumpningsåtgärder som är i kraft i dag i EU tillämpas på importer från Kina. |
| --- | --- |

I.

56 av de 73 antidumpningsåtgärder som är i kraft i dag i EU tillämpas på importer från Kina.

| J. | Det nyligen inledda offentliga samrådet om att eventuellt bevilja Kina status som marknadsekonomi skulle kunna ge ytterligare information som kan bli till nytta när frågan behandlas. |
| --- | --- |

J.

Det nyligen inledda offentliga samrådet om att eventuellt bevilja Kina status som marknadsekonomi skulle kunna ge ytterligare information som kan bli till nytta när frågan behandlas.

| K. | I kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582) fastställs ett mål om att öka industrins andel av EU:s BNP till 20 procent före 2020. |
| --- | --- |

K.

I kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582) fastställs ett mål om att öka industrins andel av EU:s BNP till 20 procent före 2020.

| 1. | Europaparlamentet upprepar vikten av EU:s partnerskap med Kina, där fri och rättvis handel och investeringar spelar en viktig roll. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar vikten av EU:s partnerskap med Kina, där fri och rättvis handel och investeringar spelar en viktig roll.

| 2. | Europaparlamentet betonar att Kina inte är en marknadsekonomi och att landet ännu inte har uppfyllt de fem kriterier som EU har ställt som definition av en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att Kina inte är en marknadsekonomi och att landet ännu inte har uppfyllt de fem kriterier som EU har ställt som definition av en marknadsekonomi.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att samordna med EU:s största handelspartner – även i samband med de kommande G7- och G20-toppmötena – hur man på bästa sätt kan se till att alla de bestämmelser i avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO som kommer att fortsätta att gälla efter 2016 ges full rättslig innebörd under deras nationella förfaranden, samt att motsätta sig alla ensidiga beslut att bevilja Kina status som marknadsekonomi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att samordna med EU:s största handelspartner – även i samband med de kommande G7- och G20-toppmötena – hur man på bästa sätt kan se till att alla de bestämmelser i avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO som kommer att fortsätta att gälla efter 2016 ges full rättslig innebörd under deras nationella förfaranden, samt att motsätta sig alla ensidiga beslut att bevilja Kina status som marknadsekonomi.

| 4. | Europaparlamentet betonar att frågor som rör statusen som marknadsekonomi bör diskuteras under det kommande toppmötet mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att frågor som rör statusen som marknadsekonomi bör diskuteras under det kommande toppmötet mellan EU och Kina.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till de farhågor som EU:s industri, fackföreningar och andra intressenter uttryckt om konsekvenserna för sysselsättningen i EU, miljön, normer och hållbar ekonomisk tillväxt inom alla berörda tillverkningssektorer och för EU-industrin som helhet, samt att säkerställa att sysselsättningen i EU försvaras i detta sammanhang. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till de farhågor som EU:s industri, fackföreningar och andra intressenter uttryckt om konsekvenserna för sysselsättningen i EU, miljön, normer och hållbar ekonomisk tillväxt inom alla berörda tillverkningssektorer och för EU-industrin som helhet, samt att säkerställa att sysselsättningen i EU försvaras i detta sammanhang.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att EU, till dess att Kina uppfyller alla fem EU-kriterier för att kvalificeras som marknadsekonomi, bör tillämpa en icke-standardiserad metod för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar av importer från Kina när det gäller att fastställa prisjämförbarhet, i enlighet med och med full tillämpning av de delar av avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO, som ger utrymme för tillämpning av en icke-standardiserad metod. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i linje med denna princip. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att EU, till dess att Kina uppfyller alla fem EU-kriterier för att kvalificeras som marknadsekonomi, bör tillämpa en icke-standardiserad metod för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar av importer från Kina när det gäller att fastställa prisjämförbarhet, i enlighet med och med full tillämpning av de delar av avsnitt 15 i protokollet om Kinas anslutning till WTO, som ger utrymme för tillämpning av en icke-standardiserad metod. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i linje med denna princip.

| 7. | Samtidigt betonar Europaparlamentet det överhängande behovet av en allmän reform av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder för att garantera lika villkor mellan EU-industrin och Kina och andra handelspartner i full överensstämmelse med WTO:s bestämmelser. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt försöka nå en överenskommelse med parlamentet om moderniseringen av unionens handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

7.

Samtidigt betonar Europaparlamentet det överhängande behovet av en allmän reform av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder för att garantera lika villkor mellan EU-industrin och Kina och andra handelspartner i full överensstämmelse med WTO:s bestämmelser. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt försöka nå en överenskommelse med parlamentet om moderniseringen av unionens handelspolitiska skyddsåtgärder.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Uppföljning och lägesbeskrivning av Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York,

| — | med beaktande av den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling, som hölls i Addis Abeba den 13–16 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje internationella konferensen om finansiering för utveckling, som hölls i Addis Abeba den 13–16 juli 2015,

| — | med beaktande av den rapport som den interinstitutionella expertgruppen för målen för hållbar utveckling (IAEG-SDG) offentliggjorde den 17 december 2015 och som antogs i mars 2016 vid den 47:e sessionen i FN:s kommission för statistik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som den interinstitutionella expertgruppen för målen för hållbar utveckling (IAEG-SDG) offentliggjorde den 17 december 2015 och som antogs i mars 2016 vid den 47:e sessionen i FN:s kommission för statistik,

| — | med beaktande av högnivåsegmentet i Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) som ska hålla ett möte den 18–22 juli 2016 om genomförandet av utvecklingsagendan efter 2015: att ta steget från åtaganden till resultat (Implementing the post-2015 development agenda: moving from commitments to results), |
| --- | --- |

—

med beaktande av högnivåsegmentet i Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) som ska hålla ett möte den 18–22 juli 2016 om genomförandet av utvecklingsagendan efter 2015: att ta steget från åtaganden till resultat (Implementing the post-2015 development agenda: moving from commitments to results),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (2),

| — | med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a konferensen för parterna (COP 21) i FN:s ramkonvention om klimatförändringar den 12 december 2015 i Paris, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a konferensen för parterna (COP 21) i FN:s ramkonvention om klimatförändringar den 12 december 2015 i Paris,

| — | med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”,

| — | med beaktande av det pågående arbetet med den globala EU-strategin för utrikes- och säkerhetspolitiken, som kommer att vägleda EU:s globala åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående arbetet med den globala EU-strategin för utrikes- och säkerhetspolitiken, som kommer att vägleda EU:s globala åtgärder,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om EU:s roll i FN – Hur kan EU:s utrikespolitiska mål uppnås bättre? (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om EU:s roll i FN – Hur kan EU:s utrikespolitiska mål uppnås bättre? (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om en konsekvent politik för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om en konsekvent politik för utveckling,

| — | med beaktande av översynen av Europa 2020-strategin – det nya tillvägagångssättet efter 2020 (The New Approach beyond 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av översynen av Europa 2020-strategin – det nya tillvägagångssättet efter 2020 (The New Approach beyond 2020),

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, Accra-handlingsplanen och den förklaring och handlingsplan som antogs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet som hölls i Busan i december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, Accra-handlingsplanen och den förklaring och handlingsplan som antogs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet som hölls i Busan i december 2011,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling och den kommande översynen av det, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling och den kommande översynen av det,

| — | med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, som kräver att principen om en konsekvent politik för utveckling ska beaktas i alla EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, som kräver att principen om en konsekvent politik för utveckling ska beaktas i alla EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor som ska hållas i Istanbul, Turkiet, den 23–24 maj 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från världstoppmötet om humanitära frågor som ska hållas i Istanbul, Turkiet, den 23–24 maj 2016,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 29 mars 2016 från utvecklingsutskottet till kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling om frågan om uppföljning och översyn av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 29 mars 2016 från utvecklingsutskottet till kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling om frågan om uppföljning och översyn av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I FN:s generalförsamlings resolution 70/1 kräver man att målen och delmålen ska följas upp och ses över med hjälp av en rad globala indikatorer. FN:s generalsekreterare har fått mandat att ta fram en årlig lägesrapport om målen för hållbar utveckling för att ge stöd till uppföljningen och översynen vid Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling. Lägesrapporten ska bygga på uppgifter som tagits fram av nationella statistiksystem och information som samlats in på olika nivåer. |
| --- | --- |

A.

I FN:s generalförsamlings resolution 70/1 kräver man att målen och delmålen ska följas upp och ses över med hjälp av en rad globala indikatorer. FN:s generalsekreterare har fått mandat att ta fram en årlig lägesrapport om målen för hållbar utveckling för att ge stöd till uppföljningen och översynen vid Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling. Lägesrapporten ska bygga på uppgifter som tagits fram av nationella statistiksystem och information som samlats in på olika nivåer.

| B. | Kommissionen för statistik stödde vid sin 46:e session (den 3–6 mars 2015) färdplanen för utveckling och genomförandet av en ram för globala indikatorer. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen för statistik stödde vid sin 46:e session (den 3–6 mars 2015) färdplanen för utveckling och genomförandet av en ram för globala indikatorer.

| C. | Den interinstitutionella expertgruppen IAEG-SDG, som hade i uppdrag att ta fram ett komplett förslag om ramen för indikatorer för övervakning av målen och delmålen i utvecklingsagendan efter 2015, föreslog indikatorer för översynen av 2030-agendan, som man enades om i mars 2016 vid den 47:e sessionen i FN:s kommission för statistik. |
| --- | --- |

C.

Den interinstitutionella expertgruppen IAEG-SDG, som hade i uppdrag att ta fram ett komplett förslag om ramen för indikatorer för övervakning av målen och delmålen i utvecklingsagendan efter 2015, föreslog indikatorer för översynen av 2030-agendan, som man enades om i mars 2016 vid den 47:e sessionen i FN:s kommission för statistik.

| D. | De 230 föreslagna indikatorerna för målen för hållbar utveckling är en god utgångspunkt och en kraftfull ram för uppföljningen och översynen av framstegen mot att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

De 230 föreslagna indikatorerna för målen för hållbar utveckling är en god utgångspunkt och en kraftfull ram för uppföljningen och översynen av framstegen mot att uppnå de 17 målen för hållbar utveckling.

| E. | Flera av indikatorerna är ännu inte färdigställda, och de undertecknande medlemsstaterna kommer att behöva utveckla sina nationella indikatorer i linje med de globala indikatorerna och anpassa dem efter sina nationella förhållanden. |
| --- | --- |

E.

Flera av indikatorerna är ännu inte färdigställda, och de undertecknande medlemsstaterna kommer att behöva utveckla sina nationella indikatorer i linje med de globala indikatorerna och anpassa dem efter sina nationella förhållanden.

| F. | Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) bör enas om ramen för globala indikatorer i juli 2016 och generalförsamlingen i september 2016. |
| --- | --- |

F.

Ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) bör enas om ramen för globala indikatorer i juli 2016 och generalförsamlingen i september 2016.

| G. | Rådet (utrikes frågor) kommer att sammanträda med sina utvecklingsministrar den 12 maj 2016 och bör utarbeta EU:s ståndpunkt inför mötet i Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling i juli 2016 samt bestämma i vilket sammanhang en tematisk diskussion om handel och utveckling, med fokus på hur EU kan hjälpa den privata sektorn att genomföra 2030-agendan, ska äga rum. |
| --- | --- |

G.

Rådet (utrikes frågor) kommer att sammanträda med sina utvecklingsministrar den 12 maj 2016 och bör utarbeta EU:s ståndpunkt inför mötet i Politiska högnivåforumet för hållbar utveckling i juli 2016 samt bestämma i vilket sammanhang en tematisk diskussion om handel och utveckling, med fokus på hur EU kan hjälpa den privata sektorn att genomföra 2030-agendan, ska äga rum.

| H. | Systemomfattande strategisk planering, genomförande och rapportering behövs för att säkerställa ett konsekvent och integrerat stöd för genomförandet av den nya agendan från FN:s utvecklingssystem. |
| --- | --- |

H.

Systemomfattande strategisk planering, genomförande och rapportering behövs för att säkerställa ett konsekvent och integrerat stöd för genomförandet av den nya agendan från FN:s utvecklingssystem.

| I. | Den nya allmänna ramen för hållbar utveckling kräver mer konsekvens mellan olika politikområden och EU-aktörer, vilket kräver ytterligare samordning, dialog och samarbete på alla nivåer inom och mellan EU:s institutioner för att se till att den hållbara utvecklingens tre pelare (miljömässig, ekonomisk och social) integreras i EU:s inrikes- och utrikespolitik. |
| --- | --- |

I.

Den nya allmänna ramen för hållbar utveckling kräver mer konsekvens mellan olika politikområden och EU-aktörer, vilket kräver ytterligare samordning, dialog och samarbete på alla nivåer inom och mellan EU:s institutioner för att se till att den hållbara utvecklingens tre pelare (miljömässig, ekonomisk och social) integreras i EU:s inrikes- och utrikespolitik.

| J. | Högnivåforumets möte i juli 2016 kommer att omfatta frivillig översyn av 22 länder, däribland fyra EU-länder – Estland, Finland, Frankrike och Tyskland – och tematisk översyn av framstegen med målen för hållbar utveckling, inbegripet övergripande frågor, tillsammans med den översyn som utförs av Ecosocs funktionella kommissioner och andra mellanstatliga organ och forum. |
| --- | --- |

J.

Högnivåforumets möte i juli 2016 kommer att omfatta frivillig översyn av 22 länder, däribland fyra EU-länder – Estland, Finland, Frankrike och Tyskland – och tematisk översyn av framstegen med målen för hållbar utveckling, inbegripet övergripande frågor, tillsammans med den översyn som utförs av Ecosocs funktionella kommissioner och andra mellanstatliga organ och forum.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar utrikesrådets utvecklingsministrar att inför högnivåforumets möte i juli 2016 anta en konsekvent gemensam EU-ståndpunkt, som tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt enligt denna resolution. Parlamentet anser att det är avgörande för EU:s trovärdighet och ledarskap att lägga fram en gemensam ståndpunkt. Parlamentet är oroat över att kommissionen inte har lagt fram något meddelande om uppföljningen och översynen av 2030-agendan inför högnivåforumets möte, såsom utvecklingsutskottets ledamöter begärt, som skulle utgöra en grund för EU:s gemensamma ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar utrikesrådets utvecklingsministrar att inför högnivåforumets möte i juli 2016 anta en konsekvent gemensam EU-ståndpunkt, som tar hänsyn till parlamentets ståndpunkt enligt denna resolution. Parlamentet anser att det är avgörande för EU:s trovärdighet och ledarskap att lägga fram en gemensam ståndpunkt. Parlamentet är oroat över att kommissionen inte har lagt fram något meddelande om uppföljningen och översynen av 2030-agendan inför högnivåforumets möte, såsom utvecklingsutskottets ledamöter begärt, som skulle utgöra en grund för EU:s gemensamma ståndpunkt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar IAEG-SDG:s rapport, som det anser är ett stort framsteg och en god grund för förhandlingarna eftersom de föreslagna indikatorerna belyser en mycket bredare uppsättning strukturella problem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar IAEG-SDG:s rapport, som det anser är ett stort framsteg och en god grund för förhandlingarna eftersom de föreslagna indikatorerna belyser en mycket bredare uppsättning strukturella problem.

| 3. | Europaparlamentet gläder sig över det separata kapitlet om uppdelning av uppgifter och den betydelse som man tillmäter den nationella statistiska kapaciteten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet gläder sig över det separata kapitlet om uppdelning av uppgifter och den betydelse som man tillmäter den nationella statistiska kapaciteten.

| 4. | Europaparlamentet erkänner högnivåforumets avgörande roll i översynen av genomförandet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att detta forum måste säkerställa en samordnad och effektiv bedömning av behoven samt antagandet av de färdplaner som behövs för ett ändamålsenligt genomförande av 2030-agendan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner högnivåforumets avgörande roll i översynen av genomförandet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att detta forum måste säkerställa en samordnad och effektiv bedömning av behoven samt antagandet av de färdplaner som behövs för ett ändamålsenligt genomförande av 2030-agendan.

| 5. | Europaparlamentet betonar att 2030-agendan och målen för hållbar utveckling innebär ett förnyat internationellt åtagande om att bekämpa fattigdom, omdefiniera och modernisera våra utvecklingsstrategier för de kommande 15 åren och se till att vi levererar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att 2030-agendan och målen för hållbar utveckling innebär ett förnyat internationellt åtagande om att bekämpa fattigdom, omdefiniera och modernisera våra utvecklingsstrategier för de kommande 15 åren och se till att vi levererar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en överordnad strategi för hållbar utveckling som omfattar alla berörda interna och externa politikområden, med en detaljerad tidsplan fram till 2030, en halvtidsöversyn och ett särskilt förfarande som säkerställer parlamentets fulla delaktighet, däribland en konkret genomförandeplan som samordnar uppnåendet av de 17 målen, 169 delmålen och 230 globala indikatorerna och som säkerställer förenlighet med och uppnående av målen i Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av allmängiltiga mål samt att EU och dess medlemsstater har gjort ett åtagande om att genomföra alla mål och delmål fullt ut, i teorin och i praktiken. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om en överordnad strategi för hållbar utveckling som omfattar alla berörda interna och externa politikområden, med en detaljerad tidsplan fram till 2030, en halvtidsöversyn och ett särskilt förfarande som säkerställer parlamentets fulla delaktighet, däribland en konkret genomförandeplan som samordnar uppnåendet av de 17 målen, 169 delmålen och 230 globala indikatorerna och som säkerställer förenlighet med och uppnående av målen i Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av allmängiltiga mål samt att EU och dess medlemsstater har gjort ett åtagande om att genomföra alla mål och delmål fullt ut, i teorin och i praktiken.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s nya strategi för hållbar utveckling och tillhörande genomförandeåtgärder omfattas av ett brett samråd med samtliga aktörer, däribland nationella parlament, lokala myndigheter och det civila samhället, genom en inkluderande process. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s nya strategi för hållbar utveckling och tillhörande genomförandeåtgärder omfattas av ett brett samråd med samtliga aktörer, däribland nationella parlament, lokala myndigheter och det civila samhället, genom en inkluderande process.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser ett kommissionsmeddelande om uppföljningen och översynen av 2030-agendan, med tydlig information om agendans genomförandestruktur på EU- och medlemsstatsnivå. Parlamentet understryker att kommissionens berörda generaldirektorat och Europeiska utrikestjänsten bör engagera sig fullt ut i integreringen av 2030-agendan vid den kommande översynen av Europa 2020-strategin och den kommande globala EU-strategin för utrikes- och säkerhetspolitiken, för att få till stånd en verkligt konsekvent politik för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser ett kommissionsmeddelande om uppföljningen och översynen av 2030-agendan, med tydlig information om agendans genomförandestruktur på EU- och medlemsstatsnivå. Parlamentet understryker att kommissionens berörda generaldirektorat och Europeiska utrikestjänsten bör engagera sig fullt ut i integreringen av 2030-agendan vid den kommande översynen av Europa 2020-strategin och den kommande globala EU-strategin för utrikes- och säkerhetspolitiken, för att få till stånd en verkligt konsekvent politik för hållbar utveckling.

| 9. | Europaparlamentet betonar att översynen av det europeiska samförståndet om utveckling helt och hållet måste återspegla den nya 2030-agendan, vilket innefattar ett paradigmskifte och en genomgripande omvandling av EU:s utvecklingspolitik. Parlamentet påminner om att det behövs program för lämpligt och riktat stöd inom utvecklingssamarbetet, med tillbörlig respekt för principerna om biståndseffektivitet, för att uppnå målen och de tillhörande delmålen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att översynen av det europeiska samförståndet om utveckling helt och hållet måste återspegla den nya 2030-agendan, vilket innefattar ett paradigmskifte och en genomgripande omvandling av EU:s utvecklingspolitik. Parlamentet påminner om att det behövs program för lämpligt och riktat stöd inom utvecklingssamarbetet, med tillbörlig respekt för principerna om biståndseffektivitet, för att uppnå målen och de tillhörande delmålen.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU måste utnyttja den kommande halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen fullt ut för att se till att alla åtaganden som EU enats om inom ramen för 2030-agendan återspeglas i finansieringsmekanismerna och budgetposterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att snarast möjligt förnya sitt åtagande om målet på 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till offentligt utvecklingsbistånd och att lägga fram en tidsplan för en gradvis ökning av det offentliga utvecklingsbiståndet för att nå 0,7 procent. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att EU måste utnyttja den kommande halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen fullt ut för att se till att alla åtaganden som EU enats om inom ramen för 2030-agendan återspeglas i finansieringsmekanismerna och budgetposterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att snarast möjligt förnya sitt åtagande om målet på 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till offentligt utvecklingsbistånd och att lägga fram en tidsplan för en gradvis ökning av det offentliga utvecklingsbiståndet för att nå 0,7 procent.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en regelbunden dialog mellan högnivåforumet och kommissionen om de framsteg som görs, med regelbunden rapportering till parlamentet, i enlighet med principerna om transparens och ömsesidig ansvarighet. Parlamentet insisterar på behovet av en fördjupad dialog mellan kommissionen och parlamentet om genomförandet av 2030-agendan, särskilt i fråga om utvecklingspolitik och en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en regelbunden dialog mellan högnivåforumet och kommissionen om de framsteg som görs, med regelbunden rapportering till parlamentet, i enlighet med principerna om transparens och ömsesidig ansvarighet. Parlamentet insisterar på behovet av en fördjupad dialog mellan kommissionen och parlamentet om genomförandet av 2030-agendan, särskilt i fråga om utvecklingspolitik och en konsekvent politik för utveckling.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att i nära samråd med andra parter lägga fram konkreta förslag om hur man på ett effektivare sätt kan integrera en konsekvent politik för utveckling i genomförandet av 2030-agendan, och vill se att detta nya tillvägagångssätt integreras i alla EU:s institutioner för att säkerställa ett effektivt samarbete och undvika ett silobetonat (uppdelat) tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att i nära samråd med andra parter lägga fram konkreta förslag om hur man på ett effektivare sätt kan integrera en konsekvent politik för utveckling i genomförandet av 2030-agendan, och vill se att detta nya tillvägagångssätt integreras i alla EU:s institutioner för att säkerställa ett effektivt samarbete och undvika ett silobetonat (uppdelat) tillvägagångssätt.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att införliva en konsekvent politik för utveckling som koncept. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att i nära samråd med andra partner lägga fram konkreta förslag om hur man på ett effektivare sätt kan integrera en konsekvent politik för utveckling i EU:s strategi för att genomföra 2030-agendan för hållbar utveckling, och pekar på behovet av att denna nya strategi integreras i alla EU:s institutioner. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av att införliva en konsekvent politik för utveckling som koncept. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att i nära samråd med andra partner lägga fram konkreta förslag om hur man på ett effektivare sätt kan integrera en konsekvent politik för utveckling i EU:s strategi för att genomföra 2030-agendan för hållbar utveckling, och pekar på behovet av att denna nya strategi integreras i alla EU:s institutioner.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta fram effektiva mekanismer för övervakning, översyn och ansvarsskyldighet i fråga om genomförandet av 2030-agendan och att regelbundet rapportera till parlamentet. Parlamentet påminner i detta hänseende om behovet att öka Europaparlamentets demokratiska kontroll, eventuellt genom ett bindande interinstitutionellt avtal, i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att ta fram effektiva mekanismer för övervakning, översyn och ansvarsskyldighet i fråga om genomförandet av 2030-agendan och att regelbundet rapportera till parlamentet. Parlamentet påminner i detta hänseende om behovet att öka Europaparlamentets demokratiska kontroll, eventuellt genom ett bindande interinstitutionellt avtal, i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och FN:s specialiserade organ, fonder och program att upprätta en högnivådialog om genomförandet av målen för hållbar utveckling, i syfte att samordna EU:s, FN:s och andra givares politik, program och åtgärder. Parlamentet understryker vikten av uppdelade och tillgängliga uppgifter för att övervaka framstegen och utvärdera resultaten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och FN:s specialiserade organ, fonder och program att upprätta en högnivådialog om genomförandet av målen för hållbar utveckling, i syfte att samordna EU:s, FN:s och andra givares politik, program och åtgärder. Parlamentet understryker vikten av uppdelade och tillgängliga uppgifter för att övervaka framstegen och utvärdera resultaten.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser en mer konsekvent politik för utveckling inom FN:s arbetsstrukturer för att verkligen integrera alla dimensioner som rör hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser en mer konsekvent politik för utveckling inom FN:s arbetsstrukturer för att verkligen integrera alla dimensioner som rör hållbar utveckling.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0196.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (1) (nedan kallad förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna), särskilt artikel 26.5 och 26.7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (1) (nedan kallad förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna), särskilt artikel 26.5 och 26.7,

| — | med beaktande av kommissionens rapporter av den 20 maj 2015 till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä (COM(2015)0205) samt om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapporter av den 20 maj 2015 till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä (COM(2015)0205) samt om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel (COM(2015)0204),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2013 till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för kött som används som ingrediens (COM(2013)0755) och kommissionens tillhörande arbetsdokument av den 17 december 2013 om ursprungsmärkning för kött som används som ingrediens: konsumenternas inställning, sannolikhet för möjliga scenarier och konsekvenser (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2013 till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för kött som används som ingrediens (COM(2013)0755) och kommissionens tillhörande arbetsdokument av den 17 december 2013 om ursprungsmärkning för kött som används som ingrediens: konsumenternas inställning, sannolikhet för möjliga scenarier och konsekvenser (SWD(2013)0437),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om ursprungslandsmärkning av kött i bearbetade livsmedel (2) och kommissionens formella svar antaget den 6 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2015 om ursprungslandsmärkning av kött i bearbetade livsmedel (2) och kommissionens formella svar antaget den 6 maj 2015,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 (4) om kommissionens ovannämnda genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2014 (4) om kommissionens ovannämnda genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om livsmedelskrisen, bedrägerier i livsmedelskedjan och kontrollen över detta (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om livsmedelskrisen, bedrägerier i livsmedelskedjan och kontrollen över detta (5),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för vissa livsmedel (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för vissa livsmedel (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 26.5 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska kommissionen lämna rapporter till Europaparlamentet och rådet senast den 13 december 2014 om obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä samt mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter, obearbetade livsmedel, livsmedel med en enda ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 26.5 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska kommissionen lämna rapporter till Europaparlamentet och rådet senast den 13 december 2014 om obligatorisk uppgift om ursprungsland eller härkomstplats för andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä samt mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter, obearbetade livsmedel, livsmedel med en enda ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel.

| B. | Enligt artikel 26.8 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska kommissionen senast den 13 december 2013 anta genomförandeakter avseende tillämpningen av punkt 3 i samma artikel. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 26.8 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska kommissionen senast den 13 december 2013 anta genomförandeakter avseende tillämpningen av punkt 3 i samma artikel.

| C. | Bestämmelser om ursprungsmärkning finns redan och fungerar effektivt för många andra livsmedel inklusive obearbetat kött, ägg, frukt och grönsaker, fisk, honung, extra jungfruolja, jungfruolja, vin och spritdrycker. |
| --- | --- |

C.

Bestämmelser om ursprungsmärkning finns redan och fungerar effektivt för många andra livsmedel inklusive obearbetat kött, ägg, frukt och grönsaker, fisk, honung, extra jungfruolja, jungfruolja, vin och spritdrycker.

| D. | Enligt artikel 26.7 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska rapporterna bland annat beakta konsumentens behov av att bli informerad, huruvida det är genomförbart att tillhandahålla den obligatoriska uppgiften om ursprungsland eller härkomstplats samt en kostnads–nyttoanalys avseende införandet av sådana åtgärder. Dessutom anges det att rapporterna får åtföljas av förslag om ändring av relevanta unionsbestämmelser. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 26.7 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna ska rapporterna bland annat beakta konsumentens behov av att bli informerad, huruvida det är genomförbart att tillhandahålla den obligatoriska uppgiften om ursprungsland eller härkomstplats samt en kostnads–nyttoanalys avseende införandet av sådana åtgärder. Dessutom anges det att rapporterna får åtföljas av förslag om ändring av relevanta unionsbestämmelser.

| E. | I artikel 26.2 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna betonas att uppgift om ursprungsland eller härkomstplats ska vara obligatorisk i de fall där underlåtenhet att lämna sådana uppgifter skulle kunna vilseleda konsumenterna i fråga om livsmedlets rätta ursprungsland eller härkomstplats, i synnerhet om den information som åtföljer livsmedlet eller etiketten som helhet annars skulle antyda att livsmedlet har ett annat ursprungsland eller en annan härkomstplats. |
| --- | --- |

E.

I artikel 26.2 i förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna betonas att uppgift om ursprungsland eller härkomstplats ska vara obligatorisk i de fall där underlåtenhet att lämna sådana uppgifter skulle kunna vilseleda konsumenterna i fråga om livsmedlets rätta ursprungsland eller härkomstplats, i synnerhet om den information som åtföljer livsmedlet eller etiketten som helhet annars skulle antyda att livsmedlet har ett annat ursprungsland eller en annan härkomstplats.

| F. | Den 20 maj 2015 offentliggjorde kommissionen rapporten till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk uppgift om ursprungsland för mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä (nedan kallad rapporten om mjölk och annat kött) och rapporten om obligatorisk angivelse av ursprungsland för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel. |
| --- | --- |

F.

Den 20 maj 2015 offentliggjorde kommissionen rapporten till Europaparlamentet och rådet om obligatorisk uppgift om ursprungsland för mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä (nedan kallad rapporten om mjölk och annat kött) och rapporten om obligatorisk angivelse av ursprungsland för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör mer än 50 % av ett livsmedel.

| G. | I kommissionens rapport COM(2013)0755 sägs att ju mer komplexa stycknings- och bearbetningsleden är och ju mer avancerad bearbetning som görs, desto mer komplicerat blir det att säkra spårbarhet i ursprungsmärkningssyfte. |
| --- | --- |

G.

I kommissionens rapport COM(2013)0755 sägs att ju mer komplexa stycknings- och bearbetningsleden är och ju mer avancerad bearbetning som görs, desto mer komplicerat blir det att säkra spårbarhet i ursprungsmärkningssyfte.

| H. | Livsmedelskedjan är ofta lång och komplex och involverar många livsmedelsföretagare och andra parter. Konsumenterna vet allt mindre om hur deras livsmedel produceras, och de enskilda livsmedelsföretagarna har inte alltid överblick över hela produktkedjan. |
| --- | --- |

H.

Livsmedelskedjan är ofta lång och komplex och involverar många livsmedelsföretagare och andra parter. Konsumenterna vet allt mindre om hur deras livsmedel produceras, och de enskilda livsmedelsföretagarna har inte alltid överblick över hela produktkedjan.

| I. | Konsumenternas allmänna beredvillighet att betala för ursprungsinformation förefaller vara måttlig, även om opinionsundersökningar (6) om betalningsvilja visar att konsumenterna allmänt sett är beredda att betala mer för att få ursprungsinformation. |
| --- | --- |

I.

Konsumenternas allmänna beredvillighet att betala för ursprungsinformation förefaller vara måttlig, även om opinionsundersökningar (6) om betalningsvilja visar att konsumenterna allmänt sett är beredda att betala mer för att få ursprungsinformation.

| J. | I sin resolution av den 11 februari 2015 uppmanade parlamentet kommissionen att följa upp sin rapport av den 17 december 2013 med förslag till rättsakter om införande av en skyldighet att ange ursprung för kött i bearbetade livsmedel, i syfte att säkerställa ökad insyn i hela livsmedelskedjan och bättre information till konsumenterna i EU. Vidare uppmanades kommissionen att ta hänsyn till sina konsekvensbedömningar och samtidigt undvika onödiga kostnader och administrativa bördor. Kommissionen har ännu inte lagt fram några uppföljande förslag till rättsakter. |
| --- | --- |

J.

I sin resolution av den 11 februari 2015 uppmanade parlamentet kommissionen att följa upp sin rapport av den 17 december 2013 med förslag till rättsakter om införande av en skyldighet att ange ursprung för kött i bearbetade livsmedel, i syfte att säkerställa ökad insyn i hela livsmedelskedjan och bättre information till konsumenterna i EU. Vidare uppmanades kommissionen att ta hänsyn till sina konsekvensbedömningar och samtidigt undvika onödiga kostnader och administrativa bördor. Kommissionen har ännu inte lagt fram några uppföljande förslag till rättsakter.

| K. | Strikta specifikationer finns bara för frivilliga kvalitetssystem, såsom skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB) och garanterad traditionell specialitet (GTS), medan kriterierna i frivilliga märkningssystem för livsmedel som omfattas av förordning (EU) nr 1169/2011 kan variera avsevärt. |
| --- | --- |

K.

Strikta specifikationer finns bara för frivilliga kvalitetssystem, såsom skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB) och garanterad traditionell specialitet (GTS), medan kriterierna i frivilliga märkningssystem för livsmedel som omfattas av förordning (EU) nr 1169/2011 kan variera avsevärt.

Konsumtionsmjölk och mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter

| 1. | Europaparlamentet påpekar att det i skäl 32 till förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna står att mjölk är ett av de livsmedel för vilka ursprungsmärkning anses vara av särskilt intresse. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påpekar att det i skäl 32 till förordningen om livsmedelsinformation till konsumenterna står att mjölk är ett av de livsmedel för vilka ursprungsmärkning anses vara av särskilt intresse.

| 2. | Europaparlamentet betonar att enligt Eurobarometerundersökningen 2013 anser 84 % av EU-medborgarna att det är nödvändigt att ange ursprung för mjölk, antingen den säljs för direkt konsumtion eller ingår i mejeriprodukter. Parlamentet konstaterar att detta är en av flera faktorer som kan påverka konsumentbeteendet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att enligt Eurobarometerundersökningen 2013 anser 84 % av EU-medborgarna att det är nödvändigt att ange ursprung för mjölk, antingen den säljs för direkt konsumtion eller ingår i mejeriprodukter. Parlamentet konstaterar att detta är en av flera faktorer som kan påverka konsumentbeteendet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att obligatorisk ursprungsmärkning av mjölk, som säljs för direkt konsumtion eller ingår i mejeriprodukter, är en ändamålsenlig åtgärd för att skydda mejeriprodukternas kvalitet och slå vakt om sysselsättningen i en allvarligt krisdrabbad sektor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att obligatorisk ursprungsmärkning av mjölk, som säljs för direkt konsumtion eller ingår i mejeriprodukter, är en ändamålsenlig åtgärd för att skydda mejeriprodukternas kvalitet och slå vakt om sysselsättningen i en allvarligt krisdrabbad sektor.

| 4. | Europaparlamentet noterar att enligt den undersökning som åtföljer kommissionens rapport om mjölk och annat kött stiger kostnaden för obligatorisk ursprungsmärkning för mjölk och mjölk som ingrediens i takt med att produktionsprocessens komplexitet ökar. Enligt samma undersökning kan företagen i vissa medlemsstater ha överdrivit den obligatoriska ursprungsmärkningens betydelse för deras konkurrensställning, eftersom undersökningen inte ger någon tydlig förklaring till de höga kostnadsskattningar företagen lämnar, utan endast konstaterar att dessa skulle kunna vara ett tecken på starkt motstånd mot själva företeelsen ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att enligt den undersökning som åtföljer kommissionens rapport om mjölk och annat kött stiger kostnaden för obligatorisk ursprungsmärkning för mjölk och mjölk som ingrediens i takt med att produktionsprocessens komplexitet ökar. Enligt samma undersökning kan företagen i vissa medlemsstater ha överdrivit den obligatoriska ursprungsmärkningens betydelse för deras konkurrensställning, eftersom undersökningen inte ger någon tydlig förklaring till de höga kostnadsskattningar företagen lämnar, utan endast konstaterar att dessa skulle kunna vara ett tecken på starkt motstånd mot själva företeelsen ursprungsmärkning.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en kommissionsarbetsgrupp för ytterligare utvärdering av kommissionens rapport, som offentliggjordes den 20 maj 2015, i syfte att fastställa vilka kostnader som kan sänkas till en godtagbar nivå om ytterligare obligatorisk ursprungslandsmärkning begränsas till mejeriprodukter och lätt bearbetade mejeriprodukter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser en kommissionsarbetsgrupp för ytterligare utvärdering av kommissionens rapport, som offentliggjordes den 20 maj 2015, i syfte att fastställa vilka kostnader som kan sänkas till en godtagbar nivå om ytterligare obligatorisk ursprungslandsmärkning begränsas till mejeriprodukter och lätt bearbetade mejeriprodukter.

| 6. | Europaparlamentet uppskattar undersökningens kostnads–nyttoanalys av införandet av obligatorisk ursprungsmärkning för mjölk och mjölk som ingrediens, men anser att kommissionen i sina slutsatser inte tillräckligt tar hänsyn till de positiva aspekterna av uppgift om ursprungsland för sådana produkter, t.ex. mer konsumentinformation. Parlamentet noterar att konsumenterna kan känna sig vilseledda om det inte finns någon obligatorisk ursprungsmärkning och annan livsmedelsmärkning, t.ex. nationsflaggor, används. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppskattar undersökningens kostnads–nyttoanalys av införandet av obligatorisk ursprungsmärkning för mjölk och mjölk som ingrediens, men anser att kommissionen i sina slutsatser inte tillräckligt tar hänsyn till de positiva aspekterna av uppgift om ursprungsland för sådana produkter, t.ex. mer konsumentinformation. Parlamentet noterar att konsumenterna kan känna sig vilseledda om det inte finns någon obligatorisk ursprungsmärkning och annan livsmedelsmärkning, t.ex. nationsflaggor, används.

| 7. | Europaparlamentet betonar de små och medelstora företagens betydelse i bearbetningskedjan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar de små och medelstora företagens betydelse i bearbetningskedjan.

| 8. | Kommissionen ska ta hänsyn till och analysera den ekonomiska effekten av obligatorisk ursprungsmärkning på små och medelstora företag inom de berörda jordbruks- och livsmedelssektorerna. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen ska ta hänsyn till och analysera den ekonomiska effekten av obligatorisk ursprungsmärkning på små och medelstora företag inom de berörda jordbruks- och livsmedelssektorerna.

| 9. | Europaparlamentet anser att kommissionens slutsats om företagens kostnader för att ange uppgift om ursprungsland för mjölk och mjölk som ingrediens, möjligen är i överkant, eftersom alla mejeriprodukter beaktats sammantaget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kommissionens slutsats om företagens kostnader för att ange uppgift om ursprungsland för mjölk och mjölk som ingrediens, möjligen är i överkant, eftersom alla mejeriprodukter beaktats sammantaget.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen drar slutsatsen att kostnaderna för uppgift om ursprungsland för mjölk skulle bli måttlig. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen drar slutsatsen att kostnaderna för uppgift om ursprungsland för mjölk skulle bli måttlig.

Andra typer av kött

| 11. | Europaparlamentet betonar att enligt Eurobarometerundersökningen 2013 anser 88 % av EU-medborgarna att det är nödvändigt att ange ursprung för andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att enligt Eurobarometerundersökningen 2013 anser 88 % av EU-medborgarna att det är nödvändigt att ange ursprung för andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä.

| 12. | Europaparlamentet noterar att hästköttsskandalen visade på behovet av större transparens i leverantörskedjan för hästkött. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att hästköttsskandalen visade på behovet av större transparens i leverantörskedjan för hästkött.

| 13. | Europaparlamentet noterar att driftskostnaderna för obligatorisk ursprungslandsmärkning av kött som omfattas av kommissionens rapport enligt rapporten skulle bli förhållandevis ringa. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att driftskostnaderna för obligatorisk ursprungslandsmärkning av kött som omfattas av kommissionens rapport enligt rapporten skulle bli förhållandevis ringa.

Bearbetat kött

| 14. | Europaparlamentet framhåller att det i kommissionens rapport av den 17 december 2013 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för kött som används som ingrediens medges att mer än 90 % av de tillfrågade konsumenterna anger att det är viktigt att köttets ursprung anges på bearbetade livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet framhåller att det i kommissionens rapport av den 17 december 2013 om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för kött som används som ingrediens medges att mer än 90 % av de tillfrågade konsumenterna anger att det är viktigt att köttets ursprung anges på bearbetade livsmedelsprodukter.

| 15. | Europaparlamentet anser att konsumenterna och många producenter är positiva till obligatorisk märkning av kött som ingrediens och att en sådan åtgärd skulle göra det möjligt att behålla konsumenternas förtroende för livsmedel tack vare större transparens i leverantörskedjan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att konsumenterna och många producenter är positiva till obligatorisk märkning av kött som ingrediens och att en sådan åtgärd skulle göra det möjligt att behålla konsumenternas förtroende för livsmedel tack vare större transparens i leverantörskedjan.

| 16. | Europaparlamentet betonar att europeiska konsumenter har ett intresse av en obligatorisk ursprungsmärkning för alla livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att europeiska konsumenter har ett intresse av en obligatorisk ursprungsmärkning för alla livsmedelsprodukter.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att märkning i sig inte ger något skydd mot bedrägeri och framhåller behovet av ett kostnadseffektivt kontrollsystem för att vinna konsumenternas förtroende. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att märkning i sig inte ger något skydd mot bedrägeri och framhåller behovet av ett kostnadseffektivt kontrollsystem för att vinna konsumenternas förtroende.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att frivilliga märkningssystem – lämpligt genomförda i olika medlemsstater – har varit framgångsrika både i fråga om konsumentinformation och för producenterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att frivilliga märkningssystem – lämpligt genomförda i olika medlemsstater – har varit framgångsrika både i fråga om konsumentinformation och för producenterna.

| 19. | Europaparlamentet menar att underlåtenheten att anta genomförandeakter enligt artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1169/2011 innebär att artikeln inte tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet menar att underlåtenheten att anta genomförandeakter enligt artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1169/2011 innebär att artikeln inte tillämpas korrekt.

| 20. | Europaparlamentet noterar att skyddade ursprungsbeteckningar redan finns för många bearbetade kött- och mejeriprodukter (t.ex. skinka och ost), enligt vilka det använda köttets ursprung specificeras i produktionskraven och ökad spårbarhet gäller. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja utvecklingen av produkter med ”skyddad ursprungsbeteckning”, ”skyddad geografisk beteckning” eller ”garanterad traditionell specialitet” enligt förordning (EU) nr 1151/2012 (7) och därmed garantera att konsumenterna får tillgång till högkvalitativa produkter med ett säkert ursprung. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att skyddade ursprungsbeteckningar redan finns för många bearbetade kött- och mejeriprodukter (t.ex. skinka och ost), enligt vilka det använda köttets ursprung specificeras i produktionskraven och ökad spårbarhet gäller. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja utvecklingen av produkter med ”skyddad ursprungsbeteckning”, ”skyddad geografisk beteckning” eller ”garanterad traditionell specialitet” enligt förordning (EU) nr 1151/2012 (7) och därmed garantera att konsumenterna får tillgång till högkvalitativa produkter med ett säkert ursprung.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla befintliga regler om ursprungslandsmärkning inte urholkas genom pågående handelsförhandlingar, t.ex. TTIP, och att rätten att föreslå ytterligare regelverk om ursprungslandsmärkning i framtiden för andra livsmedelsprodukter inte motverkas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att alla befintliga regler om ursprungslandsmärkning inte urholkas genom pågående handelsförhandlingar, t.ex. TTIP, och att rätten att föreslå ytterligare regelverk om ursprungslandsmärkning i framtiden för andra livsmedelsprodukter inte motverkas.

Slutsatser

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för all slags konsumtionsmjölk samt för mejeriprodukter och köttprodukter och att överväga att utvidga den obligatoriska angivelsen av ursprungsland eller härkomstplats till andra livsmedel med en enda ingrediens eller med en huvudingrediens, och att lägga fram lagstiftningsförslag på dessa områden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för all slags konsumtionsmjölk samt för mejeriprodukter och köttprodukter och att överväga att utvidga den obligatoriska angivelsen av ursprungsland eller härkomstplats till andra livsmedel med en enda ingrediens eller med en huvudingrediens, och att lägga fram lagstiftningsförslag på dessa områden.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som gör det obligatoriskt med uppgift om ursprung för kött i bearbetade livsmedel, för att säkerställa ökad insyn i hela livsmedelskedjan och bättre information till konsumenterna efter hästköttsskandalen och andra fall av livsmedelsbedrägerier. Parlamentet påpekar att kraven på obligatorisk märkning bör beakta proportionalitetsprincipen och den administrativa bördan för livsmedelsföretagarna och tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som gör det obligatoriskt med uppgift om ursprung för kött i bearbetade livsmedel, för att säkerställa ökad insyn i hela livsmedelskedjan och bättre information till konsumenterna efter hästköttsskandalen och andra fall av livsmedelsbedrägerier. Parlamentet påpekar att kraven på obligatorisk märkning bör beakta proportionalitetsprincipen och den administrativa bördan för livsmedelsföretagarna och tillsynsmyndigheterna.

| 24. | Europaparlamentet anser att obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel syftar till att återställa konsumenternas förtroende för livsmedelsprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i den riktningen, varvid hänsyn samtidigt bör tas till informationens transparens och lättbegriplighet för konsumenterna, de europeiska företagens ekonomiska bärkraft och konsumenternas köpkraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att obligatorisk ursprungsmärkning av livsmedel syftar till att återställa konsumenternas förtroende för livsmedelsprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag i den riktningen, varvid hänsyn samtidigt bör tas till informationens transparens och lättbegriplighet för konsumenterna, de europeiska företagens ekonomiska bärkraft och konsumenternas köpkraft.

| 25. | Europaparlamentet framhåller vikten av lika villkor på den inre marknaden och vädjar till kommissionen att ta detta med i beräkningen när reglerna för obligatorisk ursprungsmärkning diskuteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller vikten av lika villkor på den inre marknaden och vädjar till kommissionen att ta detta med i beräkningen när reglerna för obligatorisk ursprungsmärkning diskuteras.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja märkningssystem om djurskydd under uppfödning, transport och slakt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja märkningssystem om djurskydd under uppfödning, transport och slakt.

| 27. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen ännu inte gjort några ansträngningar att lägga ägg- och äggprodukter till förteckningen över livsmedel för vilka ursprungsmärkning är obligatoriskt, trots att i synnerhet billiga äggprodukter av flytande eller torkade ägg, som främst används i bearbetade produkter, importeras från tredjeländer till den europeiska marknaden och uppenbart kringgår EU:s förbud mot burhållning. Parlamentet anser därför att obligatorisk märkning av äggprodukter och livsmedel med ägg som ingrediens skulle innebära transparens och skydd vad gäller ursprung och djurhållning och uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av marknadssituationen och, om det är lämpligt, utarbeta lämpliga lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen ännu inte gjort några ansträngningar att lägga ägg- och äggprodukter till förteckningen över livsmedel för vilka ursprungsmärkning är obligatoriskt, trots att i synnerhet billiga äggprodukter av flytande eller torkade ägg, som främst används i bearbetade produkter, importeras från tredjeländer till den europeiska marknaden och uppenbart kringgår EU:s förbud mot burhållning. Parlamentet anser därför att obligatorisk märkning av äggprodukter och livsmedel med ägg som ingrediens skulle innebära transparens och skydd vad gäller ursprung och djurhållning och uppmanar kommissionen att lägga fram en analys av marknadssituationen och, om det är lämpligt, utarbeta lämpliga lagstiftningsförslag.

| 28. | Europaparlamentet anser att ursprungslandsmärkning av konsumtionsmjölk, lätt bearbetade mejeriprodukter (t.ex. ost och grädde) liksom lätt bearbetade köttprodukter (t.ex. bacon och korv) skulle ge väsentligt lägre merkostnader, och att detta borde undersökas i första hand. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att ursprungslandsmärkning av konsumtionsmjölk, lätt bearbetade mejeriprodukter (t.ex. ost och grädde) liksom lätt bearbetade köttprodukter (t.ex. bacon och korv) skulle ge väsentligt lägre merkostnader, och att detta borde undersökas i första hand.

| 29. | Europaparlamentet menar att ursprungsmärkning i sig inte förhindrar bedrägerier. Man bör därför beslutsamt gå in för ökad kontroll, bättre efterlevnad av befintlig lagstiftning och hårdare sanktioner. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet menar att ursprungsmärkning i sig inte förhindrar bedrägerier. Man bör därför beslutsamt gå in för ökad kontroll, bättre efterlevnad av befintlig lagstiftning och hårdare sanktioner.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa bedrägeri i samband med regler för frivillig ursprungsmärkning av livsmedel. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa bedrägeri i samband med regler för frivillig ursprungsmärkning av livsmedel.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de befintliga kvalitetssystemen för jordbruksprodukter och livsmedel som omfattas av förordning (EU) nr 1151/2012, och de europeiska marknadsföringskampanjerna om de produkterna bör intensifieras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de befintliga kvalitetssystemen för jordbruksprodukter och livsmedel som omfattas av förordning (EU) nr 1151/2012, och de europeiska marknadsföringskampanjerna om de produkterna bör intensifieras.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att uppfylla sin rättsliga förpliktelse att senast den 13 december 2013 anta de genomförandeakter som är nödvändiga för en korrekt tillämpning av punkt 3 i förordning (EU) nr 1169/2011, så att nationella myndigheter ska kunna utdöma sanktioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att uppfylla sin rättsliga förpliktelse att senast den 13 december 2013 anta de genomförandeakter som är nödvändiga för en korrekt tillämpning av punkt 3 i förordning (EU) nr 1169/2011, så att nationella myndigheter ska kunna utdöma sanktioner.

o

o o

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0034.

(3)  EUT L 335, 14.12.2013, s. 19.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0096.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, s. 50.

(7)  EGT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Ramavtalet om föräldraledighet

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.3 och 5 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 10 och artikel 153.1 i och artikel 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 10 och artikel 153.1 i och artikel 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 7, 9, 23, 24 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 7, 9, 23, 24 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av rådets direktiv 2010/18/EU om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av rådets direktiv 2010/18/EU om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23–24 mars 2006 (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23–24 mars 2006 (777751/1/06 REV 1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Bättre balans i livet: ökat stöd för att göra det lättare att kombinera arbete och familj (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Bättre balans i livet: ökat stöd för att göra det lättare att kombinera arbete och familj (COM(2008)0635),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet: investera i barnens framtid (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet: investera i barnens framtid (C(2013)0778),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten för 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten för 2015 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2015 om mammaledighet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2015 om mammaledighet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (4),

| — | med beaktande av den studie som offentliggjordes i maj 2015 av Europaparlamentets utredningstjänst Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som offentliggjordes i maj 2015 av Europaparlamentets utredningstjänst Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC, European Implementation Assessment,

| — | med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union,

| — | med beaktande av studien från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) Promoting parental and paternity leave among fathers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europeiska institutet för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) Promoting parental and paternity leave among fathers,

| — | med beaktande av Eurofounds rapport Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances (Eurofound, 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances (Eurofound, 2015),

| — | med beaktande av Eurofounds rapport Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union, från 2015 |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union, från 2015

| — | med beaktande av den studie som kommissionen offentliggjorde i februari 2015 The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie som kommissionen offentliggjorde i februari 2015 The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0076/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0076/2016), och av följande skäl:

| A. | Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent kommer sannolikt inte att nås för kvinnor (just nu 63,5 procent) fram till 2020. Det behövs proaktiva åtgärder utformade för att hjälpa kvinnor att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden, och säkra och stödja mödrars återgång till arbetsmarknaden med målet om varaktigt och anständigt arbete på samma villkor som männen, främst genom åtgärder för en bättre balans mellan arbete och familj för alla föräldrar. |
| --- | --- |

A.

Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent kommer sannolikt inte att nås för kvinnor (just nu 63,5 procent) fram till 2020. Det behövs proaktiva åtgärder utformade för att hjälpa kvinnor att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden, och säkra och stödja mödrars återgång till arbetsmarknaden med målet om varaktigt och anständigt arbete på samma villkor som männen, främst genom åtgärder för en bättre balans mellan arbete och familj för alla föräldrar.

| B. | Föräldrars arbete i familjen och uppfostran av barn utgör ett mätbart, nationalekonomiskt bidrag som är av avgörande betydelse, även för Europas demografiska utveckling. |
| --- | --- |

B.

Föräldrars arbete i familjen och uppfostran av barn utgör ett mätbart, nationalekonomiskt bidrag som är av avgörande betydelse, även för Europas demografiska utveckling.

| C. | I direktiv 96/34/EG erkänns möjligheten att kunna kombinera arbete och familj som en separat fråga, medan det i direktiv 2010/18/EU föreskrivs att alla anställda har rätt till fyra månaders föräldraledighet utan lön, och att en av månaderna inte ska kunna överlåtas. Principen om jämställdhet i arbetslivet är nu fastställd i EU-lagstiftningen. Karriärmässig jämställdhet, inbegripet genom instrumentet föräldraledighet, skulle bidra till att nå Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent, och till att lösa problemet med kvinnors fattigdom som gör dem mer utsatta, men också utgöra ett mätbart, nationalekonomiskt bidrag som är av avgörande betydelse, även för Europas demografiska utveckling. |
| --- | --- |

C.

I direktiv 96/34/EG erkänns möjligheten att kunna kombinera arbete och familj som en separat fråga, medan det i direktiv 2010/18/EU föreskrivs att alla anställda har rätt till fyra månaders föräldraledighet utan lön, och att en av månaderna inte ska kunna överlåtas. Principen om jämställdhet i arbetslivet är nu fastställd i EU-lagstiftningen. Karriärmässig jämställdhet, inbegripet genom instrumentet föräldraledighet, skulle bidra till att nå Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent, och till att lösa problemet med kvinnors fattigdom som gör dem mer utsatta, men också utgöra ett mätbart, nationalekonomiskt bidrag som är av avgörande betydelse, även för Europas demografiska utveckling.

| D. | Det framgår av tillgängliga uppgifter att obetald eller dåligt betald föräldraledighet gör att denna möjlighet utnyttjas i låg grad, och att fäder bara i begränsad omfattning utnyttjar sin rätt till föräldraledighet. Helt eller delvis icke överlåtbar och tillräckligt betald föräldraledighet leder till att föräldrarna i större utsträckning delar på uttaget, och bidrar till att minska diskrimineringen av kvinnor på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Det framgår av tillgängliga uppgifter att obetald eller dåligt betald föräldraledighet gör att denna möjlighet utnyttjas i låg grad, och att fäder bara i begränsad omfattning utnyttjar sin rätt till föräldraledighet. Helt eller delvis icke överlåtbar och tillräckligt betald föräldraledighet leder till att föräldrarna i större utsträckning delar på uttaget, och bidrar till att minska diskrimineringen av kvinnor på arbetsmarknaden.

| E. | En blandad modell bestående både av mamma- och pappaledighet och av en gemensam föräldraledighet gör att båda föräldrarna gemensamt kan bestämma hur de ska lägga upp sin ledighet, för barnens bästa och med hänsyn till deras arbeten. |
| --- | --- |

E.

En blandad modell bestående både av mamma- och pappaledighet och av en gemensam föräldraledighet gör att båda föräldrarna gemensamt kan bestämma hur de ska lägga upp sin ledighet, för barnens bästa och med hänsyn till deras arbeten.

| F. | Föräldraledighet har långsiktiga fördelar för barnens utveckling. Inom ramen för gällande offentlig politik på området ökar andelen fäder i EU:s medlemsstater som utnyttjar föräldraledigheten, men den är fortfarande låg. Endast 10 procent av fäderna tar minst en dag föräldraledigt. Till 97 procent är det kvinnor som utnyttjar den föräldraledighet som är tillgänglig för båda föräldrarna. |
| --- | --- |

F.

Föräldraledighet har långsiktiga fördelar för barnens utveckling. Inom ramen för gällande offentlig politik på området ökar andelen fäder i EU:s medlemsstater som utnyttjar föräldraledigheten, men den är fortfarande låg. Endast 10 procent av fäderna tar minst en dag föräldraledigt. Till 97 procent är det kvinnor som utnyttjar den föräldraledighet som är tillgänglig för båda föräldrarna.

| G. | Studier som Eurofound har gjort visar att fäders uttag av föräldraledighet påverkas av ersättningsnivån, ledighetssystemets flexibilitet, tillgången till information, tillgången till flexibel barnomsorg och i vilken utsträckning arbetstagarna är rädda för att bli isolerade från arbetsmarknaden när de tar ut ledigheten. Många forskare (5) hävdar dock att fäder som tar ut föräldraledighet får en bättre relation till sina barn och är mer benägna att ta aktiv del i den framtida omsorgen om barnet. De här frågorna måste därför diskuteras. |
| --- | --- |

G.

Studier som Eurofound har gjort visar att fäders uttag av föräldraledighet påverkas av ersättningsnivån, ledighetssystemets flexibilitet, tillgången till information, tillgången till flexibel barnomsorg och i vilken utsträckning arbetstagarna är rädda för att bli isolerade från arbetsmarknaden när de tar ut ledigheten. Många forskare (5) hävdar dock att fäder som tar ut föräldraledighet får en bättre relation till sina barn och är mer benägna att ta aktiv del i den framtida omsorgen om barnet. De här frågorna måste därför diskuteras.

| H. | Hela EU står inför en allvarlig demografisk utmaning eftersom födelsetalen sjunker i de flesta medlemsstater. En jämställd familjepolitik borde förbättra kvinnors situation på arbetsmarknaden, förbättra möjligheterna att kombinera arbete och familj samt minska skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller löner, pensioner och livsinkomster och inverka positivt på de demografiska processerna. |
| --- | --- |

H.

Hela EU står inför en allvarlig demografisk utmaning eftersom födelsetalen sjunker i de flesta medlemsstater. En jämställd familjepolitik borde förbättra kvinnors situation på arbetsmarknaden, förbättra möjligheterna att kombinera arbete och familj samt minska skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller löner, pensioner och livsinkomster och inverka positivt på de demografiska processerna.

| I. | Enligt uppgifter från Eurostat tog 3 518 600 personer ut föräldraledighet 2010, av vilka endast 94 800 (2,7 procent) var män. Enligt forskning från Eurofound (6) leder skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller deltagande på arbetsmarknaden till stora förluster för Europas ekonomier, som 2013 uppgick till runt 370 miljarder euro. |
| --- | --- |

I.

Enligt uppgifter från Eurostat tog 3 518 600 personer ut föräldraledighet 2010, av vilka endast 94 800 (2,7 procent) var män. Enligt forskning från Eurofound (6) leder skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller deltagande på arbetsmarknaden till stora förluster för Europas ekonomier, som 2013 uppgick till runt 370 miljarder euro.

| J. | Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att främja en ny sorts arbetsorganisation genom flexiblare modeller som, genom styrmedel för balans mellan arbetsliv och privatliv, gör det möjligt för föräldrar att på ett effektivt sätt utöva sin rätt till föräldraskap. Åtgärderna kan bidra till att minska diskrimineringen av kvinnor och till att kvinnor kommer in på, stannar kvar och återgår till arbetsmarkanden utan ekonomiskt och socialt tryck. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen bör tillsammans med medlemsstaterna vidta särskilda åtgärder för att främja en ny sorts arbetsorganisation genom flexiblare modeller som, genom styrmedel för balans mellan arbetsliv och privatliv, gör det möjligt för föräldrar att på ett effektivt sätt utöva sin rätt till föräldraskap. Åtgärderna kan bidra till att minska diskrimineringen av kvinnor och till att kvinnor kommer in på, stannar kvar och återgår till arbetsmarkanden utan ekonomiskt och socialt tryck.

| K. | Föräldraledigheten bör förutom att säkerställa jämställdhet och kvinnors tillträde till arbetsmarknaden även göra det möjligt för föräldrar att fullgöra sina skyldigheter gentemot sina barn. |
| --- | --- |

K.

Föräldraledigheten bör förutom att säkerställa jämställdhet och kvinnors tillträde till arbetsmarknaden även göra det möjligt för föräldrar att fullgöra sina skyldigheter gentemot sina barn.

| L. | Det är av avgörande betydelse att se till att kvinnor har rätt att kombinera arbete med rättigheter och att de har rätt till moderskap utan att bestraffas för detta, eftersom kvinnor fortfarande är de som förfördelas och diskrimineras mest. Ett exempel på sådan diskriminering är arbetsgivarnas påtryckningar på kvinnor vid anställningsintervjuer, då de utfrågas om de har barn och hur gamla dessa är, för att påverka kvinnornas beslut och för att kunna välja arbetstagare utan barn och med ”större tillgänglighet”, eller det allt större ekonomiska och arbetsmässiga trycket på kvinnliga arbetstagare att inte ta ut sin föräldraledighet. |
| --- | --- |

L.

Det är av avgörande betydelse att se till att kvinnor har rätt att kombinera arbete med rättigheter och att de har rätt till moderskap utan att bestraffas för detta, eftersom kvinnor fortfarande är de som förfördelas och diskrimineras mest. Ett exempel på sådan diskriminering är arbetsgivarnas påtryckningar på kvinnor vid anställningsintervjuer, då de utfrågas om de har barn och hur gamla dessa är, för att påverka kvinnornas beslut och för att kunna välja arbetstagare utan barn och med ”större tillgänglighet”, eller det allt större ekonomiska och arbetsmässiga trycket på kvinnliga arbetstagare att inte ta ut sin föräldraledighet.

| M. | Ett skäl till att kvinnor hindras från att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden är att de måste ta hand om barn med funktionsnedsättning och barn som inte kan klara sig själva och därför behöver omsorg och/eller tillhör missgynnade kategorier och grupper. |
| --- | --- |

M.

Ett skäl till att kvinnor hindras från att komma in på och stanna kvar på arbetsmarknaden är att de måste ta hand om barn med funktionsnedsättning och barn som inte kan klara sig själva och därför behöver omsorg och/eller tillhör missgynnade kategorier och grupper.

| N. | Om det inte finns några bestämmelser om ledighet, eller där de befintliga reglerna anses vara otillräckliga kan arbetsmarknadens parter, genom kollektivavtal, fylla en viktig funktion vid fastställandet av nya bestämmelser eller uppdateringen av befintliga bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet. |
| --- | --- |

N.

Om det inte finns några bestämmelser om ledighet, eller där de befintliga reglerna anses vara otillräckliga kan arbetsmarknadens parter, genom kollektivavtal, fylla en viktig funktion vid fastställandet av nya bestämmelser eller uppdateringen av befintliga bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet.

| O. | Balans mellan arbetsliv och privatliv är en grundläggande rättighet som till fullo bör införlivas i varje EU-text som skulle kunna ha inverkan i frågan. Vikten av en familjevänlig arbetsmiljö bör generellt framhållas. |
| --- | --- |

O.

Balans mellan arbetsliv och privatliv är en grundläggande rättighet som till fullo bör införlivas i varje EU-text som skulle kunna ha inverkan i frågan. Vikten av en familjevänlig arbetsmiljö bör generellt framhållas.

| P. | De flesta EU-medlemsstater uppfyller redan minimikraven i direktivet om föräldraledighet (2010/18/EU), och i många medlemsstater går de nationella bestämmelserna längre än dessa krav. |
| --- | --- |

P.

De flesta EU-medlemsstater uppfyller redan minimikraven i direktivet om föräldraledighet (2010/18/EU), och i många medlemsstater går de nationella bestämmelserna längre än dessa krav.

| Q. | Medlemsstaterna bör inom både den offentliga och den privata sektorn främja sådana välfärdsmodeller för företag enligt vilka rätten till möjligheter att kombinera arbete och familj måste respekteras. |
| --- | --- |

Q.

Medlemsstaterna bör inom både den offentliga och den privata sektorn främja sådana välfärdsmodeller för företag enligt vilka rätten till möjligheter att kombinera arbete och familj måste respekteras.

| R. | Skillnaderna i mäns och kvinnors uttag av mamma-, pappa- eller föräldraledighet innebär en uppenbar könsdiskriminering med avseende på barnomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. I många medlemsstater har de åtgärder som vidtagits för att få män att ta ett jämställt ansvar för familjen inte lett till tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

R.

Skillnaderna i mäns och kvinnors uttag av mamma-, pappa- eller föräldraledighet innebär en uppenbar könsdiskriminering med avseende på barnomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. I många medlemsstater har de åtgärder som vidtagits för att få män att ta ett jämställt ansvar för familjen inte lett till tillfredsställande resultat.

| S. | Tillräcklig, individuell, betald föräldraledighet är avgörande för att samkönade föräldrapar ska kunna nå en balans mellan arbetsliv och privatliv. |
| --- | --- |

S.

Tillräcklig, individuell, betald föräldraledighet är avgörande för att samkönade föräldrapar ska kunna nå en balans mellan arbetsliv och privatliv.

| T. | Kvinnor som utnyttjar sin rätt till en balans mellan arbete och familj genom att ta ut föräldraledighet möts av en stigmatisering när de återvänder till arbetsmarknaden, vilket leder till sämre arbetsvillkor och osäkra kontrakt. |
| --- | --- |

T.

Kvinnor som utnyttjar sin rätt till en balans mellan arbete och familj genom att ta ut föräldraledighet möts av en stigmatisering när de återvänder till arbetsmarknaden, vilket leder till sämre arbetsvillkor och osäkra kontrakt.

Införlivandet av direktivet

| 1. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna för införlivandet av direktiv 2010/18/EU skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Införlivandet bör ske med full respekt för gällande lagstiftning vad gäller kollektivförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att bestämmelserna för införlivandet av direktiv 2010/18/EU skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. Införlivandet bör ske med full respekt för gällande lagstiftning vad gäller kollektivförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är problematiskt att klassificera de olika typerna av ledighet på EU-nivå eftersom inte alla medlemsstater använder sig av EU:s separata eller sekventiella syn på mamma- och pappaledighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är problematiskt att klassificera de olika typerna av ledighet på EU-nivå eftersom inte alla medlemsstater använder sig av EU:s separata eller sekventiella syn på mamma- och pappaledighet.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaternas överreglering på nationell nivå kan göra lagstiftningen mer komplex och i praktiken minska efterlevnaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika att lägga på ytterligare lagstiftningsbörda vid införlivningen av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att medlemsstaternas överreglering på nationell nivå kan göra lagstiftningen mer komplex och i praktiken minska efterlevnaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika att lägga på ytterligare lagstiftningsbörda vid införlivningen av EU-lagstiftningen.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som inte har delgett kommissionen jämförelsetabeller mellan direktivets bestämmelser och införlivandeåtgärderna att göra detta snarast. Det är av största vikt att medlemsstaterna anslår tillräckliga resurser för efterlevnadskontrollen av lagstiftningen om skydd för föräldrars rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka direktivets genomförande i medlemsstaterna, så att flexibiliteten i direktivet inte missbrukas. Genom utbyte av bästa praxis kan målen nås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som inte har delgett kommissionen jämförelsetabeller mellan direktivets bestämmelser och införlivandeåtgärderna att göra detta snarast. Det är av största vikt att medlemsstaterna anslår tillräckliga resurser för efterlevnadskontrollen av lagstiftningen om skydd för föräldrars rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka direktivets genomförande i medlemsstaterna, så att flexibiliteten i direktivet inte missbrukas. Genom utbyte av bästa praxis kan målen nås.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att det råder skillnader i hur direktivet införlivas när det gäller tillämpningsområdet, vilket gör att mer eller mindre förmånliga system införs för arbetstagarna, beroende bl.a. på inom vilken sektor de arbetar (skyddet är större inom den offentliga sektorn i EU än inom den privata, varför den har en pionjärroll på området) eller beroende på deras anställningsavtals varaktighet. Parlamentet rekommenderar därför att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att göra direktivet bindande, på ett enhetligt sätt, för både den offentliga och privata sektorn. Alla oavsett kön måste tillförsäkras rätt till föräldraledighet utan diskriminering, oberoende av sysselsättningssektor eller de arbetande föräldrarnas anställningsavtal. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att det råder skillnader i hur direktivet införlivas när det gäller tillämpningsområdet, vilket gör att mer eller mindre förmånliga system införs för arbetstagarna, beroende bl.a. på inom vilken sektor de arbetar (skyddet är större inom den offentliga sektorn i EU än inom den privata, varför den har en pionjärroll på området) eller beroende på deras anställningsavtals varaktighet. Parlamentet rekommenderar därför att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att göra direktivet bindande, på ett enhetligt sätt, för både den offentliga och privata sektorn. Alla oavsett kön måste tillförsäkras rätt till föräldraledighet utan diskriminering, oberoende av sysselsättningssektor eller de arbetande föräldrarnas anställningsavtal.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har införlivat direktivets bestämmelser utöver det minimala, så att egenföretagare, lärlingar, homosexuella par och adoptivföräldrar omfattas av dem. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har införlivat direktivets bestämmelser utöver det minimala, så att egenföretagare, lärlingar, homosexuella par och adoptivföräldrar omfattas av dem.

| 7. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att tillhandahållandet av sociala förmåner tillhör medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att tillhandahållandet av sociala förmåner tillhör medlemsstaternas behörighet.

| 8. | Europaparlamentet begär att medlemsstaterna antar en familjerelaterad socialpolitik som garanterar att alla förmåner som ingår i direktivet gäller för föräldrar som vistas länge utomlands för att slutföra ett internationellt adoptionsförfarande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att medlemsstaterna antar en familjerelaterad socialpolitik som garanterar att alla förmåner som ingår i direktivet gäller för föräldrar som vistas länge utomlands för att slutföra ett internationellt adoptionsförfarande.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att direktiv 96/34/EG, över ett årtionde efter medlemsstaternas införlivande, fortfarande inte är jämställt när det gäller uttaget av föräldraledighet. Det råder också stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om föräldraledighetens maximala varaktighet och lagstiftningens utformning och systemen för lön under ledigheten. Frågan om lön under ledigheten är avgörande för att säkerställa att föräldrar med låga inkomster och ensamstående föräldrar kan utnyttja systemet på ett jämlikt sätt. Det är glädjande att det förekommer bestämmelser som uppmuntrar fäder att utnyttja sin föräldraledighet. Europaparlamentet erkänner EU:s betydelse för att fästa medlemsstaternas uppmärksamhet vid behovet av åtgärder och av att förmedla utbyte av råd och stöd till de medlemsstater som behöver det, särskilt vad gäller rätten till socialförsäkringsskydd. Kommissionen bör föreslå åtgärder som uppmuntrar fäder att ta ut mer föräldraledighet och medlemsstaterna bör främja ett effektivare utbyte av bästa praxis på området. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att direktiv 96/34/EG, över ett årtionde efter medlemsstaternas införlivande, fortfarande inte är jämställt när det gäller uttaget av föräldraledighet. Det råder också stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om föräldraledighetens maximala varaktighet och lagstiftningens utformning och systemen för lön under ledigheten. Frågan om lön under ledigheten är avgörande för att säkerställa att föräldrar med låga inkomster och ensamstående föräldrar kan utnyttja systemet på ett jämlikt sätt. Det är glädjande att det förekommer bestämmelser som uppmuntrar fäder att utnyttja sin föräldraledighet. Europaparlamentet erkänner EU:s betydelse för att fästa medlemsstaternas uppmärksamhet vid behovet av åtgärder och av att förmedla utbyte av råd och stöd till de medlemsstater som behöver det, särskilt vad gäller rätten till socialförsäkringsskydd. Kommissionen bör föreslå åtgärder som uppmuntrar fäder att ta ut mer föräldraledighet och medlemsstaterna bör främja ett effektivare utbyte av bästa praxis på området.

| 10. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har valt att låta den period under vilken man garanteras socialförsäkringsskydd vara kortare än den längsta möjliga föräldraledigheten, vilket gör att föräldrarna inte tar ut längsta möjliga föräldraledighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har valt att låta den period under vilken man garanteras socialförsäkringsskydd vara kortare än den längsta möjliga föräldraledigheten, vilket gör att föräldrarna inte tar ut längsta möjliga föräldraledighet.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen garantera att familjerelaterade politiska styrmedel såsom föräldraledighet är likvärdiga när det gäller individuella rättigheter och lika tillgängliga för bägge föräldrarna, för att uppmuntra dem att kombinera arbetsliv och privatliv för barnens bästa. Rättigheterna bör i möjligaste mån vara individuella för att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent för kvinnor och män och för att främja jämställdhet. Föräldrarna bör ha viss flexibilitet när det gäller uttaget av föräldraledighet och det bör under inga omständigheter utgöra ett hinder för uppnåendet av Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent för kvinnor och män. Det system som arbetsmarknadens parter antar bör främja en lösning som innebär att en betydande del av ledigheten inte kan överlåtas. Likabehandling måste gälla för bägge föräldrarna när det gäller rätt till inkomst och föräldraledighetens längd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillsammans med kommissionen garantera att familjerelaterade politiska styrmedel såsom föräldraledighet är likvärdiga när det gäller individuella rättigheter och lika tillgängliga för bägge föräldrarna, för att uppmuntra dem att kombinera arbetsliv och privatliv för barnens bästa. Rättigheterna bör i möjligaste mån vara individuella för att bidra till uppnåendet av Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent för kvinnor och män och för att främja jämställdhet. Föräldrarna bör ha viss flexibilitet när det gäller uttaget av föräldraledighet och det bör under inga omständigheter utgöra ett hinder för uppnåendet av Europa 2020-strategins mål om en sysselsättningsgrad på 75 procent för kvinnor och män. Det system som arbetsmarknadens parter antar bör främja en lösning som innebär att en betydande del av ledigheten inte kan överlåtas. Likabehandling måste gälla för bägge föräldrarna när det gäller rätt till inkomst och föräldraledighetens längd.

| 12. | Europaparlamentet betonar att barnfamiljer och föräldrar som är tjänstlediga inte endast har inkomstbortfall utan belastas ytterligare genom extra kostnader och alltför låg uppskattning av föräldrainsatsen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att barnfamiljer och föräldrar som är tjänstlediga inte endast har inkomstbortfall utan belastas ytterligare genom extra kostnader och alltför låg uppskattning av föräldrainsatsen.

| 13. | Europaparlamentet noterar den flexibilitet som direktivet medger medlemsstaterna att fastställa villkoren för föräldraledighet, såsom heltids- och deltidsledighet, eller rörande arbetstider eller förhandsbesked som villkor för att bevilja föräldraledighet. Parlamentet konstaterar att arbetstagare med visstidsanställningar (7) och anställningsavtal där antalet timmar ej avtalats (8) i vissa medlemsstater inte alltid omfattas av dessa åtgärder och är bekymrat över missbruket av denna typ av anställningsavtal. Parlamentet noterar de initiativ som tagits i medlemsstaterna för att erbjuda arbetstagarna maximal flexibilitet, så att de kan anpassa föräldraledigheten till sin yrkesmässiga och personliga situation, men menar att alla bestämmelser bör syfta till ökat uttag av föräldraledighet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar den flexibilitet som direktivet medger medlemsstaterna att fastställa villkoren för föräldraledighet, såsom heltids- och deltidsledighet, eller rörande arbetstider eller förhandsbesked som villkor för att bevilja föräldraledighet. Parlamentet konstaterar att arbetstagare med visstidsanställningar (7) och anställningsavtal där antalet timmar ej avtalats (8) i vissa medlemsstater inte alltid omfattas av dessa åtgärder och är bekymrat över missbruket av denna typ av anställningsavtal. Parlamentet noterar de initiativ som tagits i medlemsstaterna för att erbjuda arbetstagarna maximal flexibilitet, så att de kan anpassa föräldraledigheten till sin yrkesmässiga och personliga situation, men menar att alla bestämmelser bör syfta till ökat uttag av föräldraledighet.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att det kan vara svårt att gå tillbaka till arbetet efter föräldraledigheten och att det kan vara en stressande situation för både föräldern och barnet. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta familjepolitik som underlättar en friktionsfri och gradvis återgång till arbetet och en optimal balans mellan arbetsliv och privatliv, och att också överväga att främja distansarbete, arbete i hemmet och smart arbete, på ett sådant sätt att politiken inte innebär en extra belastning för arbetstagarna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att det kan vara svårt att gå tillbaka till arbetet efter föräldraledigheten och att det kan vara en stressande situation för både föräldern och barnet. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att anta familjepolitik som underlättar en friktionsfri och gradvis återgång till arbetet och en optimal balans mellan arbetsliv och privatliv, och att också överväga att främja distansarbete, arbete i hemmet och smart arbete, på ett sådant sätt att politiken inte innebär en extra belastning för arbetstagarna.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vid utformningen även garantera företagens planeringssäkerhet – med särskild hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens intressen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vid utformningen även garantera företagens planeringssäkerhet – med särskild hänsyn till mikroföretagens samt de små och medelstora företagens intressen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra och stärka bestämmelserna i direktiv 2010/18/EU när det gäller villkoren för stödberättigande och detaljerade regler för att bevilja föräldraledighet till föräldrar till barn med en funktionsnedsättning eller allvarlig eller kronisk sjukdom som kan leda till funktionsnedsättning, med beaktande även av bästa praxis i medlemsstaterna (höjd åldersgräns för barnet vad gäller rätt till föräldraledighet eller ledighet för vård av barn, lättare få arbeta deltid vid återgång till arbetet, förlängning av ledighetens varaktighet m.m.). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra och stärka bestämmelserna i direktiv 2010/18/EU när det gäller villkoren för stödberättigande och detaljerade regler för att bevilja föräldraledighet till föräldrar till barn med en funktionsnedsättning eller allvarlig eller kronisk sjukdom som kan leda till funktionsnedsättning, med beaktande även av bästa praxis i medlemsstaterna (höjd åldersgräns för barnet vad gäller rätt till föräldraledighet eller ledighet för vård av barn, lättare få arbeta deltid vid återgång till arbetet, förlängning av ledighetens varaktighet m.m.).

| 17. | Europaparlamentet understryker att förmånliga villkor måste garanteras vid återgång till arbete för dem som tagit ut föräldraledighet, särskilt när det gäller återinsättande i samma tjänst eller en likvärdig eller liknande tjänst, i enlighet med anställningsavtalet eller anställningsvillkoren, ändrade arbetstider och/eller arbetsorganisation vid återgång till arbetet (inbegripet kravet på arbetsgivaren att motivera eventuellt nekande), tid för fortbildning och skydd mot uppsägning och mindre förmånlig behandling till följd av ansökan om eller uttag av föräldraledighet under en viss tid för återanpassning till arbetsplatsen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att förmånliga villkor måste garanteras vid återgång till arbete för dem som tagit ut föräldraledighet, särskilt när det gäller återinsättande i samma tjänst eller en likvärdig eller liknande tjänst, i enlighet med anställningsavtalet eller anställningsvillkoren, ändrade arbetstider och/eller arbetsorganisation vid återgång till arbetet (inbegripet kravet på arbetsgivaren att motivera eventuellt nekande), tid för fortbildning och skydd mot uppsägning och mindre förmånlig behandling till följd av ansökan om eller uttag av föräldraledighet under en viss tid för återanpassning till arbetsplatsen.

För ett effektivt direktiv som ger möjlighet att förena arbete och familj

| 18. | Europaparlamentet noterar kommissionens tillbakadragande av förslaget till direktiv om mammaledighet och att det av färdplanen om en nystart för att förvärvsarbetande familjer ska kunna förena arbetsliv och privatliv framgår att kommissionen för närvarande inte planerar att offentliggöra någon slutlig rapport om genomförandet av direktivet om föräldraledighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att återkomma med ett ambitiöst förslag som verkligen ökar möjligheterna att förena familjeliv och arbete, samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar kommissionens tillbakadragande av förslaget till direktiv om mammaledighet och att det av färdplanen om en nystart för att förvärvsarbetande familjer ska kunna förena arbetsliv och privatliv framgår att kommissionen för närvarande inte planerar att offentliggöra någon slutlig rapport om genomförandet av direktivet om föräldraledighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att återkomma med ett ambitiöst förslag som verkligen ökar möjligheterna att förena familjeliv och arbete, samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas.

| 19. | Europaparlamentet anser att de politiska diskussionerna även bör inriktas på en rad initiativ som inte avser lagstiftning för att tillsammans med medlemsstaterna och det civila samhället framhålla föräldrarnas uppfostran av barn och stödja möjligheterna att kombinera arbete och familj. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att de politiska diskussionerna även bör inriktas på en rad initiativ som inte avser lagstiftning för att tillsammans med medlemsstaterna och det civila samhället framhålla föräldrarnas uppfostran av barn och stödja möjligheterna att kombinera arbete och familj.

| 20. | Europaparlamentet anser att man bör överväga att utarbeta ett brett initiativ som inte avser lagstiftning för att främja möjligheten att förena arbete och familjeliv i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man bör överväga att utarbeta ett brett initiativ som inte avser lagstiftning för att främja möjligheten att förena arbete och familjeliv i medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet anser att med tanke på att olika familjerelaterade ledigheter är sammanlänkade krävs det samstämmighet mellan texterna på EU-nivå och att arbetsmarknadens parter involveras för att ge familjer ett perspektiv som omfattar all ledighet under en livscykel för att främja en mer jämställd fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga att aktivera klausulen om översyn av EU-lagstiftningen om föräldraledighet för detta ändamål. Det behövs tydligare formulerad lagstiftning som avlägsnar komplexiteten, förbättrar efterlevnaden och skyddar arbetstagarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att med tanke på att olika familjerelaterade ledigheter är sammanlänkade krävs det samstämmighet mellan texterna på EU-nivå och att arbetsmarknadens parter involveras för att ge familjer ett perspektiv som omfattar all ledighet under en livscykel för att främja en mer jämställd fördelning av omsorgsansvaret mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga att aktivera klausulen om översyn av EU-lagstiftningen om föräldraledighet för detta ändamål. Det behövs tydligare formulerad lagstiftning som avlägsnar komplexiteten, förbättrar efterlevnaden och skyddar arbetstagarna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter, på grundval av kommissionens rapport som offentliggjordes i februari 2015, att ta itu med bristerna i EU:s direktiv om föräldraledighet med att uppnå målen fullt ut i fråga om balans mellan arbetsliv och privatliv, kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, demografiska utmaningar och mäns ansvar i familjearbetet, inklusive omsorg om barn och andra anhöriga. Europaparlamentet anser att effektivare åtgärder bör vidtas för att uppmuntra en mer jämlik fördelning av familjeansvaret mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter, på grundval av kommissionens rapport som offentliggjordes i februari 2015, att ta itu med bristerna i EU:s direktiv om föräldraledighet med att uppnå målen fullt ut i fråga om balans mellan arbetsliv och privatliv, kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, demografiska utmaningar och mäns ansvar i familjearbetet, inklusive omsorg om barn och andra anhöriga. Europaparlamentet anser att effektivare åtgärder bör vidtas för att uppmuntra en mer jämlik fördelning av familjeansvaret mellan män och kvinnor.

| 23. | Europaparlamentet understryker att det finns ett nära samband mellan tillfredsställande uttag av föräldraledighet och en skälig ersättningsnivå. Om det inte finns några bestämmelser om ledighet, eller där de befintliga reglerna anses vara otillräckliga kan arbetsmarknadens parter, genom kollektivavtal, fylla en viktig funktion vid fastställandet av nya bestämmelser eller uppdateringen av befintliga bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samförstånd med arbetsmarknadens parter se över sina system för ekonomisk ersättning vid föräldraledighet, så att en tillräcklig och skälig nivå för inkomstersättning kan nås, som också uppmuntrar män att ta ut längre föräldraledighet än den minimiperiod som garanteras i direktivet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att det finns ett nära samband mellan tillfredsställande uttag av föräldraledighet och en skälig ersättningsnivå. Om det inte finns några bestämmelser om ledighet, eller där de befintliga reglerna anses vara otillräckliga kan arbetsmarknadens parter, genom kollektivavtal, fylla en viktig funktion vid fastställandet av nya bestämmelser eller uppdateringen av befintliga bestämmelser om mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samförstånd med arbetsmarknadens parter se över sina system för ekonomisk ersättning vid föräldraledighet, så att en tillräcklig och skälig nivå för inkomstersättning kan nås, som också uppmuntrar män att ta ut längre föräldraledighet än den minimiperiod som garanteras i direktivet.

| 24. | Europaparlamentet anser att främjandet av en individualisering av rätten till ledighet och särbehandling i syfte att främja fädernas roll är avgörande för en jämställd möjlighet att förena arbete och familjeliv. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att främjandet av en individualisering av rätten till ledighet och särbehandling i syfte att främja fädernas roll är avgörande för en jämställd möjlighet att förena arbete och familjeliv.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att föreslå att föräldraledigheten ska förlängas från minst fyra månader till minst sex månader för att förbättra möjligheterna att kombinera arbete och familj. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att föreslå att föräldraledigheten ska förlängas från minst fyra månader till minst sex månader för att förbättra möjligheterna att kombinera arbete och familj.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att mer samordnade, sammanhållna och lättillgängliga system för ledigheter (mamma-, pappa- och föräldraledighet) i medlemsstaterna leder till att fler utnyttjar dessa möjligheter och till större samlad effektivitet. Ett EU-direktiv om minst två veckors pappaledighet är absolut nödvändigt och brådskande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att mer samordnade, sammanhållna och lättillgängliga system för ledigheter (mamma-, pappa- och föräldraledighet) i medlemsstaterna leder till att fler utnyttjar dessa möjligheter och till större samlad effektivitet. Ett EU-direktiv om minst två veckors pappaledighet är absolut nödvändigt och brådskande.

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet av att förlänga den period under vilken bägge föräldrarna kan utöva sin rätt till föräldraledighet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att höja åldersgränsen för barn för vilket föräldraledighet får tas ut och också beakta möjligheten att förlänga föräldraledigheten för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvariga sjukdomar utöver den lagstadgade ålder på barnet som föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet av att förlänga den period under vilken bägge föräldrarna kan utöva sin rätt till föräldraledighet. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och arbetsmarknadens parter att höja åldersgränsen för barn för vilket föräldraledighet får tas ut och också beakta möjligheten att förlänga föräldraledigheten för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvariga sjukdomar utöver den lagstadgade ålder på barnet som föreskrivs i direktivet.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att hantera de många hindren mot att återgå till arbetet efter en lång föräldraledighet för att förhindra att denna ledighet blir en fälla som skapar utestängning från arbetsmarknaden. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att jämställdhet endast kan uppnås genom en rättvis omfördelning av avlönat och oavlönat arbete samt av ansvaret för arbete, familj och omsorg. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att hantera de många hindren mot att återgå till arbetet efter en lång föräldraledighet för att förhindra att denna ledighet blir en fälla som skapar utestängning från arbetsmarknaden. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att jämställdhet endast kan uppnås genom en rättvis omfördelning av avlönat och oavlönat arbete samt av ansvaret för arbete, familj och omsorg.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta arbeta för större konvergens när det gäller utbyte av bästa praxis på området balans mellan arbetsliv och privatliv och att särskilt uppmärksamma åtgärder som bidrar till mödrar kommer in på, stannar kvar på och återvänder till arbetsmarknaden och till att fäder deltar i familjelivet samt får fler fäder att ta ut föräldraledighet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna övervaka och främja sådana åtgärder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta arbeta för större konvergens när det gäller utbyte av bästa praxis på området balans mellan arbetsliv och privatliv och att särskilt uppmärksamma åtgärder som bidrar till mödrar kommer in på, stannar kvar på och återvänder till arbetsmarknaden och till att fäder deltar i familjelivet samt får fler fäder att ta ut föräldraledighet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna övervaka och främja sådana åtgärder.

| 30. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, för att nå Barcelonamålen, med ekonomiskt stöd från olika EU-instrument och som komplement till lagstiftning för att främja balans mellan arbete och privatliv, bör införa högkvalitativ, inkluderande, rimligt prissatt och tillgänglig offentlig och privat barnomsorg, tillgänglig från det ögonblick då en förälder bestämmer sig för att återgå till arbetsmarknaden, med särskild uppmärksamhet på fattiga familjer som riskerar social utestängning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, för att nå Barcelonamålen, med ekonomiskt stöd från olika EU-instrument och som komplement till lagstiftning för att främja balans mellan arbete och privatliv, bör införa högkvalitativ, inkluderande, rimligt prissatt och tillgänglig offentlig och privat barnomsorg, tillgänglig från det ögonblick då en förälder bestämmer sig för att återgå till arbetsmarknaden, med särskild uppmärksamhet på fattiga familjer som riskerar social utestängning.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka föräldrarnas medvetenhet om fördelarna med att delta i förskoleverksamhet, för barnen och dem själva. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa kriterierna för utformningen av och rätten till högkvalitativ och inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg efter de allt mer skiftande arbetsmönstren och därigenom hjälpa föräldrarna att fullgöra sina arbetsrelaterade åtaganden eller hitta ett arbete, samtidigt som de fokuserar starkt på barnets bästa. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka föräldrarnas medvetenhet om fördelarna med att delta i förskoleverksamhet, för barnen och dem själva. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa kriterierna för utformningen av och rätten till högkvalitativ och inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg efter de allt mer skiftande arbetsmönstren och därigenom hjälpa föräldrarna att fullgöra sina arbetsrelaterade åtaganden eller hitta ett arbete, samtidigt som de fokuserar starkt på barnets bästa.

| 32. | Europaparlamentet anser att en integrerad syn på jämställdhet, inbegripet åtgärder för att undanröja stereotypa könsroller, och möjligheter att förena arbete och familjeliv i all framtida EU-lagstiftning skulle skapa samstämmighet och transparens i processen och bidra till jämställda möjligheter att förena arbete och familjeliv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten i samhället om vilka rättigheter och rättsliga åtgärder som finns när det gäller möjligheten att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att en integrerad syn på jämställdhet, inbegripet åtgärder för att undanröja stereotypa könsroller, och möjligheter att förena arbete och familjeliv i all framtida EU-lagstiftning skulle skapa samstämmighet och transparens i processen och bidra till jämställda möjligheter att förena arbete och familjeliv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten i samhället om vilka rättigheter och rättsliga åtgärder som finns när det gäller möjligheten att förena arbete och privatliv.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mäta de positiva effekterna av initiativen för möjligheterna att förena arbete och privatliv för en jämnare fördelning av ansvaret för hem, omsorg och familj, och att också ta hänsyn till det särskilda omsorgsansvaret för föräldrar till barn med funktionsnedsättning, som har vårdbehov och/eller tillhör missgynnade kategorier och grupper. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mäta de positiva effekterna av initiativen för möjligheterna att förena arbete och privatliv för en jämnare fördelning av ansvaret för hem, omsorg och familj, och att också ta hänsyn till det särskilda omsorgsansvaret för föräldrar till barn med funktionsnedsättning, som har vårdbehov och/eller tillhör missgynnade kategorier och grupper.

o

o o

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0068.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0218.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0207.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss i the 10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014, juni 2014, s. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Förebyggande och bekämpande av människohandel

Europaparlamentets resolution av den 12 maj 2016 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer ur ett jämställdhetsperspektiv (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 79 och 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 79 och 83 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 5 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 5 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, särskilt artikel 6, genom vilken man eftersträvar att bekämpa alla former av kvinnohandel och utnyttjande av prostitution av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, särskilt artikel 6, genom vilken man eftersträvar att bekämpa alla former av kvinnohandel och utnyttjande av prostitution av kvinnor,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen från 1948 om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen från 1948 om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen från 1949 om bekämpning av människohandel och utnyttjande av prostituerade,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 och de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och översynskonferensen Peking + 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde världskonferensen för kvinnor den 15 september 1995 och de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och översynskonferensen Peking + 20,

| — | med beaktande av tilläggsprotokollet från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, och särskilt den internationellt överenskomna definitionen av människohandel, vilket fogats till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tilläggsprotokollet från 2000 om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, och särskilt den internationellt överenskomna definitionen av människohandel, vilket fogats till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989 och det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter, nämligen om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi samt parlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25-årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989 och det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter, nämligen om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi samt parlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25-årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1),

| — | med beaktande av Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Oviedokonventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin,

| — | med beaktande av Haagkonventionen om adoptioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen om adoptioner,

| — | med beaktande av den gemensamma FN-kommentaren om EU-direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer, som kräver internationellt skydd för offer för människohandel på ett jämställdhetsmedvetet sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma FN-kommentaren om EU-direktivet om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer, som kräver internationellt skydd för offer för människohandel på ett jämställdhetsmedvetet sätt,

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 29 om tvångsarbete, där tvångsarbete definieras i artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 29 om tvångsarbete, där tvångsarbete definieras i artikel 2,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och Europarådets rekommendationer på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och Europarådets rekommendationer på detta område,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 av den 25 november 2015 om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) som ersätter och upphäver rådets beslut 2005/681/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2219 av den 25 november 2015 om Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) som ersätter och upphäver rådets beslut 2005/681/RIF (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande EU:s strategi för utrotande av människohandel 2012–2016 (COM(2012)0286),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Mid-term report on the implementation of the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings (SWD(2014)0318),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Strategic engagement for gender equality 2016–2019 (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Strategic engagement for gender equality 2016–2019 (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av Europols lägesrapport: Trafficking in human beings in the EU (februari 2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols lägesrapport: Trafficking in human beings in the EU (februari 2016),

| — | med beaktande av Eurostats rapport om människohandel, 2015 års upplaga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats rapport om människohandel, 2015 års upplaga,

| — | med beaktande av bedömningen av genomförandet på EU-nivå av direktiv 2011/36/EU, som lagts fram av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bedömningen av genomförandet på EU-nivå av direktiv 2011/36/EU, som lagts fram av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys,

| — | med beaktande av den undersökning om människohandelns jämställdhetsdimension som kommissionen beställde 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning om människohandelns jämställdhetsdimension som kommissionen beställde 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0144/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0144/2016), och av följande skäl:

| A. | Människohandel utgör en fruktansvärd kränkning av de grundläggande rättigheterna i artikel 5.3 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna samt en kränkning av offrens fysiska och psykiska integritet som orsakar allvarliga och ibland livslånga skador. Det är en allvarlig form av, i de flesta fall, organiserad brottslighet som drivs av stor efterfrågan och vinster beräknade till 150 miljarder USD om året (11), vilket undergräver rättssäkerheten. Skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning underlättar på många sätt den organiserade brottsligheten och risken för åtal är fortfarande alltför liten, och de påföljder som tillämpas för att förhindra denna brottslighet är otillräckliga i jämförelse med de stora vinster som kan göras. |
| --- | --- |

A.

Människohandel utgör en fruktansvärd kränkning av de grundläggande rättigheterna i artikel 5.3 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna samt en kränkning av offrens fysiska och psykiska integritet som orsakar allvarliga och ibland livslånga skador. Det är en allvarlig form av, i de flesta fall, organiserad brottslighet som drivs av stor efterfrågan och vinster beräknade till 150 miljarder USD om året (11), vilket undergräver rättssäkerheten. Skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning underlättar på många sätt den organiserade brottsligheten och risken för åtal är fortfarande alltför liten, och de påföljder som tillämpas för att förhindra denna brottslighet är otillräckliga i jämförelse med de stora vinster som kan göras.

| B. | I artikel 2 i direktiv 2011/36/EU definieras människohandel som rekrytering, transport, överföring, hysande eller mottagande av personer, inbegripet utbyte eller överföring av kontroll över dessa personer, genom hot om eller användning av våld eller andra former av tvång, bortförande, bedrägeri, vilseledande, maktmissbruk eller missbruk av en persons utsatta situation eller givande eller mottagande av betalning eller förmåner för att erhålla samtycke från en person som har kontroll över en annan person i syfte att utnyttja denna person. Utnyttjande omfattar minst utnyttjande av andras prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri, slaveri eller slaveriliknande förhållanden, träldom, utnyttjande av brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ. |
| --- | --- |

B.

I artikel 2 i direktiv 2011/36/EU definieras människohandel som rekrytering, transport, överföring, hysande eller mottagande av personer, inbegripet utbyte eller överföring av kontroll över dessa personer, genom hot om eller användning av våld eller andra former av tvång, bortförande, bedrägeri, vilseledande, maktmissbruk eller missbruk av en persons utsatta situation eller givande eller mottagande av betalning eller förmåner för att erhålla samtycke från en person som har kontroll över en annan person i syfte att utnyttja denna person. Utnyttjande omfattar minst utnyttjande av andras prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri, slaveri eller slaveriliknande förhållanden, träldom, utnyttjande av brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ.

| C. | Det finns många olika former av människohandel och det finns offer för människohandel i olika lagliga och olagliga verksamheter, däribland, men inte enbart, jordbruk, livsmedelsberedning, sexindustrin, hushållsarbete, tillverkning, omsorg, städning, annan industri (särskilt i tjänsteindustrin), tiggeri, brottslighet, tvångsäktenskap, sexuellt utnyttjande av barn på internet, olagliga adoptioner och organhandel. |
| --- | --- |

C.

Det finns många olika former av människohandel och det finns offer för människohandel i olika lagliga och olagliga verksamheter, däribland, men inte enbart, jordbruk, livsmedelsberedning, sexindustrin, hushållsarbete, tillverkning, omsorg, städning, annan industri (särskilt i tjänsteindustrin), tiggeri, brottslighet, tvångsäktenskap, sexuellt utnyttjande av barn på internet, olagliga adoptioner och organhandel.

| D. | I FN:s gemensamma kommentar om EU-direktivet – A Human Rights-Based Approach (2011) – påminner flera FN-organ om att handeln med både män och kvinnor bör erkännas och likheterna och skillnaderna i mäns och kvinnors erfarenheter vad gäller utsatthet och övergrepp bör tas upp. |
| --- | --- |

D.

I FN:s gemensamma kommentar om EU-direktivet – A Human Rights-Based Approach (2011) – påminner flera FN-organ om att handeln med både män och kvinnor bör erkännas och likheterna och skillnaderna i mäns och kvinnors erfarenheter vad gäller utsatthet och övergrepp bör tas upp.

| E. | Den aktuella flyktingkrisen har visat att det råder brist på ändamålsenliga verktyg på EU-nivå för att gemensamt bekämpa människohandel, särskilt när sådan människohandel syftar till sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn. |
| --- | --- |

E.

Den aktuella flyktingkrisen har visat att det råder brist på ändamålsenliga verktyg på EU-nivå för att gemensamt bekämpa människohandel, särskilt när sådan människohandel syftar till sexuellt utnyttjande av kvinnor och barn.

| F. | Samma strategi fungerar inte för alla situationer och de olika formerna av människohandel, till exempel människohandel för sexuellt utnyttjande, människohandel för utnyttjande av arbetskraft och människohandel med barn, måste hanteras med specifika och anpassade politiska åtgärder. |
| --- | --- |

F.

Samma strategi fungerar inte för alla situationer och de olika formerna av människohandel, till exempel människohandel för sexuellt utnyttjande, människohandel för utnyttjande av arbetskraft och människohandel med barn, måste hanteras med specifika och anpassade politiska åtgärder.

| G. | Direktiv 2011/36/EU (nedan kallat direktivet) bör lovordas för sitt fokus på mänskliga rättigheter och offren, som innebär att offer för människohandel enligt internationell lag är berättigade till vissa rättigheter och tjänster, oberoende av deras villighet eller förmåga att delta i straffrättsliga förfaranden (enligt artikel 11.3 i direktivet). |
| --- | --- |

G.

Direktiv 2011/36/EU (nedan kallat direktivet) bör lovordas för sitt fokus på mänskliga rättigheter och offren, som innebär att offer för människohandel enligt internationell lag är berättigade till vissa rättigheter och tjänster, oberoende av deras villighet eller förmåga att delta i straffrättsliga förfaranden (enligt artikel 11.3 i direktivet).

| H. | Alla stödtjänster för offer för människohandel måste vara absolut villkorslösa och säkerställa att ingen ytterligare viktimisering förekommer. |
| --- | --- |

H.

Alla stödtjänster för offer för människohandel måste vara absolut villkorslösa och säkerställa att ingen ytterligare viktimisering förekommer.

| I. | Människohandel är resultatet av globala ekonomiska och sociala orättvisor och förvärras samtidigt av den ojämlikhet som finns mellan kvinnor och män ekonomiskt, i samhället och inom utbildning. |
| --- | --- |

I.

Människohandel är resultatet av globala ekonomiska och sociala orättvisor och förvärras samtidigt av den ojämlikhet som finns mellan kvinnor och män ekonomiskt, i samhället och inom utbildning.

| J. | Ny statistik visar att största delen av offren för människohandel är kvinnor. Kön leder inte i sig till utsatthet – det finns många bidragande faktorer som skapar en situation av utsatthet för kvinnor och flickor, t.ex. fattigdom, socialt utanförskap, sexism och diskriminering. |
| --- | --- |

J.

Ny statistik visar att största delen av offren för människohandel är kvinnor. Kön leder inte i sig till utsatthet – det finns många bidragande faktorer som skapar en situation av utsatthet för kvinnor och flickor, t.ex. fattigdom, socialt utanförskap, sexism och diskriminering.

| K. | Kvinnor och flickor utgör 80 % av de registrerade offren för människohandel (12), vilket delvis kan bero på strukturellt våld mot och strukturell diskriminering av kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

K.

Kvinnor och flickor utgör 80 % av de registrerade offren för människohandel (12), vilket delvis kan bero på strukturellt våld mot och strukturell diskriminering av kvinnor och flickor.

| L. | Efterfrågan på kvinnor, flickor, män och pojkar i prostitutionsindustrin är en avgörande drivkraft för människohandel för sexuellt utnyttjande. Efterfrågan på billig arbetskraft och en oförmåga att upprätthålla arbetstagarrättigheter är drivkrafter för utnyttjande av arbetskraft. |
| --- | --- |

L.

Efterfrågan på kvinnor, flickor, män och pojkar i prostitutionsindustrin är en avgörande drivkraft för människohandel för sexuellt utnyttjande. Efterfrågan på billig arbetskraft och en oförmåga att upprätthålla arbetstagarrättigheter är drivkrafter för utnyttjande av arbetskraft.

| M. | Samhällets tolerans för bristande jämställdhet mellan könen och våld mot kvinnor och flickor samt allmänhetens bristande medvetenhet om problemen kring människohandel gör att en tillåtande miljö för människohandel permanentas. |
| --- | --- |

M.

Samhällets tolerans för bristande jämställdhet mellan könen och våld mot kvinnor och flickor samt allmänhetens bristande medvetenhet om problemen kring människohandel gör att en tillåtande miljö för människohandel permanentas.

| N. | De former av prostitution där det är störst sannolikhet att offer för människohandel påträffas, såsom gatuprostitution, har minskat i länder där sexköp och vinstdrivande verksamheter knutna till andras prostitution har kriminaliserats. |
| --- | --- |

N.

De former av prostitution där det är störst sannolikhet att offer för människohandel påträffas, såsom gatuprostitution, har minskat i länder där sexköp och vinstdrivande verksamheter knutna till andras prostitution har kriminaliserats.

| O. | Människohandel med kvinnor, flickor, män och pojkar för sexuellt utnyttjande har minskat i de länder som har kriminaliserat efterfrågan, inbegripet såväl koppleri som köp av sexuella tjänster. |
| --- | --- |

O.

Människohandel med kvinnor, flickor, män och pojkar för sexuellt utnyttjande har minskat i de länder som har kriminaliserat efterfrågan, inbegripet såväl koppleri som köp av sexuella tjänster.

| P. | Minoritets- och invandrargrupper, till exempel romer, utgör en oproportionerligt stor andel av offren för människohandel på grund av att de är socialt och ekonomiskt marginaliserade. |
| --- | --- |

P.

Minoritets- och invandrargrupper, till exempel romer, utgör en oproportionerligt stor andel av offren för människohandel på grund av att de är socialt och ekonomiskt marginaliserade.

| Q. | Förväntningar och diskriminering med kopplingar till kön är skadligt för alla, men män är mindre benägna att erkänna att de har blivit utnyttjade. |
| --- | --- |

Q.

Förväntningar och diskriminering med kopplingar till kön är skadligt för alla, men män är mindre benägna att erkänna att de har blivit utnyttjade.

| R. | Ekonomisk och social egenmakt för kvinnor och minoritetsgrupper skulle minska risken för att dessa grupper blir offer för människohandel. |
| --- | --- |

R.

Ekonomisk och social egenmakt för kvinnor och minoritetsgrupper skulle minska risken för att dessa grupper blir offer för människohandel.

| S. | Att identifiera offren är och förblir en utmaning, och för att hjälpa offren för människohandel och åtala och döma människohandlare måste det stöd och skydd som erbjuds dem stärkas, inklusive rätten för offer att lagligen bosätta sig och arbeta i den medlemsstat till vilken de förts och samtidigt öka deras tillgång till rättslig prövning och gottgörelse. |
| --- | --- |

S.

Att identifiera offren är och förblir en utmaning, och för att hjälpa offren för människohandel och åtala och döma människohandlare måste det stöd och skydd som erbjuds dem stärkas, inklusive rätten för offer att lagligen bosätta sig och arbeta i den medlemsstat till vilken de förts och samtidigt öka deras tillgång till rättslig prövning och gottgörelse.

| T. | Barn utgör omkring 16 % (13) av de registrerade offren för människohandel och flickor representerar upp till 13 % (14). Dessa grupper är särskilt utsatta och åsamkas allvarlig och långvarig fysisk, psykisk och emotionell skada. |
| --- | --- |

T.

Barn utgör omkring 16 % (13) av de registrerade offren för människohandel och flickor representerar upp till 13 % (14). Dessa grupper är särskilt utsatta och åsamkas allvarlig och långvarig fysisk, psykisk och emotionell skada.

| U. | 70 % av de identifierade offren för människohandel och 70 % av de misstänkta människohandlarna i EU är EU-medborgare, och de flesta rapporterade offren för sexuellt utnyttjande är kvinnliga EU-medborgare från Central- och Östeuropa (15). Statistisk information måste tas i beaktande när identifikationssystem utvecklas för att bättre identifiera alla offer för människohandel. |
| --- | --- |

U.

70 % av de identifierade offren för människohandel och 70 % av de misstänkta människohandlarna i EU är EU-medborgare, och de flesta rapporterade offren för sexuellt utnyttjande är kvinnliga EU-medborgare från Central- och Östeuropa (15). Statistisk information måste tas i beaktande när identifikationssystem utvecklas för att bättre identifiera alla offer för människohandel.

| V. | Majoriteten av de registrerade offren är kvinnor och flickor som utsatts för människohandel för sexuellt utnyttjande. De utgör tillsammans upp till 95 % av offren för människohandel för sexuellt utnyttjande (16). Människohandel är en form av våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

V.

Majoriteten av de registrerade offren är kvinnor och flickor som utsatts för människohandel för sexuellt utnyttjande. De utgör tillsammans upp till 95 % av offren för människohandel för sexuellt utnyttjande (16). Människohandel är en form av våld mot kvinnor och flickor.

| W. | Människohandel är ett komplext och gränsöverskridande fenomen som endast kan hanteras effektivt om EU:s och medlemsstaternas institutioner samarbetar på ett samordnat sätt för att förhindra att kriminella grupper och individer använder sig av ”forum shopping”, men där fokus ligger på att identifiera och skydda potentiella och faktiska offer med ett integrerat intersektionellt perspektiv. Det finns en tydlig skillnad mellan människohandel och människosmuggling, men särskild uppmärksamhet bör ägnas åt asylsökande, flyktingar, migranter och andra utsatta grupper, i synnerhet barn, ensamkommande barn och kvinnor eftersom de utsätts för flera risker och är särskilt utsatta för utnyttjande och ytterligare viktimisering. |
| --- | --- |

W.

Människohandel är ett komplext och gränsöverskridande fenomen som endast kan hanteras effektivt om EU:s och medlemsstaternas institutioner samarbetar på ett samordnat sätt för att förhindra att kriminella grupper och individer använder sig av ”forum shopping”, men där fokus ligger på att identifiera och skydda potentiella och faktiska offer med ett integrerat intersektionellt perspektiv. Det finns en tydlig skillnad mellan människohandel och människosmuggling, men särskild uppmärksamhet bör ägnas åt asylsökande, flyktingar, migranter och andra utsatta grupper, i synnerhet barn, ensamkommande barn och kvinnor eftersom de utsätts för flera risker och är särskilt utsatta för utnyttjande och ytterligare viktimisering.

| X. | Människohandel uppfattas ofta som något som bedrivs endast av organiserade kriminella grupper, men i själva verket kan offrets familjemedlemmar, vänner, släktingar, kärlekspartner och vanliga arbetsgivare också bedriva människohandel. |
| --- | --- |

X.

Människohandel uppfattas ofta som något som bedrivs endast av organiserade kriminella grupper, men i själva verket kan offrets familjemedlemmar, vänner, släktingar, kärlekspartner och vanliga arbetsgivare också bedriva människohandel.

| Y. | Majoriteten (70 %) av de misstänkta, åtalade och dömda människohandlarna är män, även om kvinnliga gärningsmän utgör en ansenlig minoritet (29 %) och kan spela en viktig roll i människohandeln (17), i synnerhet när det handlar om människohandel med barn. |
| --- | --- |

Y.

Majoriteten (70 %) av de misstänkta, åtalade och dömda människohandlarna är män, även om kvinnliga gärningsmän utgör en ansenlig minoritet (29 %) och kan spela en viktig roll i människohandeln (17), i synnerhet när det handlar om människohandel med barn.

| Z. | Om lagstiftning för att bekämpa människohandel ska ha någon verkan måste den åtföljas av en tydlig kulturell förändring från en straffrihetskultur mot en nolltoleranskultur när det gäller människohandel. |
| --- | --- |

Z.

Om lagstiftning för att bekämpa människohandel ska ha någon verkan måste den åtföljas av en tydlig kulturell förändring från en straffrihetskultur mot en nolltoleranskultur när det gäller människohandel.

| AA. | Offer känner ofta inte till sina rättigheter och vet inte hur de kan utöva dem på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

AA.

Offer känner ofta inte till sina rättigheter och vet inte hur de kan utöva dem på ett effektivt sätt.

| AB. | Begreppet människohandel skiljer sig från slaveri och bredare diskussioner om exploatering. Alla former av exploatering är inte människohandel. |
| --- | --- |

AB.

Begreppet människohandel skiljer sig från slaveri och bredare diskussioner om exploatering. Alla former av exploatering är inte människohandel.

Allmän bedömning av åtgärder som vidtagits vad gäller människohandelns jämställdhetsperspektiv i genomförandet av direktivet

| 1. | Europaparlamentet noterar att direktiv 2011/36/EU skulle ha införlivats i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast den 6 april 2013 och att alla medlemsstater utom en har meddelat kommissionen att direktivet har införlivats i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att direktiv 2011/36/EU skulle ha införlivats i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast den 6 april 2013 och att alla medlemsstater utom en har meddelat kommissionen att direktivet har införlivats i den nationella lagstiftningen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda ett fullständigt och korrekt genomförande av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att påskynda ett fullständigt och korrekt genomförande av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer.

| 3. | Europaparlamentet understryker att människohandel utgör ett könsspecifikt fenomen enligt EU:s rättsliga och politiska ram, och uppmanar medlemsstaterna att vidta könsspecifika åtgärder (18). Parlamentet erinrar om att vikten av ett jämställdhetsperspektiv på människohandel betonas i artikel 1. Parlamentet framhåller att kvinnor och män, flickor och pojkar, är utsatta på olika sätt och att handeln med dem ofta har olika syften, samt att åtgärder för att förebygga, hjälpa och stödja därför måste vara könsspecifika. Parlamentet betonar dessutom att våld mot kvinnor och bristande jämställdhet identifieras som en av de grundläggande orsakerna till människohandel i EU:s strategi som innehåller en uppsättning åtgärder för att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet i människohandeln. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att människohandel utgör ett könsspecifikt fenomen enligt EU:s rättsliga och politiska ram, och uppmanar medlemsstaterna att vidta könsspecifika åtgärder (18). Parlamentet erinrar om att vikten av ett jämställdhetsperspektiv på människohandel betonas i artikel 1. Parlamentet framhåller att kvinnor och män, flickor och pojkar, är utsatta på olika sätt och att handeln med dem ofta har olika syften, samt att åtgärder för att förebygga, hjälpa och stödja därför måste vara könsspecifika. Parlamentet betonar dessutom att våld mot kvinnor och bristande jämställdhet identifieras som en av de grundläggande orsakerna till människohandel i EU:s strategi som innehåller en uppsättning åtgärder för att uppmärksamma jämställdhetsperspektivet i människohandeln.

| 4. | Europaparlamentet noterar att kommissionen är skyldig att offentliggöra ett antal rapporter om de olika aspekterna av direktivets genomförande. Parlamentet känner djup oro över att dessa rapporter kommer så sent eftersom det sänder en oroväckande signal om deras prioriteringar vad gäller genomförandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter och följa tidsplanen i direktivet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att kommissionen är skyldig att offentliggöra ett antal rapporter om de olika aspekterna av direktivets genomförande. Parlamentet känner djup oro över att dessa rapporter kommer så sent eftersom det sänder en oroväckande signal om deras prioriteringar vad gäller genomförandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sina rapporteringsskyldigheter och följa tidsplanen i direktivet.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt artikel 23.1 i direktiv 2011/36/EU skulle ha överlämnat en rapport till Europaparlamentet och rådet i april 2015 med en utvärdering av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att genomföra direktivet. Parlamentet understryker att denna rapportering inte har slutförts i tid. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt artikel 23.1 i direktiv 2011/36/EU skulle ha överlämnat en rapport till Europaparlamentet och rådet i april 2015 med en utvärdering av i vilken utsträckning medlemsstaterna har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att genomföra direktivet. Parlamentet understryker att denna rapportering inte har slutförts i tid.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att jämställdhetsperspektivet ständigt måste övervakas under genomförandet av EU-lagstiftning mot människohandel och uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka detta i sin utvärdering av hur väl direktivet efterlevs och genomförs i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att jämställdhetsperspektivet ständigt måste övervakas under genomförandet av EU-lagstiftning mot människohandel och uppmanar kommissionen att fortsätta övervaka detta i sin utvärdering av hur väl direktivet efterlevs och genomförs i medlemsstaterna.

| 7. | Europaparlamentet lovordar det goda arbete som har gjorts av EU:s samordnare för kampen mot människohandel när det gäller att förbättra kunskaper och dokumentation om olika aspekter av människohandeln, inbegripet forskning om jämställdhetsperspektivet och barns särskilda utsatthet. Parlamentet anser dock att EU:s samordnares mandat skulle kunna utvidgas för att trappa upp EU:s insatser mot människohandeln. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet lovordar det goda arbete som har gjorts av EU:s samordnare för kampen mot människohandel när det gäller att förbättra kunskaper och dokumentation om olika aspekter av människohandeln, inbegripet forskning om jämställdhetsperspektivet och barns särskilda utsatthet. Parlamentet anser dock att EU:s samordnares mandat skulle kunna utvidgas för att trappa upp EU:s insatser mot människohandeln.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att Europols kapacitet inte utnyttjas till fullo av brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna för att öka informationsutbytet med Europol så att man kan koppla samman utredningar i olika medlemsstater och få fram en bredare underrättelsebild av de mest hotfulla organiserade kriminella nätverk som verkar i EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att Europols kapacitet inte utnyttjas till fullo av brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna för att öka informationsutbytet med Europol så att man kan koppla samman utredningar i olika medlemsstater och få fram en bredare underrättelsebild av de mest hotfulla organiserade kriminella nätverk som verkar i EU.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har skapat en webbplats mot människohandel som innehåller en databas över de projekt som EU finansierar inom EU och på andra håll, liksom aktuell information om EU:s rättsliga och politiska instrument, åtgärder mot människohandel i medlemsstaterna samt finansieringsmöjligheter och EU-initiativ. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har skapat en webbplats mot människohandel som innehåller en databas över de projekt som EU finansierar inom EU och på andra håll, liksom aktuell information om EU:s rättsliga och politiska instrument, åtgärder mot människohandel i medlemsstaterna samt finansieringsmöjligheter och EU-initiativ.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att offer, tjänstemän på plats som kan komma i kontakt med offer, säkerhetspersonal, rättsliga myndigheter, polis och socialtjänster har tillgång till tydlig och konsekvent information, bland annat om nödhjälp, sjuk- och hälsovård, uppehållstillstånd, arbetstagarrättigheter, tillgång till rättslig prövning och till en advokat, möjligheter att begära omprövning, särskilda rättigheter för barn osv. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att offer, tjänstemän på plats som kan komma i kontakt med offer, säkerhetspersonal, rättsliga myndigheter, polis och socialtjänster har tillgång till tydlig och konsekvent information, bland annat om nödhjälp, sjuk- och hälsovård, uppehållstillstånd, arbetstagarrättigheter, tillgång till rättslig prövning och till en advokat, möjligheter att begära omprövning, särskilda rättigheter för barn osv.

| 11. | Europaparlamentet betonar också betydelsen av att uppmärksamma mellanhänder på arbetsmarknaden, entreprenörer, underleverantörer och arbetsförmedlingar mer, särskilt inom högrisksektorer, som ett sätt att förebygga människohandel, särskilt för utnyttjande av arbetskraft, men också för sexuellt utnyttjande som döljs bakom påstådda anställningsavtal inom hotell- och restaurangbranschen och omvårdnadstjänster. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar också betydelsen av att uppmärksamma mellanhänder på arbetsmarknaden, entreprenörer, underleverantörer och arbetsförmedlingar mer, särskilt inom högrisksektorer, som ett sätt att förebygga människohandel, särskilt för utnyttjande av arbetskraft, men också för sexuellt utnyttjande som döljs bakom påstådda anställningsavtal inom hotell- och restaurangbranschen och omvårdnadstjänster.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att EU:s rättsliga och politiska ram om människohandel omfattar både den inre och yttre dimensionen och fastställer att bekämpning av människohandel, som utgör en allvarlig överträdelse av de mänskliga rättigheterna, är ett tydligt mål för EU:s yttre åtgärder. Parlamentet betonar även att tredjeländer ofta är ursprungs- och transitländer för människohandel inom EU och att människohandel, som en olaglig och gränsöverskridande verksamhet, är ett viktigt område i samarbetet med tredjeländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten på rådets begäran har tagit fram ett informationspaket om de åtgärder som vidtas i prioriterade länder och regioner för att bekämpa människohandel samt en förteckning över de verktyg och instrument som EU och medlemsstaterna förfogar över, bland annat utrikespolitiska åtgärder för människohandel och projekt som finansieras av EU och medlemsstaterna på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i kampen mot människohandeln. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att EU:s rättsliga och politiska ram om människohandel omfattar både den inre och yttre dimensionen och fastställer att bekämpning av människohandel, som utgör en allvarlig överträdelse av de mänskliga rättigheterna, är ett tydligt mål för EU:s yttre åtgärder. Parlamentet betonar även att tredjeländer ofta är ursprungs- och transitländer för människohandel inom EU och att människohandel, som en olaglig och gränsöverskridande verksamhet, är ett viktigt område i samarbetet med tredjeländer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten på rådets begäran har tagit fram ett informationspaket om de åtgärder som vidtas i prioriterade länder och regioner för att bekämpa människohandel samt en förteckning över de verktyg och instrument som EU och medlemsstaterna förfogar över, bland annat utrikespolitiska åtgärder för människohandel och projekt som finansieras av EU och medlemsstaterna på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen och Europeiska utrikestjänsten i kampen mot människohandeln.

| 13. | Europaparlamentet anser att asylsökande, flyktingar och migranter är särskilt utsatta för människohandel, och att handel med kvinnor, barn och andra utsatta grupper bör ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka kopplingen mellan det ökade antalet flyktingar som anländer och människohandeln. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet, inbegripet vid hotspots, för att identifiera eventuella offer och att använda alla medel för att bekämpa människohandlare och människosmugglare, bl.a. genom att förbättra datainsamlingen och garantera överensstämmelse med befintliga skyddsstandarder. Parlamentet erinrar om den roll som EU:s byråer och nätverk har för att tidigt identifiera offren vid EU:s gränser och bekämpa människohandel, och understryker i detta sammanhang behovet av ökat samarbete mellan Europol, Eurojust, nationella myndigheter och tredjeländer, och genom användning av Ecris. Parlamentet efterlyser ökade resurser för RIF-byråerna i syfte att möjliggöra utnämnandet av jämställdhetsutbildade byråtjänstemän, särskilt i de medlemsstater som står inför blandade migrationsströmmar. Parlamentet betonar att det nya förhållningssättet till hotspots som anges i migrationsagendan inte bör begränsas till snabba förfaranden och åtgärder mot eftersläpningar, utan också bör omfatta ett proportionerligt inslag mot människohandel med fokus på en effektiv remittering av potentiella offer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att asylsökande, flyktingar och migranter är särskilt utsatta för människohandel, och att handel med kvinnor, barn och andra utsatta grupper bör ägnas särskild uppmärksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka kopplingen mellan det ökade antalet flyktingar som anländer och människohandeln. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet, inbegripet vid hotspots, för att identifiera eventuella offer och att använda alla medel för att bekämpa människohandlare och människosmugglare, bl.a. genom att förbättra datainsamlingen och garantera överensstämmelse med befintliga skyddsstandarder. Parlamentet erinrar om den roll som EU:s byråer och nätverk har för att tidigt identifiera offren vid EU:s gränser och bekämpa människohandel, och understryker i detta sammanhang behovet av ökat samarbete mellan Europol, Eurojust, nationella myndigheter och tredjeländer, och genom användning av Ecris. Parlamentet efterlyser ökade resurser för RIF-byråerna i syfte att möjliggöra utnämnandet av jämställdhetsutbildade byråtjänstemän, särskilt i de medlemsstater som står inför blandade migrationsströmmar. Parlamentet betonar att det nya förhållningssättet till hotspots som anges i migrationsagendan inte bör begränsas till snabba förfaranden och åtgärder mot eftersläpningar, utan också bör omfatta ett proportionerligt inslag mot människohandel med fokus på en effektiv remittering av potentiella offer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en kritisk bedömning av sin registrering av flyktingar, av formerna för de relevanta tjänsterna och av hälso- och sjukvården, eftersom denna grupp, särskilt ensamkommande barn, löper stor risk att utnyttjas av kriminella gäng och att följaktligen utsättas för människohandel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en kritisk bedömning av sin registrering av flyktingar, av formerna för de relevanta tjänsterna och av hälso- och sjukvården, eftersom denna grupp, särskilt ensamkommande barn, löper stor risk att utnyttjas av kriminella gäng och att följaktligen utsättas för människohandel.

| 15. | Europaparlamentet anser att mer hänsyn bör tas till situationen för transpersoner som offer, vilka ofta utsätts för diskriminering, stigmatisering och hot om våld på grund av sin könsidentitet. Parlamentet anser att transpersoner bör betraktas som en utsatt grupp, eftersom de har särskilt lätt att falla offer för människohandlare. Parlamentet anser att denna utsatthet bör beaktas när medlemsstaterna gör individuella riskbedömningar så att offer för människohandel får det skydd och den omsorg som de behöver. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge de tjänstemän som sannolikt kommer i kontakt med offer eller potentiella offer för människohandel lämplig utbildning om transpersoners specifika situation så att de mer aktivt ska kunna identifiera dem och anpassa stödtjänsterna efter deras behov. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att mer hänsyn bör tas till situationen för transpersoner som offer, vilka ofta utsätts för diskriminering, stigmatisering och hot om våld på grund av sin könsidentitet. Parlamentet anser att transpersoner bör betraktas som en utsatt grupp, eftersom de har särskilt lätt att falla offer för människohandlare. Parlamentet anser att denna utsatthet bör beaktas när medlemsstaterna gör individuella riskbedömningar så att offer för människohandel får det skydd och den omsorg som de behöver. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge de tjänstemän som sannolikt kommer i kontakt med offer eller potentiella offer för människohandel lämplig utbildning om transpersoners specifika situation så att de mer aktivt ska kunna identifiera dem och anpassa stödtjänsterna efter deras behov.

Jämställdhetsperspektivet i förebyggandet av människohandel

| 16. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna enligt artikel 11 i direktivet är skyldiga att inrätta mekanismer för att i ett tidigt skede identifiera, hjälpa och stödja offer, i samarbete med relevanta stödorganisationer. Parlamentet understryker behovet av en strategi baserad på fyra grundläggande dimensioner: förebyggande, åtal, skydd av offren och partnerskap på flera nivåer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna enligt artikel 11 i direktivet är skyldiga att inrätta mekanismer för att i ett tidigt skede identifiera, hjälpa och stödja offer, i samarbete med relevanta stödorganisationer. Parlamentet understryker behovet av en strategi baserad på fyra grundläggande dimensioner: förebyggande, åtal, skydd av offren och partnerskap på flera nivåer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa straffrihet, kriminalisera människohandel och se till att förövarna ställs inför rätta och att straffen skärps. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att ratificera alla relevanta internationella instrument, avtal och rättsliga skyldigheter vilket kommer att göra insatserna mot människohandeln mer effektiva, samordnade och konsekventa, bl. a. Europarådets konvention om bekämpande av människohandel. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa straffrihet, kriminalisera människohandel och se till att förövarna ställs inför rätta och att straffen skärps. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att ratificera alla relevanta internationella instrument, avtal och rättsliga skyldigheter vilket kommer att göra insatserna mot människohandeln mer effektiva, samordnade och konsekventa, bl. a. Europarådets konvention om bekämpande av människohandel.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en enhetlig strategi för lagföring av brott som rör människohandel och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina utredningar och åtal. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att öka det gränsöverskridande samarbetet och samverkan med relevanta EU-byråer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser en enhetlig strategi för lagföring av brott som rör människohandel och uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina utredningar och åtal. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att öka det gränsöverskridande samarbetet och samverkan med relevanta EU-byråer.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor och barn kan tvingas att utbyta sex mot skydd, dels för att överleva och komma vidare på migrationsrutten, dels för sitt grundläggande uppehälle. Parlamentet understryker att kvinnor och barn som tvingas till överlevnadssex inte anses vara offer för människohandel och således inte kan få den hjälp de behöver. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att kvinnor och barn kan tvingas att utbyta sex mot skydd, dels för att överleva och komma vidare på migrationsrutten, dels för sitt grundläggande uppehälle. Parlamentet understryker att kvinnor och barn som tvingas till överlevnadssex inte anses vara offer för människohandel och således inte kan få den hjälp de behöver.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa kanaler för laglig och säker migration för kvinnor och barn (t.ex. genom viseringar av humanitära skäl) för att förebygga människohandel och människosmuggling. Parlamentet betonar att det också är viktigt att mottagarländerna försäkrar sig om att kvinnliga migranter som har beviljats lagligt uppehållstillstånd i mottagarländerna har tillgång till språkundervisning och andra möjligheter till social integration, särskilt utbildning, så att de kan utöva sina medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att skapa kanaler för laglig och säker migration för kvinnor och barn (t.ex. genom viseringar av humanitära skäl) för att förebygga människohandel och människosmuggling. Parlamentet betonar att det också är viktigt att mottagarländerna försäkrar sig om att kvinnliga migranter som har beviljats lagligt uppehållstillstånd i mottagarländerna har tillgång till språkundervisning och andra möjligheter till social integration, särskilt utbildning, så att de kan utöva sina medborgerliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda en teknik för väl strukturerade samtal med offren som bidrar till en exakt återgivning av händelserna, utan att samtidigt utsätta offret, som redan befinner sig i ett tillstånd av rädsla och förvirring, för psykisk press. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda en teknik för väl strukturerade samtal med offren som bidrar till en exakt återgivning av händelserna, utan att samtidigt utsätta offret, som redan befinner sig i ett tillstånd av rädsla och förvirring, för psykisk press.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att det i alla insatser mot människohandel måste finnas en balans mellan åtal och ansvar att skydda offren. Parlamentet noterar att stöd till offren är viktigt för att förebygga människohandel, eftersom offer som får ett bra stöd har lättare att återhämta sig från sina traumatiska upplevelser och att bistå i åtalen mot de skyldiga, utarbetandet av förebyggande program och välgrundad politik, samt att undvika att återigen bli offer för människohandel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att det i alla insatser mot människohandel måste finnas en balans mellan åtal och ansvar att skydda offren. Parlamentet noterar att stöd till offren är viktigt för att förebygga människohandel, eftersom offer som får ett bra stöd har lättare att återhämta sig från sina traumatiska upplevelser och att bistå i åtalen mot de skyldiga, utarbetandet av förebyggande program och välgrundad politik, samt att undvika att återigen bli offer för människohandel.

| 23. | Europaparlamentet betonar att internet spelar en central roll för människohandeln, och bidrar därmed till de utmaningar som kampen mot denna allvarliga form av organiserad brottslighet står inför. Parlamentet fördömer att internet allt oftare används för rekrytering av offer, både inom och utanför EU genom falska arbetserbjudanden, med reklamtjänster som tillhandahålls av utnyttjade offer, och för informationsutbyte mellan kriminella nätverk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det i deras politik mot människohandel tas hänsyn till detta och att polisiära insatser mot cyberteknik besitter den jämställdhetsexpertis som krävs för att förebygga och effektivt bekämpa alla former av denna brottslighet, i synnerhet när det gäller människohandel för sexuellt utnyttjande. Parlamentet framhåller att ny teknik, sociala medier och internet också bör användas för att sprida god praxis i kampen mot människohandel och för att öka medvetenheten och varna eventuella offer för de risker som människohandel medför. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ytterligare undersöka internets roll i människohandeln och att hålla parlamentet vederbörligen underrättat. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att internet spelar en central roll för människohandeln, och bidrar därmed till de utmaningar som kampen mot denna allvarliga form av organiserad brottslighet står inför. Parlamentet fördömer att internet allt oftare används för rekrytering av offer, både inom och utanför EU genom falska arbetserbjudanden, med reklamtjänster som tillhandahålls av utnyttjade offer, och för informationsutbyte mellan kriminella nätverk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det i deras politik mot människohandel tas hänsyn till detta och att polisiära insatser mot cyberteknik besitter den jämställdhetsexpertis som krävs för att förebygga och effektivt bekämpa alla former av denna brottslighet, i synnerhet när det gäller människohandel för sexuellt utnyttjande. Parlamentet framhåller att ny teknik, sociala medier och internet också bör användas för att sprida god praxis i kampen mot människohandel och för att öka medvetenheten och varna eventuella offer för de risker som människohandel medför. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ytterligare undersöka internets roll i människohandeln och att hålla parlamentet vederbörligen underrättat.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att identifieringen av offer fortfarande är en av de svåraste och mest ofullständiga aspekterna av genomförandet, men framhåller att detta inte minskar medlemsstaternas ansvar att skydda dessa utsatta människor. Parlamentet framhåller att offren, på grund av det inslag av tvång och bedrägeri som detta brott innebär, kanske inte inser sin egen utsatthet. Parlamentet betonar att de handlingar som offer för människohandel tvingas utföra är kriminella i vissa medlemsstater, vilket i vissa fall minskar förtroendet mellan offer och myndigheter. Parlamentet noterar att direktiv 2011/36/EU förbjuder kriminalisering av offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut tillämpa artiklarna 11–17 i direktivet om hjälp och stöd till offer för människohandel med ett jämställdhetsperspektiv (särskilt genom att öka antalet skyddade boenden för offer och genom att stärka programmen för en återintegrering av offren i samhället), och att fullt ut tillämpa direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem, för att garantera lämpligt stöd och hjälp till offer för människohandel, inklusive rätten för offer för människohandel att uppehålla sig i den medlemsstat dit de förts och att komma in på arbetsmarknaden där. Parlamentet betonar att dessa bestämmelser inte bör vara förenade med villkor om att offren gör en anmälan eller samarbetar i straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis för skydd av offer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att identifieringen av offer fortfarande är en av de svåraste och mest ofullständiga aspekterna av genomförandet, men framhåller att detta inte minskar medlemsstaternas ansvar att skydda dessa utsatta människor. Parlamentet framhåller att offren, på grund av det inslag av tvång och bedrägeri som detta brott innebär, kanske inte inser sin egen utsatthet. Parlamentet betonar att de handlingar som offer för människohandel tvingas utföra är kriminella i vissa medlemsstater, vilket i vissa fall minskar förtroendet mellan offer och myndigheter. Parlamentet noterar att direktiv 2011/36/EU förbjuder kriminalisering av offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut tillämpa artiklarna 11–17 i direktivet om hjälp och stöd till offer för människohandel med ett jämställdhetsperspektiv (särskilt genom att öka antalet skyddade boenden för offer och genom att stärka programmen för en återintegrering av offren i samhället), och att fullt ut tillämpa direktiv 2012/29/EU om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem, för att garantera lämpligt stöd och hjälp till offer för människohandel, inklusive rätten för offer för människohandel att uppehålla sig i den medlemsstat dit de förts och att komma in på arbetsmarknaden där. Parlamentet betonar att dessa bestämmelser inte bör vara förenade med villkor om att offren gör en anmälan eller samarbetar i straffrättsliga förfaranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis för skydd av offer.

| 25. | Europaparlamentet betonar att icke-statliga organisationer och enskilda som arbetar för att skydda och hjälpa offer för människohandel inte bör hållas ansvariga för något brott. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att icke-statliga organisationer och enskilda som arbetar för att skydda och hjälpa offer för människohandel inte bör hållas ansvariga för något brott.

| 26. | Europaparlamentet är starkt kritiskt till att det ännu inte är ett brott att utnyttja tjänster från personer som är offer för människohandel i alla medlemsstater, men tillstår att det är svårt att i juridisk mening bevisa vetskap. Parlamentet anser att det vore ett viktigt steg för att erkänna brottets allvar, se till att det finns ett faktiskt regelverk som förhindrar människohandel och stoppar den kultur av straffrihet som råder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är starkt kritiskt till att det ännu inte är ett brott att utnyttja tjänster från personer som är offer för människohandel i alla medlemsstater, men tillstår att det är svårt att i juridisk mening bevisa vetskap. Parlamentet anser att det vore ett viktigt steg för att erkänna brottets allvar, se till att det finns ett faktiskt regelverk som förhindrar människohandel och stoppar den kultur av straffrihet som råder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa stränga straffrättsliga påföljder för människohandelsbrott, modernt slaveri och utnyttjande, och att straffbelägga medvetet utnyttjande av tjänster från offer för människohandel, bland annat offer för handel med prostituerade, samt utnyttjande av andras prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri, slaveri eller slaveriliknande förhållanden, träldom, utnyttjande av brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ. Parlamentet konstaterar att antalet åtal och domar för människohandelsbrott är lågt på nationell nivå. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa stränga straffrättsliga påföljder för människohandelsbrott, modernt slaveri och utnyttjande, och att straffbelägga medvetet utnyttjande av tjänster från offer för människohandel, bland annat offer för handel med prostituerade, samt utnyttjande av andras prostitution eller andra former av sexuellt utnyttjande, tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri, slaveri eller slaveriliknande förhållanden, träldom, utnyttjande av brottslig verksamhet eller avlägsnande av organ. Parlamentet konstaterar att antalet åtal och domar för människohandelsbrott är lågt på nationell nivå.

| 28. | Europaparlamentet noterar att den viktigaste informationskällan för registrering av offer är polisen, vilket visar att det behövs tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser, inklusive riktad och specialiserad utbildning för brottsbekämpande myndigheter, och en jämnare könsfördelning bland de anställda. Parlamentet framhåller att fängelsers och förvarsenheters registrering av offer för människohandel i vissa medlemsstater uppvisar systembrister och kunskapsbrister hos de anställda som berörs. Parlamentet betonar att lagstiftning mot människohandel måste tillämpas ändamålsenligt av EU-medlemsstaterna, och betonar också att för att bättre identifiera offer och utveckla en kunskap om dolda metoder för människohandel bör straffrättssystem fokusera mer på utnyttjandets dynamik och tillämpningen av lagstiftning. Parlamentet noterar att Cepol enligt förordning (EU) 2015/2219 bör främja gemensam respekt och förståelse för de grundläggande rättigheterna vid brottsbekämpning, inbegripet rättigheter, stöd och skydd för offer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att den viktigaste informationskällan för registrering av offer är polisen, vilket visar att det behövs tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser, inklusive riktad och specialiserad utbildning för brottsbekämpande myndigheter, och en jämnare könsfördelning bland de anställda. Parlamentet framhåller att fängelsers och förvarsenheters registrering av offer för människohandel i vissa medlemsstater uppvisar systembrister och kunskapsbrister hos de anställda som berörs. Parlamentet betonar att lagstiftning mot människohandel måste tillämpas ändamålsenligt av EU-medlemsstaterna, och betonar också att för att bättre identifiera offer och utveckla en kunskap om dolda metoder för människohandel bör straffrättssystem fokusera mer på utnyttjandets dynamik och tillämpningen av lagstiftning. Parlamentet noterar att Cepol enligt förordning (EU) 2015/2219 bör främja gemensam respekt och förståelse för de grundläggande rättigheterna vid brottsbekämpning, inbegripet rättigheter, stöd och skydd för offer.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Europol och nationella polismyndigheter att avsätta ökade resurser och i större utsträckning prioritera åtal av dem som underlättar människohandel, med särskilt fokus på att öka medvetenhet inom polisväsendet och bland allmänheten om nya former av människohandel. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Europol och nationella polismyndigheter att avsätta ökade resurser och i större utsträckning prioritera åtal av dem som underlättar människohandel, med särskilt fokus på att öka medvetenhet inom polisväsendet och bland allmänheten om nya former av människohandel.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Europol och medlemsstaterna att skärpa sina åtgärder mot rekryterare, antingen genom en aktiv strategi eller på basis av ett vittnesmål från ett offer, i enlighet med artikel 9 i direktiv 2011/36/EU. Parlamentet understryker att rekryterare använder sig av olika kanaler, bland annat sociala medier och webbplatser (nätbaserade rekryteringsföretag). Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka mandatet för Europols EU-enhet för anmälan av innehåll på internet för att bekämpa människohandeln. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar Europol och medlemsstaterna att skärpa sina åtgärder mot rekryterare, antingen genom en aktiv strategi eller på basis av ett vittnesmål från ett offer, i enlighet med artikel 9 i direktiv 2011/36/EU. Parlamentet understryker att rekryterare använder sig av olika kanaler, bland annat sociala medier och webbplatser (nätbaserade rekryteringsföretag). Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka mandatet för Europols EU-enhet för anmälan av innehåll på internet för att bekämpa människohandeln.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur effektivt samarbetet mellan medlemsstaterna och Europol är för att bekämpa människohandel. Parlamentet understryker betydelsen av ett systematiskt utbyte av uppgifter och av att alla medlemsstater bidrar till de europeiska databaser som används i detta syfte, inklusive Europols databaser Focal Point Phoenix och Focal Point Twins. Parlamentet understryker att gräns- och kustbevakningen måste ha tillgång till Europols databaser. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur effektivt samarbetet mellan medlemsstaterna och Europol är för att bekämpa människohandel. Parlamentet understryker betydelsen av ett systematiskt utbyte av uppgifter och av att alla medlemsstater bidrar till de europeiska databaser som används i detta syfte, inklusive Europols databaser Focal Point Phoenix och Focal Point Twins. Parlamentet understryker att gräns- och kustbevakningen måste ha tillgång till Europols databaser.

| 32. | Europaparlamentet noterar att offer upplever utnyttjande på olika sätt och att en identifieringsmetod som utgår från en checklista med indikatorer kan försvåra formell identifiering och därmed påverka offrens tillgång till tjänster, hjälp och skydd. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet noterar att offer upplever utnyttjande på olika sätt och att en identifieringsmetod som utgår från en checklista med indikatorer kan försvåra formell identifiering och därmed påverka offrens tillgång till tjänster, hjälp och skydd.

| 33. | Europaparlamentet understryker att för att motivera offer för människohandel att anmäla dessa brott till myndigheterna och för att underlätta en tidig identifiering av offren måste lagstiftningen ändras så att offer för människohandel ges lagliga rättigheter. Parlamentet anser att offer för människohandel bör ha rätt till hjälp- och skyddsåtgärder. Parlamentet påpekar att socialarbetare, sjukvårdspersonal och immigrationsmyndigheter måste få ökade befogenheter att fastställa fall av människohandel och vem som ska få hjälp och skydd enligt lagen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att för att motivera offer för människohandel att anmäla dessa brott till myndigheterna och för att underlätta en tidig identifiering av offren måste lagstiftningen ändras så att offer för människohandel ges lagliga rättigheter. Parlamentet anser att offer för människohandel bör ha rätt till hjälp- och skyddsåtgärder. Parlamentet påpekar att socialarbetare, sjukvårdspersonal och immigrationsmyndigheter måste få ökade befogenheter att fastställa fall av människohandel och vem som ska få hjälp och skydd enligt lagen.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser bättre genomförande och övervakning av artikel 8 i direktiv 2011/36/EU, för att offer för människohandel garanterat ska gå fria från lagföring, sanktioner eller påföljder. Parlamentet understryker att detta omfattar befrielse från sanktioner eller påföljder för prostituerade samt straffrihet för irreguljär inresa till eller bosättning i transiterings- och destinationsländer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser bättre genomförande och övervakning av artikel 8 i direktiv 2011/36/EU, för att offer för människohandel garanterat ska gå fria från lagföring, sanktioner eller påföljder. Parlamentet understryker att detta omfattar befrielse från sanktioner eller påföljder för prostituerade samt straffrihet för irreguljär inresa till eller bosättning i transiterings- och destinationsländer.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar med oro att det finns bevis för att vissa offer för människohandel grips och deporteras i stället för att få tillgång till och hjälp med att utöva sina rättigheter och få det stöd de behöver som brottsoffer i enlighet med direktiv 2004/81/EG. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar med oro att det finns bevis för att vissa offer för människohandel grips och deporteras i stället för att få tillgång till och hjälp med att utöva sina rättigheter och få det stöd de behöver som brottsoffer i enlighet med direktiv 2004/81/EG.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer baserade på bästa praxis för att utveckla och integrera jämställdhetskunskaper i brottsbekämpande myndigheters verksamhet i hela EU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer baserade på bästa praxis för att utveckla och integrera jämställdhetskunskaper i brottsbekämpande myndigheters verksamhet i hela EU.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att få fram bättre riktlinjer för identifiering av offer för människohandel, vilket skulle underlätta konsulatens och gränsbevakarnas arbete. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta för att få fram bättre riktlinjer för identifiering av offer för människohandel, vilket skulle underlätta konsulatens och gränsbevakarnas arbete.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att följa upp var pengarna kommer ifrån som en viktig strategi för att utreda och åtala nätverk för organiserad brottslighet som tjänar på människohandeln, och uppmanar Europol och Eurojust att stärka sin kapacitet när det gäller att bekämpa människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med Europol och varandra för att utreda de ekonomiska aspekterna och penningtvätten i fall av människohandel. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör öka samarbetet när det gäller att frysa och beslagta tillgångar för personer som är inblandade i människohandel, eftersom detta kan vara ett effektivt sätt att förvandla människohandeln från en verksamhet med låg risk och hög avkastning till en verksamhet med hög risk och låg avkastning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att effektivisera användningen av alla befintliga verktyg såsom ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden, gemensamma utredningsgrupper och den europeiska utredningsordern. Parlamentet anser att de tillgångar som beslagtagits från personer som dömts för människohandelsbrott bör användas till stöd och ersättning för människohandelns offer. Parlamentet konstaterar också att de stora intäkterna från människohandel och exploatering finansierar annan typ av grov brottslighet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar vikten av att följa upp var pengarna kommer ifrån som en viktig strategi för att utreda och åtala nätverk för organiserad brottslighet som tjänar på människohandeln, och uppmanar Europol och Eurojust att stärka sin kapacitet när det gäller att bekämpa människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med Europol och varandra för att utreda de ekonomiska aspekterna och penningtvätten i fall av människohandel. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör öka samarbetet när det gäller att frysa och beslagta tillgångar för personer som är inblandade i människohandel, eftersom detta kan vara ett effektivt sätt att förvandla människohandeln från en verksamhet med låg risk och hög avkastning till en verksamhet med hög risk och låg avkastning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att effektivisera användningen av alla befintliga verktyg såsom ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden, gemensamma utredningsgrupper och den europeiska utredningsordern. Parlamentet anser att de tillgångar som beslagtagits från personer som dömts för människohandelsbrott bör användas till stöd och ersättning för människohandelns offer. Parlamentet konstaterar också att de stora intäkterna från människohandel och exploatering finansierar annan typ av grov brottslighet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de byråer som arbetar med rättsliga och inrikes frågor (RIF), till exempel Eurojust, Europol, FRA, Frontex, Cepol samt Easo, att utveckla ett kontinuerligt program för en jämnare könsfördelning i beslut som rör människohandel. Parlamentet vill att siffror om könsfördelningen inom deras styrelser och personal ska offentliggöras och åtföljas av diskussioner med medlemsstaterna om fördelarna med en rättvis rekrytering och befordran inom brottsbekämpnings- och gränskontrollmyndigheter. Parlamentet vill också se att program såsom Europols Female Factor genomförs på återkommande basis snarare än vid enstaka tillfällen inom de mest mansdominerande RIF-byråerna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar de byråer som arbetar med rättsliga och inrikes frågor (RIF), till exempel Eurojust, Europol, FRA, Frontex, Cepol samt Easo, att utveckla ett kontinuerligt program för en jämnare könsfördelning i beslut som rör människohandel. Parlamentet vill att siffror om könsfördelningen inom deras styrelser och personal ska offentliggöras och åtföljas av diskussioner med medlemsstaterna om fördelarna med en rättvis rekrytering och befordran inom brottsbekämpnings- och gränskontrollmyndigheter. Parlamentet vill också se att program såsom Europols Female Factor genomförs på återkommande basis snarare än vid enstaka tillfällen inom de mest mansdominerande RIF-byråerna.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att utbildning för yrkesverksamma och tjänstemän är avgörande för en tidig identifiering av eventuella offer och för att förebygga brottslighet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut tillämpa artikel 18.3 i direktiv 2011/36/EU och att dela med sig av bästa praxis, i synnerhet när det gäller att utforma jämställdhetsmedvetna utbildningsprogram för dem som kommer i kontakt med offer för människohandel i tjänsten, däribland poliser och annan säkerhetspersonal, gränsvakter, domare, advokater och andra rättsliga myndigheter, sjukvårdspersonal på plats, socialarbetare och psykologer. Parlamentet betonar att utbildningen bör innefatta en förståelse för könsrelaterat våld och utnyttjande, upptäckt av offer, formell identifieringsprocess och lämplig, könsspecifik hjälp till offren. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att utbildning för yrkesverksamma och tjänstemän är avgörande för en tidig identifiering av eventuella offer och för att förebygga brottslighet. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut tillämpa artikel 18.3 i direktiv 2011/36/EU och att dela med sig av bästa praxis, i synnerhet när det gäller att utforma jämställdhetsmedvetna utbildningsprogram för dem som kommer i kontakt med offer för människohandel i tjänsten, däribland poliser och annan säkerhetspersonal, gränsvakter, domare, advokater och andra rättsliga myndigheter, sjukvårdspersonal på plats, socialarbetare och psykologer. Parlamentet betonar att utbildningen bör innefatta en förståelse för könsrelaterat våld och utnyttjande, upptäckt av offer, formell identifieringsprocess och lämplig, könsspecifik hjälp till offren.

| 41. | Europaparlamentet efterlyser en ökad utveckling och spridning av medvetandehöjande publikationer som syftar till att öka kunskaperna inom olika yrkesgrupper, t.ex. Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking
   (19). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet efterlyser en ökad utveckling och spridning av medvetandehöjande publikationer som syftar till att öka kunskaperna inom olika yrkesgrupper, t.ex. Handbook for consular and diplomatic staff on how to assist and protect victims of human trafficking
   (19).

| 42. | Europaparlamentet erkänner vikten av att etablera långsiktiga relationer mellan brottsbekämpare, tjänsteleverantörer, olika intressenter och offer för att skapa förtroende och på ett finkänsligt sätt tillgodose de sistnämndas behov. Parlamentet framhåller att stödorganisationer behöver få tillräcklig finansiering för projekt och uttrycker oro över att många, särskilt kvinnoorganisationer, har det svårt på grund av minskad finansiering. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erkänner vikten av att etablera långsiktiga relationer mellan brottsbekämpare, tjänsteleverantörer, olika intressenter och offer för att skapa förtroende och på ett finkänsligt sätt tillgodose de sistnämndas behov. Parlamentet framhåller att stödorganisationer behöver få tillräcklig finansiering för projekt och uttrycker oro över att många, särskilt kvinnoorganisationer, har det svårt på grund av minskad finansiering.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att finansieringen från kommissionen och medlemsstaterna bör riktas till den mest lämpliga tjänsteleverantören, sett till offrens behov, bland annat köns- och barnspecifika krav samt leverantörens kunnande och möjlighet att tillhandahålla omfattande stöd och omsorg under lång tid. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att finansieringen från kommissionen och medlemsstaterna bör riktas till den mest lämpliga tjänsteleverantören, sett till offrens behov, bland annat köns- och barnspecifika krav samt leverantörens kunnande och möjlighet att tillhandahålla omfattande stöd och omsorg under lång tid.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt involvera arbetsmarknadens parter, den privata sektorn, fackföreningar och civilsamhället – särskilt icke-statliga organisationer som arbetar med att bekämpa människohandeln och hjälpa offren – i deras initiativ för att förebygga människohandel, särskilt när det gäller utnyttjande av arbetskraft, bl.a. genom identifiering av offer och medvetandehöjande insatser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt involvera arbetsmarknadens parter, den privata sektorn, fackföreningar och civilsamhället – särskilt icke-statliga organisationer som arbetar med att bekämpa människohandeln och hjälpa offren – i deras initiativ för att förebygga människohandel, särskilt när det gäller utnyttjande av arbetskraft, bl.a. genom identifiering av offer och medvetandehöjande insatser.

| 45. | Europaparlamentet noterar att trots att sexuellt utnyttjande är olagligt i alla medlemsstater fortsätter människohandeln för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2011/92/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och att intensifiera sitt polisiära och rättsliga samarbete för att förebygga och bekämpa sexuellt utnyttjande av barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna undersöka hur efterfrågan på sexuella tjänster driver människohandeln, inbegripet människohandeln med barn, och hur denna efterfrågan bäst kan minskas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om medlemsstaternas skyldighet att särskilt uppmärksamma barn som fallit offer för människohandel, inklusive ensamkommande barn från tredjeländer, och att ge dem särskilt skydd i straffrättsliga förfaranden, där barnets bästa alltid betraktas som det allra viktigaste. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att trots att sexuellt utnyttjande är olagligt i alla medlemsstater fortsätter människohandeln för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiv 2011/92/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och att intensifiera sitt polisiära och rättsliga samarbete för att förebygga och bekämpa sexuellt utnyttjande av barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna undersöka hur efterfrågan på sexuella tjänster driver människohandeln, inbegripet människohandeln med barn, och hur denna efterfrågan bäst kan minskas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om medlemsstaternas skyldighet att särskilt uppmärksamma barn som fallit offer för människohandel, inklusive ensamkommande barn från tredjeländer, och att ge dem särskilt skydd i straffrättsliga förfaranden, där barnets bästa alltid betraktas som det allra viktigaste.

| 46. | Europaparlamentet noterar att datainsamling om människohandel med barn bör grunda sig på en gemensam definition av detta brottsfenomen. Parlamentet konstaterar också att en del medlemsstater anser att människohandel med barn är en särskild form av utnyttjande medan andra inkluderar barnoffer i gruppen vuxna, vilket gör det omöjligt att skapa en övergripande underrättelsebild och att fastställa den bästa undersökande metoden på EU-nivå. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar att datainsamling om människohandel med barn bör grunda sig på en gemensam definition av detta brottsfenomen. Parlamentet konstaterar också att en del medlemsstater anser att människohandel med barn är en särskild form av utnyttjande medan andra inkluderar barnoffer i gruppen vuxna, vilket gör det omöjligt att skapa en övergripande underrättelsebild och att fastställa den bästa undersökande metoden på EU-nivå.

| 47. | Europaparlamentet understryker kommissionens skyldighet enligt artikel 23.2 i direktivet att senast 2016 lägga fram en rapport med en bedömning av effekterna av nationell lagstiftning om kriminalisering av medveten användning av tjänster utförda av ett offer för människohandel, och behovet av ytterligare åtgärder. Parlamentet betonar att kommissionen inte enbart bör förlita sig på en medlemsstats rapporter, utan också bör bedöma efterlevnaden genom kontakter med civilsamhället och andra relevanta organ, såsom Greta och de landsrapporter som produceras av OSSE:s särskilda representant för människohandel och FN:s särskilda rapportör för människohandel och moderna former av slaveri. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker kommissionens skyldighet enligt artikel 23.2 i direktivet att senast 2016 lägga fram en rapport med en bedömning av effekterna av nationell lagstiftning om kriminalisering av medveten användning av tjänster utförda av ett offer för människohandel, och behovet av ytterligare åtgärder. Parlamentet betonar att kommissionen inte enbart bör förlita sig på en medlemsstats rapporter, utan också bör bedöma efterlevnaden genom kontakter med civilsamhället och andra relevanta organ, såsom Greta och de landsrapporter som produceras av OSSE:s särskilda representant för människohandel och FN:s särskilda rapportör för människohandel och moderna former av slaveri.

| 48. | Europaparlamentet noterar att det saknas en gemensam uppfattning bland medlemsstaterna om vad som utgör ”efterfrågan på utnyttjande” och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå riktlinjer för straff av kunden baserade på den nordiska modellen och samtidigt öka medvetenheten om alla former av människohandel, särskilt sexuellt utnyttjande, samt att synliggöra andra former av utnyttjande såsom slavarbete i hemmet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att det saknas en gemensam uppfattning bland medlemsstaterna om vad som utgör ”efterfrågan på utnyttjande” och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå riktlinjer för straff av kunden baserade på den nordiska modellen och samtidigt öka medvetenheten om alla former av människohandel, särskilt sexuellt utnyttjande, samt att synliggöra andra former av utnyttjande såsom slavarbete i hemmet.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade utsattheten bland vissa grupper gör att de löper särskild risk att falla offer för människohandel. Parlamentet beklagar dock att människohandel förekommer på grund av den stora efterfrågan på varor och tjänster som är beroende av att människor utnyttjas, vilket är en mycket lönsam form av organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att den ökade utsattheten bland vissa grupper gör att de löper särskild risk att falla offer för människohandel. Parlamentet beklagar dock att människohandel förekommer på grund av den stora efterfrågan på varor och tjänster som är beroende av att människor utnyttjas, vilket är en mycket lönsam form av organiserad brottslighet.

| 50. | Europaparlamentet framhåller den statistik som visar vilken avskräckande effekt kriminaliseringen av köp av sexuella tjänster har haft i Sverige. Parlamentet understryker den normgivande effekt som denna typ av lagstiftning har och dess potential att förändra samhällets attityd för att minska den allmänna efterfrågan på tjänster från offer för människohandel. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet framhåller den statistik som visar vilken avskräckande effekt kriminaliseringen av köp av sexuella tjänster har haft i Sverige. Parlamentet understryker den normgivande effekt som denna typ av lagstiftning har och dess potential att förändra samhällets attityd för att minska den allmänna efterfrågan på tjänster från offer för människohandel.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra artikel 18.4 i direktivet och att utarbeta särskilda strategier för att minska efterfrågan på människohandel för sexuellt utnyttjande, t.ex. utträdesprogram och åtgärder som ökar de prostituerades egenmakt och skyddar deras rättigheter samt minskar deras risk för utnyttjande, och kampanjer för att motverka efterfrågan på sexuella tjänster från offer för människohandel, samtidigt som parlamentet konstaterar att prostitutionslagstiftningen faller under medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka kopplingar mellan efterfrågan på sexuella tjänster och människohandel. Parlamentet tror att en minskad efterfrågan kan uppnås genom lagstiftning som överför brottsansvaret från dem som säljer sexuella tjänster till dem som köper sexuella tjänster. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra artikel 18.4 i direktivet och att utarbeta särskilda strategier för att minska efterfrågan på människohandel för sexuellt utnyttjande, t.ex. utträdesprogram och åtgärder som ökar de prostituerades egenmakt och skyddar deras rättigheter samt minskar deras risk för utnyttjande, och kampanjer för att motverka efterfrågan på sexuella tjänster från offer för människohandel, samtidigt som parlamentet konstaterar att prostitutionslagstiftningen faller under medlemsstaternas behörighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka kopplingar mellan efterfrågan på sexuella tjänster och människohandel. Parlamentet tror att en minskad efterfrågan kan uppnås genom lagstiftning som överför brottsansvaret från dem som säljer sexuella tjänster till dem som köper sexuella tjänster.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmärksamma och synliggöra de nya formerna av människohandel och utnyttjande, inklusive utnyttjande av förökningsförmågan och handeln med nyfödda barn. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar EU att uppmärksamma och synliggöra de nya formerna av människohandel och utnyttjande, inklusive utnyttjande av förökningsförmågan och handeln med nyfödda barn.

| 53. | Europaparlamentet noterar med oro att mycket få medlemsstater har tydligt definierade program för att minska efterfrågan och att dessa generellt sett har varit inriktade på människohandel för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta program för att minska efterfrågan på alla typer av människohandel. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar med oro att mycket få medlemsstater har tydligt definierade program för att minska efterfrågan och att dessa generellt sett har varit inriktade på människohandel för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta program för att minska efterfrågan på alla typer av människohandel.

| 54. | Europaparlamentet noterar att skenäktenskap under vissa förhållanden kan anses vara människohandel om det finns ett inslag av tvång eller utnyttjande, och att kvinnor och flickor löper större risk att bli offer. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar att skenäktenskap under vissa förhållanden kan anses vara människohandel om det finns ett inslag av tvång eller utnyttjande, och att kvinnor och flickor löper större risk att bli offer.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att ansträngningar för att öka jämställdheten bidrar till att förhindra människohandel och bör innefatta utbildningsstrategier och egenmaktsprogram för kvinnor och flickor i syfte att stärka deras ställning i samhället och på så sätt göra dem mindre utsatta för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta flera förebyggande åtgärder såsom informations- och upplysningskampanjer, utbildning särskilt för män, riktade workshops för utsatta grupper samt utbildning i skolor, inklusive främjande av jämställdhet, kamp mot sexistiska stereotyper och könsrelaterat våld, eftersom likabehandling bör vara ett mål för hela samhället. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet framhåller att ansträngningar för att öka jämställdheten bidrar till att förhindra människohandel och bör innefatta utbildningsstrategier och egenmaktsprogram för kvinnor och flickor i syfte att stärka deras ställning i samhället och på så sätt göra dem mindre utsatta för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta flera förebyggande åtgärder såsom informations- och upplysningskampanjer, utbildning särskilt för män, riktade workshops för utsatta grupper samt utbildning i skolor, inklusive främjande av jämställdhet, kamp mot sexistiska stereotyper och könsrelaterat våld, eftersom likabehandling bör vara ett mål för hela samhället.

| 56. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av medvetandehöjande åtgärder när det gäller att lära konsumenter att välja produkter från företag som garanterar en slaverifri leverantörskedja, men konstaterar att detta inte är tillräckligt för att minska efterfrågan på människohandel. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av medvetandehöjande åtgärder när det gäller att lära konsumenter att välja produkter från företag som garanterar en slaverifri leverantörskedja, men konstaterar att detta inte är tillräckligt för att minska efterfrågan på människohandel.

| 57. | Europaparlamentet noterar att det enligt direktiv 2009/52/EG redan är olagligt för arbetsgivare att anlita tredjelandsmedborgare utan laglig uppehållsstatus i EU i vetskap om att de är offer för människohandel. Parlamentet konstaterar att EU-medborgare som är offer för människohandel inte omfattas av denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i deras nationella lagstiftning säkerställa att EU-medborgare som är offer för människohandel är skyddade från exploatering på arbetsmarknaden och att relevanta påföljder finns. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar att det enligt direktiv 2009/52/EG redan är olagligt för arbetsgivare att anlita tredjelandsmedborgare utan laglig uppehållsstatus i EU i vetskap om att de är offer för människohandel. Parlamentet konstaterar att EU-medborgare som är offer för människohandel inte omfattas av denna lagstiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i deras nationella lagstiftning säkerställa att EU-medborgare som är offer för människohandel är skyddade från exploatering på arbetsmarknaden och att relevanta påföljder finns.

| 58. | Europaparlamentet påminner om att enligt Europol har omkring 10 000 ensamkommande barn försvunnit efter sin ankomst till EU 2015, och att de kan ha fallit offer för människohandel och blivit utsatta för olika former av utnyttjande och övergrepp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra asylpaketet fullt ut och att registrera barnen vid deras ankomst för att se till att de inkluderas i system för skydd av barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka informationsutbytet för att bättre skydda migrantbarnen i Europa. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påminner om att enligt Europol har omkring 10 000 ensamkommande barn försvunnit efter sin ankomst till EU 2015, och att de kan ha fallit offer för människohandel och blivit utsatta för olika former av utnyttjande och övergrepp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra asylpaketet fullt ut och att registrera barnen vid deras ankomst för att se till att de inkluderas i system för skydd av barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka informationsutbytet för att bättre skydda migrantbarnen i Europa.

| 59. | Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på uppgifter om romska kvinnor och barn som riskerar att utsättas för människohandel för tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna uppgifter om romska kvinnor och barn som erkänts som offer för människohandel, med information om hur många av dem som fått hjälp och i vilka länder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uttrycker oro över bristen på uppgifter om romska kvinnor och barn som riskerar att utsättas för människohandel för tvångsarbete eller tvångstjänster, inklusive tiggeri. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna uppgifter om romska kvinnor och barn som erkänts som offer för människohandel, med information om hur många av dem som fått hjälp och i vilka länder.

| 60. | Europaparlamentet understryker att tvångsäktenskap kan betraktas som en form av människohandel om det finns inslag av utnyttjande av offret, och uppmanar samtliga medlemsstater att införa denna dimension. Parlamentet betonar att utnyttjandet kan vara sexuellt (våldtäkt i relationer, påtvingad prostitution eller pornografi) eller ekonomiskt (hushållsarbete, tvångstiggeri) och att tvångsäktenskap kan vara handelns slutliga syfte (att sälja ett offer som maka eller ingå äktenskap under tvång). Parlamentet betonar att det är svårt för myndigheterna att upptäcka sådan människohandel eftersom den sker inom den privata sfären. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda dessa offer lämpliga tjänster vid mottagandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att tvångsäktenskap kan betraktas som en form av människohandel om det finns inslag av utnyttjande av offret, och uppmanar samtliga medlemsstater att införa denna dimension. Parlamentet betonar att utnyttjandet kan vara sexuellt (våldtäkt i relationer, påtvingad prostitution eller pornografi) eller ekonomiskt (hushållsarbete, tvångstiggeri) och att tvångsäktenskap kan vara handelns slutliga syfte (att sälja ett offer som maka eller ingå äktenskap under tvång). Parlamentet betonar att det är svårt för myndigheterna att upptäcka sådan människohandel eftersom den sker inom den privata sfären. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda dessa offer lämpliga tjänster vid mottagandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis på detta område.

| 61. | Europaparlamentet är oroat över det växande fenomenet ”loverboys”. Parlamentet påminner om att deras offer är i en känslomässig beroendeställning vilket gör utredningsarbetet svårare eftersom det inte är lika lätt att upptäcka dem som offer för människohandel och för att de ofta vägrar vittna mot sina ”loverboys”. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett särskilt mottagande för dessa offer och att garantera att brottsbekämpande och rättsliga myndigheter erkänner deras status som offer, framför allt om de är minderåriga, för att undvika att de stigmatiseras för avvikande beteende. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är oroat över det växande fenomenet ”loverboys”. Parlamentet påminner om att deras offer är i en känslomässig beroendeställning vilket gör utredningsarbetet svårare eftersom det inte är lika lätt att upptäcka dem som offer för människohandel och för att de ofta vägrar vittna mot sina ”loverboys”. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka utbytet av bästa praxis på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett särskilt mottagande för dessa offer och att garantera att brottsbekämpande och rättsliga myndigheter erkänner deras status som offer, framför allt om de är minderåriga, för att undvika att de stigmatiseras för avvikande beteende.

Jämställdhetsdimensionen i hjälpen och stödet till samt skyddet av offer

| 62. | Europaparlamentet är oroat över att inte alla offer har möjlighet att enkelt få tillgång till tjänster eller känner till dem. Parlamentet betonar att det inte får finnas någon diskriminering i tillgången till tjänster. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet är oroat över att inte alla offer har möjlighet att enkelt få tillgång till tjänster eller känner till dem. Parlamentet betonar att det inte får finnas någon diskriminering i tillgången till tjänster.

| 63. | Europaparlamentet noterar att offer för människohandel behöver specialiserade tjänster, bl.a. ett tryggt boende på kort och lång sikt, vittnesskydd, hälso- och sjukvård samt rådgivning, översättning och tolkning, rättsmedel, ersättning, tillgång till utbildning, inklusive undervisning i det landets språk där de har sitt hemvist, förmedling av arbete, hjälp med återanpassning, familjemedling och vidarebosättning, samt att dessa tjänster bör individanpassas ytterligare till det enskilda fallet, med särskild hänsyn till frågan om kön. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet noterar att offer för människohandel behöver specialiserade tjänster, bl.a. ett tryggt boende på kort och lång sikt, vittnesskydd, hälso- och sjukvård samt rådgivning, översättning och tolkning, rättsmedel, ersättning, tillgång till utbildning, inklusive undervisning i det landets språk där de har sitt hemvist, förmedling av arbete, hjälp med återanpassning, familjemedling och vidarebosättning, samt att dessa tjänster bör individanpassas ytterligare till det enskilda fallet, med särskild hänsyn till frågan om kön.

| 64. | Europaparlamentet framhåller att jämställdhetsdimensionen av människohandeln innebär att medlemsstaterna har en skyldighet att angripa den som en form av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet framhåller att man måste fokusera mera på utnyttjandets dynamik och de långsiktiga emotionella och psykiska skador som är förknippade med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi mot könsrelaterat våld med ett lagstiftningsförslag om våld mot kvinnor som innefattar människohandel. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet framhåller att jämställdhetsdimensionen av människohandeln innebär att medlemsstaterna har en skyldighet att angripa den som en form av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet framhåller att man måste fokusera mera på utnyttjandets dynamik och de långsiktiga emotionella och psykiska skador som är förknippade med detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en europeisk strategi mot könsrelaterat våld med ett lagstiftningsförslag om våld mot kvinnor som innefattar människohandel.

| 65. | Europaparlamentet framhåller de goda insatser som har gjorts av ett antal statliga myndigheter och civilsamhället för att identifiera offer för människohandel och för att hjälpa och stödja offer, även om sådana insatser inte görs i alla medlemsstater eller för alla olika typer av människohandel. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet framhåller de goda insatser som har gjorts av ett antal statliga myndigheter och civilsamhället för att identifiera offer för människohandel och för att hjälpa och stödja offer, även om sådana insatser inte görs i alla medlemsstater eller för alla olika typer av människohandel.

| 66. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering till oberoende icke-statliga organisationer och könsspecifika mottagningscentrum för att på lämpligt sätt tillgodose offrens behov vid olika skeden i destinationsländerna, och för att arbeta förebyggande i de aktuella ursprungs-, transit- och destinationsländerna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa tillräcklig finansiering till oberoende icke-statliga organisationer och könsspecifika mottagningscentrum för att på lämpligt sätt tillgodose offrens behov vid olika skeden i destinationsländerna, och för att arbeta förebyggande i de aktuella ursprungs-, transit- och destinationsländerna.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta telefonjourer för offer av människohandel och utnyttjande där de kan få hjälp och råd. Parlamentet noterar att sådana telefonjourer har visat sig framgångsrika på andra områden, t.ex. i samband med radikalisering och bortförande av barn. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta telefonjourer för offer av människohandel och utnyttjande där de kan få hjälp och råd. Parlamentet noterar att sådana telefonjourer har visat sig framgångsrika på andra områden, t.ex. i samband med radikalisering och bortförande av barn.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att offer för människohandel erbjuds könsspecifika tjänster som anpassas efter deras behov och som ser de behov som kan vara specifika för den form av människohandel som de har varit utsatta för. Parlamentet framhåller att även om en majoritet av offren är kvinnor och flickor bör det finns specialanpassade tjänster för offer av alla kön. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att se till att offer för människohandel erbjuds könsspecifika tjänster som anpassas efter deras behov och som ser de behov som kan vara specifika för den form av människohandel som de har varit utsatta för. Parlamentet framhåller att även om en majoritet av offren är kvinnor och flickor bör det finns specialanpassade tjänster för offer av alla kön.

| 69. | Europaparlamentet understryker att många offer för människohandel drogas för att de ska vara i en fysisk och psykisk beroendeställning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att erbjuda särskilda stödprogram för dessa offer och att erkänna denna aspekt som en försvårande omständighet i de straffrättsliga åtgärderna mot människohandel. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet understryker att många offer för människohandel drogas för att de ska vara i en fysisk och psykisk beroendeställning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att erbjuda särskilda stödprogram för dessa offer och att erkänna denna aspekt som en försvårande omständighet i de straffrättsliga åtgärderna mot människohandel.

| 70. | Europaparlamentet understryker att den samlade effekten av olika former av diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet gör att hbti-personer är särskilt utsatta för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillgodose hbti-offrens särskilda behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis i detta hänseende. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att den samlade effekten av olika former av diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet gör att hbti-personer är särskilt utsatta för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillgodose hbti-offrens särskilda behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja utbyte av bästa praxis i detta hänseende.

| 71. | Europaparlamentet understryker vikten av att alla medlemsstater systematiskt erkänner rätten till trygga aborttjänster för kvinnliga offer för människohandel vars graviditet är ett resultat av utnyttjandet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker vikten av att alla medlemsstater systematiskt erkänner rätten till trygga aborttjänster för kvinnliga offer för människohandel vars graviditet är ett resultat av utnyttjandet.

| 72. | Europaparlamentet anser att artikel 11.5 i direktiv 2011/36/EU bör utvidgas till att omfatta hjälp till framtida integrering (språkundervisning, introduktion till landets kultur och samhälle osv.) där offrens situation ger dem möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet anser att artikel 11.5 i direktiv 2011/36/EU bör utvidgas till att omfatta hjälp till framtida integrering (språkundervisning, introduktion till landets kultur och samhälle osv.) där offrens situation ger dem möjlighet att ansöka om uppehållstillstånd.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att offer för människohandel som är medborgare i EU-länder och tredjeländer är berättigade till uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att offer för människohandel som är medborgare i EU-länder och tredjeländer är berättigade till uppehållstillstånd.

| 74. | Europaparlamentet noterar att irreguljär laglig uppehållsstatus inte betyder att man inte kan vara offer för människohandel och att sådana offer därför bör ha samma rättigheter som andra. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte blanda ihop migration och människohandel och framhåller den princip om förbehållslöst stöd som fastställs i direktivet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet noterar att irreguljär laglig uppehållsstatus inte betyder att man inte kan vara offer för människohandel och att sådana offer därför bör ha samma rättigheter som andra. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte blanda ihop migration och människohandel och framhåller den princip om förbehållslöst stöd som fastställs i direktivet.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att verkligen garantera offrens rättigheter och vill se att genomförandet av direktiv 2011/36/EU analyseras i ljuset av bestämmelserna i direktiv 2012/29/EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kostnadsfri rättshjälp, inklusive juridiskt bistånd och juridiskt ombud, psykologiskt och medicinskt stöd och information om deras rätt till bistånd samt hälso- och sjukvård (bl.a. rätt till abort för offer för sexuellt utnyttjande), till alla som själva identifierar sig som offer för människohandel eller som uppfyller tillräckligt många kriterier för att identifieras som offer för att hjälpa dem att utöva sina rättigheter och få tillgång till ersättning och/eller rättslig prövning. Parlamentet betonar att självidentifikation aldrig får vara det enda kravet för att offret ska få tillgång till sina rättigheter och tjänster. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att verkligen garantera offrens rättigheter och vill se att genomförandet av direktiv 2011/36/EU analyseras i ljuset av bestämmelserna i direktiv 2012/29/EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kostnadsfri rättshjälp, inklusive juridiskt bistånd och juridiskt ombud, psykologiskt och medicinskt stöd och information om deras rätt till bistånd samt hälso- och sjukvård (bl.a. rätt till abort för offer för sexuellt utnyttjande), till alla som själva identifierar sig som offer för människohandel eller som uppfyller tillräckligt många kriterier för att identifieras som offer för att hjälpa dem att utöva sina rättigheter och få tillgång till ersättning och/eller rättslig prövning. Parlamentet betonar att självidentifikation aldrig får vara det enda kravet för att offret ska få tillgång till sina rättigheter och tjänster.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra rättshjälp tillgänglig för offer för människohandel, inte bara i straffrättsliga förfaranden utan också i civilrättsliga och arbetsrättsliga förfaranden eller i immigrations- och asylförfaranden. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra rättshjälp tillgänglig för offer för människohandel, inte bara i straffrättsliga förfaranden utan också i civilrättsliga och arbetsrättsliga förfaranden eller i immigrations- och asylförfaranden.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina beslut om gränser för stöd till offren erkänna att det tar längre tid att återhämta sig från skador till följd av människohandel för sexuellt utnyttjande än från andra former av människohandel. Parlamentet kräver att det skydd som erbjuds offer för människohandel för sexuellt utnyttjande ska utökas för att minimera skadorna, förhindra att de på nytt blir offer för människohandel, skydda mot sekundär viktimisering och i samtliga fall beakta individuella behov. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina beslut om gränser för stöd till offren erkänna att det tar längre tid att återhämta sig från skador till följd av människohandel för sexuellt utnyttjande än från andra former av människohandel. Parlamentet kräver att det skydd som erbjuds offer för människohandel för sexuellt utnyttjande ska utökas för att minimera skadorna, förhindra att de på nytt blir offer för människohandel, skydda mot sekundär viktimisering och i samtliga fall beakta individuella behov.

Bedömning av andra könsmedvetna åtgärder som har vidtagits vid genomförandet av direktivet

| 78. | Europaparlamentet betonar att det kan vara farligt att ålägga offer en skyldighet att medverka till lagföring av människohandlare. Parlamentet framhåller att i en människorättsbaserad strategi bör en sådan skyldighet inte vara ett villkor för tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar att det kan vara farligt att ålägga offer en skyldighet att medverka till lagföring av människohandlare. Parlamentet framhåller att i en människorättsbaserad strategi bör en sådan skyldighet inte vara ett villkor för tillgång till tjänster.

| 79. | Europaparlamentet understryker att alla offer för människohandel systematiskt bör informeras om möjligheten att få en återhämtnings- och betänketid, och faktiskt bör beviljas denna. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater endast har införlivat dessa rättigheter i migrationslagen och därför inte gäller för alla offer för människohandel utan endast för personer i en irreguljär situation. Parlamentet påminner om att alla offer för människohandel måste beviljas dessa rättigheter. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet understryker att alla offer för människohandel systematiskt bör informeras om möjligheten att få en återhämtnings- och betänketid, och faktiskt bör beviljas denna. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater endast har införlivat dessa rättigheter i migrationslagen och därför inte gäller för alla offer för människohandel utan endast för personer i en irreguljär situation. Parlamentet påminner om att alla offer för människohandel måste beviljas dessa rättigheter.

| 80. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt direktiv 2004/81/EG är skyldiga att tillåta en återhämtnings- och betänketid för offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid fastställandet av längden på denna tid beakta artikel 13 i Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och att förlänga den återhämtnings- och betänketid på minst 30 dagar som anges i denna konvention för dem som fallit offer för människohandel för sexuellt utnyttjande, med tanke på den betydande och långvariga skada som denna form av våld orsakar. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt direktiv 2004/81/EG är skyldiga att tillåta en återhämtnings- och betänketid för offer för människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid fastställandet av längden på denna tid beakta artikel 13 i Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och att förlänga den återhämtnings- och betänketid på minst 30 dagar som anges i denna konvention för dem som fallit offer för människohandel för sexuellt utnyttjande, med tanke på den betydande och långvariga skada som denna form av våld orsakar.

| 81. | Europaparlamentet noterar att den nuvarande EU-strategin för utrotande av människohandel löper ut 2016 och uppmanar kommissionen att utvärdera den nuvarande strategin och lansera en ny strategi som har ett människorättsperspektiv där offren är i fokus och ett tydligt jämställdhetsperspektiv med konkreta åtgärder i detta syfte, och som på ett lämpligt och effektivt sätt är inriktat på förebyggande, och som fortsätter att motverka den efterfrågan som ger upphov till alla former av människohandel. Parlamentet kräver att denna strategi integreras och stämmer överens med övriga politikområden för att säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder mot människohandel, däribland, men inte enbart, säkerhet, jämställdhet mellan könen, migration, cybersäkerhet och brottsbekämpning. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet noterar att den nuvarande EU-strategin för utrotande av människohandel löper ut 2016 och uppmanar kommissionen att utvärdera den nuvarande strategin och lansera en ny strategi som har ett människorättsperspektiv där offren är i fokus och ett tydligt jämställdhetsperspektiv med konkreta åtgärder i detta syfte, och som på ett lämpligt och effektivt sätt är inriktat på förebyggande, och som fortsätter att motverka den efterfrågan som ger upphov till alla former av människohandel. Parlamentet kräver att denna strategi integreras och stämmer överens med övriga politikområden för att säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder mot människohandel, däribland, men inte enbart, säkerhet, jämställdhet mellan könen, migration, cybersäkerhet och brottsbekämpning.

| 82. | Europaparlamentet lovordar de medlemsstater som har inrättat effektiva nationella rapporteringsmekanismer och nationella rapportörer, och uppmanar dem att se till att de får tillräckliga resurser och är oberoende, så att de kan fullgöra sitt uppdrag på bästa tänkbara sätt. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet lovordar de medlemsstater som har inrättat effektiva nationella rapporteringsmekanismer och nationella rapportörer, och uppmanar dem att se till att de får tillräckliga resurser och är oberoende, så att de kan fullgöra sitt uppdrag på bästa tänkbara sätt.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, för en utvärdering av sina strategier och åtgärder och för ökade ansträngningar i kampen mot människohandel, utse en oberoende nationell rapportör med laglig rätt att vända sig till det nationella parlamentet och utfärda rekommendationer om hur människohandel bäst kan bekämpas. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, för en utvärdering av sina strategier och åtgärder och för ökade ansträngningar i kampen mot människohandel, utse en oberoende nationell rapportör med laglig rätt att vända sig till det nationella parlamentet och utfärda rekommendationer om hur människohandel bäst kan bekämpas.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in mer detaljerade och aktuella uppgifter genom att sammanställa tillförlitlig statistik från alla viktiga aktörer, se till att uppgifterna är homogena och uppdelade på kön, ålder, typ av utnyttjande (inom de olika underkategorierna av människohandel), ursprungsland och destinationsland, och inkludera personer som är offer för intern människohandel, för att bättre identifiera eventuella offer och förebygga brottslighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka datadelningen för att bättre kunna bedöma jämställdhetsperspektivet och aktuella trender inom människohandel och effektivare bekämpa människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella rapportörer spelar en mer framträdande roll i samordningen av datainsamlingsinitiativ i nära samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället som är verksamma på detta område. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in mer detaljerade och aktuella uppgifter genom att sammanställa tillförlitlig statistik från alla viktiga aktörer, se till att uppgifterna är homogena och uppdelade på kön, ålder, typ av utnyttjande (inom de olika underkategorierna av människohandel), ursprungsland och destinationsland, och inkludera personer som är offer för intern människohandel, för att bättre identifiera eventuella offer och förebygga brottslighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka datadelningen för att bättre kunna bedöma jämställdhetsperspektivet och aktuella trender inom människohandel och effektivare bekämpa människohandel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att nationella rapportörer spelar en mer framträdande roll i samordningen av datainsamlingsinitiativ i nära samarbete med relevanta organisationer i det civila samhället som är verksamma på detta område.

| 85. | Europaparlamentet noterar att trots den tydliga definition av människohandel som ges i direktivet har flera olika definitioner införts i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att forska kring detta och redogöra för vad dessa skillnader mellan olika definitioner innebär för den praktiska tillämpningen av direktivet. Parlamentet betonar vikten av tydliga begrepp för att undvika sammanblandning med andra relaterade men separata frågor. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet noterar att trots den tydliga definition av människohandel som ges i direktivet har flera olika definitioner införts i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att forska kring detta och redogöra för vad dessa skillnader mellan olika definitioner innebär för den praktiska tillämpningen av direktivet. Parlamentet betonar vikten av tydliga begrepp för att undvika sammanblandning med andra relaterade men separata frågor.

| 86. | Europaparlamentet noterar att berörda aktörer vanligtvis bekräftar att de allra flesta offer för människohandel inte upptäcks. Parlamentet erkänner att människohandel med vissa utsatta grupper såsom (hemlösa) ungdomar, barn, och personer med funktionsnedsättning samt hbti-personer, i viss mån har förbisetts. Parlamentet betonar vikten av en förbättrad datainsamling i syfte att öka insatserna för att identifiera offer inom dessa grupper och utveckla bästa praxis för att hantera dessa offers särskilda behov. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet noterar att berörda aktörer vanligtvis bekräftar att de allra flesta offer för människohandel inte upptäcks. Parlamentet erkänner att människohandel med vissa utsatta grupper såsom (hemlösa) ungdomar, barn, och personer med funktionsnedsättning samt hbti-personer, i viss mån har förbisetts. Parlamentet betonar vikten av en förbättrad datainsamling i syfte att öka insatserna för att identifiera offer inom dessa grupper och utveckla bästa praxis för att hantera dessa offers särskilda behov.

| 87. | Europaparlamentet understryker att EU-institutionerna, för att förbättra insatserna mot människohandel inom unionen, bör göra en noggrann utvärdering av tillämpningen av unionslagstiftningen i medlemsstaterna och vidta ytterligare lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder om så är nödvändigt. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet understryker att EU-institutionerna, för att förbättra insatserna mot människohandel inom unionen, bör göra en noggrann utvärdering av tillämpningen av unionslagstiftningen i medlemsstaterna och vidta ytterligare lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder om så är nödvändigt.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta standardiserade riktlinjer, inbegripet uppgiftsskydd, för datainsamling för relevanta organ som brottsbekämpnings-, gräns- och immigrationsmyndigheter, sociala myndigheter, lokala myndigheter, fängelser, icke-statliga organisationer och andra aktörer. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta standardiserade riktlinjer, inbegripet uppgiftsskydd, för datainsamling för relevanta organ som brottsbekämpnings-, gräns- och immigrationsmyndigheter, sociala myndigheter, lokala myndigheter, fängelser, icke-statliga organisationer och andra aktörer.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att åtgärder mot människohandel ges större prioritet i den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0240) så att det blir lättare att engagera offer i lagföringen av människohandlare. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att åtgärder mot människohandel ges större prioritet i den europeiska migrationsagendan (COM(2015)0240) så att det blir lättare att engagera offer i lagföringen av människohandlare.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med missbruket av egenföretagande i vissa EU-medlemsstater vars mål är att undvika lokala arbetsnormer och skyldigheter enligt anställningsavtal i samband med anställning av migrerande arbetstagare. Falskt egenföretagande förekommer ofta inom sektorer med migrerande arbetskraft där risken för människohandel är som störst. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med missbruket av egenföretagande i vissa EU-medlemsstater vars mål är att undvika lokala arbetsnormer och skyldigheter enligt anställningsavtal i samband med anställning av migrerande arbetstagare. Falskt egenföretagande förekommer ofta inom sektorer med migrerande arbetskraft där risken för människohandel är som störst.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stärka det regionala samarbetet kring människohandel längs kända rutter, exempelvis de östra rutterna till EU, genom att utnyttja stabilitetsinstrument och kandidatländernas nuvarande och fortsatta ansvar. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stärka det regionala samarbetet kring människohandel längs kända rutter, exempelvis de östra rutterna till EU, genom att utnyttja stabilitetsinstrument och kandidatländernas nuvarande och fortsatta ansvar.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar EU att via Eurostat tillhandahålla uppskattningar om antalet offer för människohandel, antingen de registrerats eller inte, enligt det allmänna mönster som iakttas av Internationella organisationen för migration (IOM), FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Internationella arbetsorganisationen (ILO). |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar EU att via Eurostat tillhandahålla uppskattningar om antalet offer för människohandel, antingen de registrerats eller inte, enligt det allmänna mönster som iakttas av Internationella organisationen för migration (IOM), FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och Internationella arbetsorganisationen (ILO).

| 93. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta med principen om ”non-refoulement” i sina direktiv mot människohandel, enligt exemplet från FN:s protokoll om människohandel och Europarådets konvention om människohandel och i enlighet med staternas skyldigheter enligt internationell flyktingrätt och internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta med principen om ”non-refoulement” i sina direktiv mot människohandel, enligt exemplet från FN:s protokoll om människohandel och Europarådets konvention om människohandel och i enlighet med staternas skyldigheter enligt internationell flyktingrätt och internationell humanitär rätt.

| 94. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att forska kring de senaste trenderna inom och formerna för människohandel, inklusive om hur den nuvarande migrationskrisen kan ha påverkat människohandeln, för att agera med lämpliga och riktade åtgärder på den senaste utvecklingen. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmuntrar EU och medlemsstaterna att forska kring de senaste trenderna inom och formerna för människohandel, inklusive om hur den nuvarande migrationskrisen kan ha påverkat människohandeln, för att agera med lämpliga och riktade åtgärder på den senaste utvecklingen.

| 95. | Europaparlamentet ber kommissionen att analysera kopplingarna mellan olika typer av människohandel och sambanden mellan dem i sin kommande rapport om genomförandet av direktiv 2011/36/EU eftersom offer ofta utnyttjas på olika sätt samtidigt eller övergår från en typ av människohandel till en annan, och att främja fortsatt forskning om huvudorsakerna till människohandel och deras effekt på jämställdheten. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet ber kommissionen att analysera kopplingarna mellan olika typer av människohandel och sambanden mellan dem i sin kommande rapport om genomförandet av direktiv 2011/36/EU eftersom offer ofta utnyttjas på olika sätt samtidigt eller övergår från en typ av människohandel till en annan, och att främja fortsatt forskning om huvudorsakerna till människohandel och deras effekt på jämställdheten.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera behovet av en översyn av mandatet för en framtida europeisk åklagarmyndighet för att den ska få befogenhet att bekämpa människohandel när den väl är inrättad. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera behovet av en översyn av mandatet för en framtida europeisk åklagarmyndighet för att den ska få befogenhet att bekämpa människohandel när den väl är inrättad.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att betrakta Istanbulkonventionen som ett effektivt verktyg för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, inbegripet människohandel, och för att skydda och hjälpa offer, i syfte att främja medlemsstaternas anslutning till konventionen. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att betrakta Istanbulkonventionen som ett effektivt verktyg för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor, inbegripet människohandel, och för att skydda och hjälpa offer, i syfte att främja medlemsstaternas anslutning till konventionen.

o

o o

| 98. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0070.

(2)  EUT L 319, 4.12.2015, s. 1.

(3)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(5)  EUT L 168, 30.6.2009, s. 24.

(6)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 98.

(7)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 19.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0126.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0162.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2015)0218.

(11)  ILO:s beräkningar, 2014, Profits and poverty the economics of forced labour.

(12)  Eurostats rapport om människohandel, 2015 års upplaga.

(13)  Idem.

(14)  Idem.

(15)  Europol, Lägesrapport: Trafficking in human beings in the EU (februari 2016),

(16)  Eurostats rapport från 2015.

(17)  Idem.

(18)  Mid-term report on the implementation of the EU strategy towards the eradication of trafficking in human beings, SWD(2014)0318, s. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en

---

Onsdagen den 26 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Virtuella valutor

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om virtuella valutor (2016/2007(INI)

(2018/C 076/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av dokumentet om digitala valutor från Banken för internationell betalningsutjämning i november 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet om digitala valutor från Banken för internationell betalningsutjämning i november 2015 (1),

| — | med beaktande av Bank of Englands publikation om de ekonomiska aspekterna av digitala valutor (Q3/2014) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bank of Englands publikation om de ekonomiska aspekterna av digitala valutor (Q3/2014) (2),

| — | med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande om virtuella valutor från juli 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska bankmyndighetens yttrande om virtuella valutor från juli 2014 (3),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens analys av virtuella valutaupplägg i februari 2015 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens analys av virtuella valutaupplägg i februari 2015 (4),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan av den 2 februari 2016 för att stärka kampen mot finansieringen av terrorism (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan av den 2 februari 2016 för att stärka kampen mot finansieringen av terrorism (5),

| — | med beaktande av kommissionens studie om storleken på momsgapet i EU från maj 2015 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie om storleken på momsgapet i EU från maj 2015 (6),

| — | med beaktande av studien från kommissionens gemensamma forskningscentrum om den digitala agendan för virtuella valutor (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från kommissionens gemensamma forskningscentrum om den digitala agendan för virtuella valutor (7),

| — | med beaktande av Guidance for a Risk-Based Approach to Virtual Currencies från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Guidance for a Risk-Based Approach to Virtual Currencies från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet om kampen mot finansiering av terrorism av den 12 februari 2016 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet om kampen mot finansiering av terrorism av den 12 februari 2016 (8),

| — | med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol om mervärdesskatt vid växling av den virtuella valutan (C-264/14) (9), och yttrandet från generaladvokat Kokott av den 16 juli 2015 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol om mervärdesskatt vid växling av den virtuella valutan (C-264/14) (9), och yttrandet från generaladvokat Kokott av den 16 juli 2015 (10),

| — | med beaktande av Esmas samråd om investeringar med virtuella valutor eller distribuerad databasteknik från juli 2015 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Esmas samråd om investeringar med virtuella valutor eller distribuerad databasteknik från juli 2015 (11),

| — | med beaktande av meddelandet om bitcoin-marknaden, ekonomi och reglering från GD Parlamentarisk utredning och analys (EPRS) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet om bitcoin-marknaden, ekonomi och reglering från GD Parlamentarisk utredning och analys (EPRS) (12),

| — | med beaktande av Europols rapports om förändringar i metoderna för Islamiska statens terroristattacker av den 18 januari 2016 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols rapports om förändringar i metoderna för Islamiska statens terroristattacker av den 18 januari 2016 (13),

| — | med beaktande av FATF-rapporten om virtuella valutor från juni 2014 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FATF-rapporten om virtuella valutor från juni 2014 (14),

| — | med beaktande av OECD-studien The Bitcoin Question – currency versus trust-less transfer technology
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD-studien The Bitcoin Question – currency versus trust-less transfer technology
   (15),

| — | med beaktande av det interna diskussionsunderlaget från IMF om virtuella valutor Virtual curruncies and beyond från januari 2016 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interna diskussionsunderlaget från IMF om virtuella valutor Virtual curruncies and beyond från januari 2016 (16),

| — | med beaktande av rapporten från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet Distributed Ledger Technology: beyond block chain, från 2016 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet Distributed Ledger Technology: beyond block chain, från 2016 (17),

| — | med beaktande av utfrågningen i utskottet för ekonomi och valutafrågor om virtuella valutor den 25 januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfrågningen i utskottet för ekonomi och valutafrågor om virtuella valutor den 25 januari 2016,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0168/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0168/2016), och av följande skäl:

| A. | En allmängiltig definition har visserligen ännu inte etablerats men virtuella valutor (virtual currencies, VC) kallas ibland digitala pengar, och Europeiska bankmyndighetens (EBA) uppfattar dem som en digital värderepresentation som varken emitterats av en centralbank eller offentlig myndighet och som inte nödvändigtvis är kopplad till en fiatvaluta, men som godtas av fysiska eller juridiska personer såsom betalningsmedel och som kan överföras, lagras och handlas elektroniskt. Virtuella valutor är framför allt baserade på distribuerad databasteknik (distributed ledger technology, DLT), som är den tekniska basen för mer än 600 VC-system (18), vilket underlättar utbyte person-till-person, och där den hittills mest kända är bitcoin. Trots att bitcoin lanserades 2009, och för närvarande innehar en marknadsandel av DLT-baserade VC på nästan 90 procent och ett marknadsvärde för utestående bitcoins på cirka 5 miljarder euro (19), har den ännu inte uppnått systemdimension. |
| --- | --- |

A.

En allmängiltig definition har visserligen ännu inte etablerats men virtuella valutor (virtual currencies, VC) kallas ibland digitala pengar, och Europeiska bankmyndighetens (EBA) uppfattar dem som en digital värderepresentation som varken emitterats av en centralbank eller offentlig myndighet och som inte nödvändigtvis är kopplad till en fiatvaluta, men som godtas av fysiska eller juridiska personer såsom betalningsmedel och som kan överföras, lagras och handlas elektroniskt. Virtuella valutor är framför allt baserade på distribuerad databasteknik (distributed ledger technology, DLT), som är den tekniska basen för mer än 600 VC-system (18), vilket underlättar utbyte person-till-person, och där den hittills mest kända är bitcoin. Trots att bitcoin lanserades 2009, och för närvarande innehar en marknadsandel av DLT-baserade VC på nästan 90 procent och ett marknadsvärde för utestående bitcoins på cirka 5 miljarder euro (19), har den ännu inte uppnått systemdimension.

| B. | DLT innebär databaser med varierande nivåer av förtroende och resiliens, med en potential att hantera ett stort antal transaktioner snabbt, och med en transformerande kapacitet inte bara när det gäller virtuella valutor utan också finansteknik i allmänhet, där clearing och avveckling kan vara en uppenbar tillämpning, och utanför finansområdet, särskilt när det gäller bevis på identitet och ägande. |
| --- | --- |

B.

DLT innebär databaser med varierande nivåer av förtroende och resiliens, med en potential att hantera ett stort antal transaktioner snabbt, och med en transformerande kapacitet inte bara när det gäller virtuella valutor utan också finansteknik i allmänhet, där clearing och avveckling kan vara en uppenbar tillämpning, och utanför finansområdet, särskilt när det gäller bevis på identitet och ägande.

| C. | Investeringar i DLT är en integrerad del av den pågående innovationscykeln för finansteknik och uppgår för närvarande totalt till mer än 1 miljard euro, från både riskkapitalfinansiering och storbolagsinvesteringar (20). |
| --- | --- |

C.

Investeringar i DLT är en integrerad del av den pågående innovationscykeln för finansteknik och uppgår för närvarande totalt till mer än 1 miljard euro, från både riskkapitalfinansiering och storbolagsinvesteringar (20).

Möjligheter och risker med virtuella valutor och DLT i det snabbt föränderliga tekniska betalningslandskapet

| 1. | Europaparlamentet betonar att virtuella valutor och DLT har potentialen att bidra positivt till medborgarnas välfärd och den ekonomiska utvecklingen, inbegripet inom finanssektorn, genom att






  a) | sänka transaktionskostnaderna och de operativa kostnaderna för betalningar och särskilt gränsöverskridande penningöverföringar, där kostnaderna mycket väl skulle kunna ligga en bra bit under 1 procent jämfört med 2 procent – 4 procent för traditionella system för onlinebetalningar (21) och mer än 7 procent i genomsnitt för gränsöverskridande penningförsändelser (22), vilket enligt optimistiska uppskattningar därmed skulle kunna minska de totala kostnaderna globalt för sådana överföringar med 20 miljarder euro, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att virtuella valutor och DLT har potentialen att bidra positivt till medborgarnas välfärd och den ekonomiska utvecklingen, inbegripet inom finanssektorn, genom att

a)

sänka transaktionskostnaderna och de operativa kostnaderna för betalningar och särskilt gränsöverskridande penningöverföringar, där kostnaderna mycket väl skulle kunna ligga en bra bit under 1 procent jämfört med 2 procent – 4 procent för traditionella system för onlinebetalningar (21) och mer än 7 procent i genomsnitt för gränsöverskridande penningförsändelser (22), vilket enligt optimistiska uppskattningar därmed skulle kunna minska de totala kostnaderna globalt för sådana överföringar med 20 miljarder euro,

| b) | rent allmänt minska kostnaderna för tillgång till finansiella tjänster även utan ett traditionellt bankkonto, vilket potentiellt skulle kunna bidra till finansiellt deltagande och 5x5-målet från G20 och G8 (23), |
| --- | --- |

b)

rent allmänt minska kostnaderna för tillgång till finansiella tjänster även utan ett traditionellt bankkonto, vilket potentiellt skulle kunna bidra till finansiellt deltagande och 5x5-målet från G20 och G8 (23),

| c) | öka resiliensen och, beroende på systemets arkitektur, hastigheten i betalningssystemen och handeln med varor och tjänster tack vara den inneboende decentraliserade DLT-arkitekturen som kan fortsätta att fungera tillförlitligt även om delar av dess nätverk skulle drabbas av störningar eller utsättas för hackerattacker, |
| --- | --- |

c)

öka resiliensen och, beroende på systemets arkitektur, hastigheten i betalningssystemen och handeln med varor och tjänster tack vara den inneboende decentraliserade DLT-arkitekturen som kan fortsätta att fungera tillförlitligt även om delar av dess nätverk skulle drabbas av störningar eller utsättas för hackerattacker,

| d) | möjliggöra system som kombinerar användarvänlighet, låga transaktionskostnader och operativa kostnader och ett högt skydd för personlig integritet, men utan full anonymitet så att transaktioner i viss utsträckning kan spåras vid oegentligheter och så att transparensen för marknadsdeltagare generellt ökar, |
| --- | --- |

d)

möjliggöra system som kombinerar användarvänlighet, låga transaktionskostnader och operativa kostnader och ett högt skydd för personlig integritet, men utan full anonymitet så att transaktioner i viss utsträckning kan spåras vid oegentligheter och så att transparensen för marknadsdeltagare generellt ökar,

| e) | använda sådana system för att utveckla säkra onlinesystem för mikrobetalningar som respekterar den personliga integriteten, och som möjligen skulle kunna ersätta vissa av de existerande onlineaffärsmodellerna som innebär en betydande fara för den personliga integriteten, |
| --- | --- |

e)

använda sådana system för att utveckla säkra onlinesystem för mikrobetalningar som respekterar den personliga integriteten, och som möjligen skulle kunna ersätta vissa av de existerande onlineaffärsmodellerna som innebär en betydande fara för den personliga integriteten,

| f) | potentiellt tillåta att olika typer av traditionella och innovativa betalningsmekanismer, från kreditkort till mobillösningar, sammansmälter till en säker och användarvänlig tillämpning, som skulle kunna förbättra vissa aspekter av e-handel i Europa och fördjupa den inre marknaden. |
| --- | --- |

f)

potentiellt tillåta att olika typer av traditionella och innovativa betalningsmekanismer, från kreditkort till mobillösningar, sammansmälter till en säker och användarvänlig tillämpning, som skulle kunna förbättra vissa aspekter av e-handel i Europa och fördjupa den inre marknaden.

| 2. | Europaparlamentet noterar att virtuella valutor och DLT-system innebär risker som behöver hanteras på lämpligt sätt, för att öka deras tillförlitlighet, bland annat i följande situationer:






  a) | Om det saknas flexibla men resilienta och tillförlitliga styrstrukturer eller en definition av dessa strukturer, särskilt i vissa DLT-tillämpningar som bitcoin, som skapar osäkerhet och konsumentskyddsproblem eller, mer generellt, användarskyddsproblem, särskilt i samband med utmaningar som inte förutsetts av den ursprungliga programvaruutvecklaren. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att virtuella valutor och DLT-system innebär risker som behöver hanteras på lämpligt sätt, för att öka deras tillförlitlighet, bland annat i följande situationer:

a)

Om det saknas flexibla men resilienta och tillförlitliga styrstrukturer eller en definition av dessa strukturer, särskilt i vissa DLT-tillämpningar som bitcoin, som skapar osäkerhet och konsumentskyddsproblem eller, mer generellt, användarskyddsproblem, särskilt i samband med utmaningar som inte förutsetts av den ursprungliga programvaruutvecklaren.

| b) | De virtuella valutornas höga volatilitet och potential för finansbubblor, och avsaknaden av traditionella former av tillsyn, säkerhetsmekanismer och skydd, vilket är problem som utgör en särskild utmaning för konsumenterna. |
| --- | --- |

b)

De virtuella valutornas höga volatilitet och potential för finansbubblor, och avsaknaden av traditionella former av tillsyn, säkerhetsmekanismer och skydd, vilket är problem som utgör en särskild utmaning för konsumenterna.

| c) | Myndigheternas ibland begränsade kapacitet när det gäller ny teknik, vilket kan göra det svårt att utforma lämpliga säkerhetsmekanismer i rätt tid för att säkerställa att DLT-tillämpningar fungerar på ett korrekt och tillförlitligt sätt när de växer sig så stora att de blir systemviktiga eller redan innan det sker. |
| --- | --- |

c)

Myndigheternas ibland begränsade kapacitet när det gäller ny teknik, vilket kan göra det svårt att utforma lämpliga säkerhetsmekanismer i rätt tid för att säkerställa att DLT-tillämpningar fungerar på ett korrekt och tillförlitligt sätt när de växer sig så stora att de blir systemviktiga eller redan innan det sker.

| d) | Den rättsliga osäkerheten kring nya DLT-tillämpningar. |
| --- | --- |

d)

Den rättsliga osäkerheten kring nya DLT-tillämpningar.

| e) | Energikonsumtionen för att driva vissa virtuella valutor som, enligt rapporten från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet om DLT, när det gäller bitcoin har uppskattats till mer än 1 gigawatt. Detta innebär att man skulle behöva investera i forskning i och främjande av effektivare former av system för kontroller av transaktioner. |
| --- | --- |

e)

Energikonsumtionen för att driva vissa virtuella valutor som, enligt rapporten från den vetenskapliga chefsrådgivaren i det brittiska regeringskansliet om DLT, när det gäller bitcoin har uppskattats till mer än 1 gigawatt. Detta innebär att man skulle behöva investera i forskning i och främjande av effektivare former av system för kontroller av transaktioner.

| f) | Avsaknaden av tillräckligt transparent och lätt tillgänglig teknisk dokumentation om funktionssättet för specifika virtuella valutor och andra DLT-system. |
| --- | --- |

f)

Avsaknaden av tillräckligt transparent och lätt tillgänglig teknisk dokumentation om funktionssättet för specifika virtuella valutor och andra DLT-system.

| g) | Möjliga orsaker till finansiell instabilitet som kan förknippas med derivatprodukter på grund av dålig förståelse för virtuella valutor. |
| --- | --- |

g)

Möjliga orsaker till finansiell instabilitet som kan förknippas med derivatprodukter på grund av dålig förståelse för virtuella valutor.

| h) | En möjlig framtida begränsning på lång sikt av penningpolitikens effektivitet om privata VC-system i stor utsträckning skulle användas som ersättning för officiella fiatvalutor. |
| --- | --- |

h)

En möjlig framtida begränsning på lång sikt av penningpolitikens effektivitet om privata VC-system i stor utsträckning skulle användas som ersättning för officiella fiatvalutor.

| i) | Potentialen för ”svartmarknadstransaktioner”, penningtvätt, finansiering av terrorism (24), skattebedrägeri och skatteundandragande och annan brottslig verksamhet baserad på den pseudoanonymitet och de tjänstekombinationer som vissa sådana tjänsteleverantörer erbjuder och de virtuella valutornas decentraliserade karaktär, med beaktande av att spårbarheten i kontanttransaktioner tenderar att vara ännu lägre. |
| --- | --- |

i)

Potentialen för ”svartmarknadstransaktioner”, penningtvätt, finansiering av terrorism (24), skattebedrägeri och skatteundandragande och annan brottslig verksamhet baserad på den pseudoanonymitet och de tjänstekombinationer som vissa sådana tjänsteleverantörer erbjuder och de virtuella valutornas decentraliserade karaktär, med beaktande av att spårbarheten i kontanttransaktioner tenderar att vara ännu lägre.

| 3. | Europaparlamentet anser att hanteringen av dessa risker kommer att kräva en ökad regleringskapacitet, inbegripet teknisk kunskap, och utvecklingen av en sund rättslig ram som håller jämna steg med innovationen, så att ett snabbt och proportionerligt svar kan komma om och när användningen av vissa DLT-tillämpningar blir systemviktiga. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att hanteringen av dessa risker kommer att kräva en ökad regleringskapacitet, inbegripet teknisk kunskap, och utvecklingen av en sund rättslig ram som håller jämna steg med innovationen, så att ett snabbt och proportionerligt svar kan komma om och när användningen av vissa DLT-tillämpningar blir systemviktiga.

| 4. | Europaparlamentet påpekar dock att om en reglering antas på ett mycket tidigt stadium kanske den inte är anpassad till det rådande läget som fortfarande kan vara instabilt och det skulle kunna sända ett felaktigt budskap till allmänheten om fördelarna med virtuella valutor och hur säkra de är. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar dock att om en reglering antas på ett mycket tidigt stadium kanske den inte är anpassad till det rådande läget som fortfarande kan vara instabilt och det skulle kunna sända ett felaktigt budskap till allmänheten om fördelarna med virtuella valutor och hur säkra de är.

Använda DLT för annat än betalningar

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att DLT:s potential att accelerera, decentralisera, automatisera och standardisera datadrivna processer till lägre kostnader har potentialen att i grunden ändra det sätt på vilket tillgångar överförs och uppgifter lagras, vilket får konsekvenser för både den privata och den offentliga sektorn, där den senare berörs i tre dimensioner: som tjänsteleverantör, som tillsynsmyndighet och som lagstiftare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att DLT:s potential att accelerera, decentralisera, automatisera och standardisera datadrivna processer till lägre kostnader har potentialen att i grunden ändra det sätt på vilket tillgångar överförs och uppgifter lagras, vilket får konsekvenser för både den privata och den offentliga sektorn, där den senare berörs i tre dimensioner: som tjänsteleverantör, som tillsynsmyndighet och som lagstiftare.

| 6. | Europaparlamentet betonar att clearing, avveckling och andra efterhandelshanteringsprocesser för närvarande kostar den globala finansbranschen långt mer än 50 miljarder euro per år (25) och att detta och bankavstämningsprocesser är områden där DLT-användning skulle kunna bli banbrytande när det gäller effektivitet, hastighet och resiliens men att det också skulle innebära nya regleringsutmaningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att clearing, avveckling och andra efterhandelshanteringsprocesser för närvarande kostar den globala finansbranschen långt mer än 50 miljarder euro per år (25) och att detta och bankavstämningsprocesser är områden där DLT-användning skulle kunna bli banbrytande när det gäller effektivitet, hastighet och resiliens men att det också skulle innebära nya regleringsutmaningar.

| 7. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att flera initiativ har tagits av privata aktörer och uppmanar de behöriga myndigheterna, både på europeisk och nationell nivå, att övervaka sådana initiativ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att flera initiativ har tagits av privata aktörer och uppmanar de behöriga myndigheterna, både på europeisk och nationell nivå, att övervaka sådana initiativ.

| 8. | Europaparlamentet noterar vidare att DLT skulle kunna användas för att öka datadelning, transparens och förtroende inte bara mellan stater och medborgare utan också mellan den privata sektorns aktörer och kunder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar vidare att DLT skulle kunna användas för att öka datadelning, transparens och förtroende inte bara mellan stater och medborgare utan också mellan den privata sektorns aktörer och kunder.

| 9. | Europaparlamentet medger att DLT har en ännu oförverkligad potential långt bortom finanssektorn, inbegripet gräsrotsfinansiering (crowdfunding) med kryptoandelar (crypto-equity) och tvistlösningstjänster, särskilt i den finansiella och juridiska sektorn, och betonar potentialen i smarta kontrakt i kombination med digitala signaturer, tillämpningar som möjliggör förhöjd datasäkerhet och synergieffekter med utvecklingen av sakernas internet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet medger att DLT har en ännu oförverkligad potential långt bortom finanssektorn, inbegripet gräsrotsfinansiering (crowdfunding) med kryptoandelar (crypto-equity) och tvistlösningstjänster, särskilt i den finansiella och juridiska sektorn, och betonar potentialen i smarta kontrakt i kombination med digitala signaturer, tillämpningar som möjliggör förhöjd datasäkerhet och synergieffekter med utvecklingen av sakernas internet.

| 10. | Europaparlamentet betonar den dynamik som blockkedjeteknik genererar i näringslivet och dess potential för transformationer i den reala ekonomin på lång sikt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar den dynamik som blockkedjeteknik genererar i näringslivet och dess potential för transformationer i den reala ekonomin på lång sikt.

| 11. | Europaparlamentet erkänner DLT:s potential att bistå stater att minska penningtvätt, bedrägerier och korruption. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner DLT:s potential att bistå stater att minska penningtvätt, bedrägerier och korruption.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar statliga organ att testa DLT-system efter att ha genomfört riktiga konsekvensanalysstudier i syfte att förbättra servicen till medborgare och erbjuda mer e-förvaltningslösningar, i överensstämmelse med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Parlamentet uppmanar statliga organ att undvika inlåsningseffekter som kan förknippas med ett beroende av proprietära DLT-system. Parlamentet erkänner särskilt potentialen i DLT för att förbättra fastighetsregistren. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar statliga organ att testa DLT-system efter att ha genomfört riktiga konsekvensanalysstudier i syfte att förbättra servicen till medborgare och erbjuda mer e-förvaltningslösningar, i överensstämmelse med EU:s uppgiftsskyddslagstiftning. Parlamentet uppmanar statliga organ att undvika inlåsningseffekter som kan förknippas med ett beroende av proprietära DLT-system. Parlamentet erkänner särskilt potentialen i DLT för att förbättra fastighetsregistren.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att statliga organ och behöriga myndigheter med uppgift att analysera stora datamängder utforskar användningen av DLT-baserade tillsyns- och rapporteringsverktyg i realtid som en del av RegTech-agendan i finanssektorn och på andra områden, inte minst för att minska det stora momsgapet i unionen (26). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar att statliga organ och behöriga myndigheter med uppgift att analysera stora datamängder utforskar användningen av DLT-baserade tillsyns- och rapporteringsverktyg i realtid som en del av RegTech-agendan i finanssektorn och på andra områden, inte minst för att minska det stora momsgapet i unionen (26).

Smart reglering för främjande av innovation och säkrande av personlig integritet

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en proportionerlig regleringsmetod på EU-nivå så att innovationen inte hämmas och så att det inte tillkommer onödiga kostnader redan på detta tidiga stadium, samtidigt som regleringsutmaningarna till följd av en bred användning av virtuella valutor och DLT tas på allvar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet efterlyser en proportionerlig regleringsmetod på EU-nivå så att innovationen inte hämmas och så att det inte tillkommer onödiga kostnader redan på detta tidiga stadium, samtidigt som regleringsutmaningarna till följd av en bred användning av virtuella valutor och DLT tas på allvar.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar likheterna mellan DLT-teknik som består av ett antal noder som deltar i ett system och delar en gemensam databas och World Wide Web, som definieras som en global uppsättning resurser som är logiskt sammankopplade med hyperlänkar. Parlamentet noterar att både DLT och WWW är baserade på internet, ett globalt system av sammankopplade stordator- och persondatornätverk och trådlösa datanätverk. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar likheterna mellan DLT-teknik som består av ett antal noder som deltar i ett system och delar en gemensam databas och World Wide Web, som definieras som en global uppsättning resurser som är logiskt sammankopplade med hyperlänkar. Parlamentet noterar att både DLT och WWW är baserade på internet, ett globalt system av sammankopplade stordator- och persondatornätverk och trådlösa datanätverk.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att internet, trots försöken att främja en metod med många intressenter, fortfarande styrs av National Telecommunications and Information Administration, ett organ inom USA:s handelsdepartement. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att internet, trots försöken att främja en metod med många intressenter, fortfarande styrs av National Telecommunications and Information Administration, ett organ inom USA:s handelsdepartement.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att det skapas en dynamisk koalition för blockkedjeteknik vid Forumet för förvaltning av internet. Kommissionen uppmanas att främja en delad och inkluderande styrning av DLT så att problem som tidigare stötts på vid utvecklingen av internet kan undvikas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att det skapas en dynamisk koalition för blockkedjeteknik vid Forumet för förvaltning av internet. Kommissionen uppmanas att främja en delad och inkluderande styrning av DLT så att problem som tidigare stötts på vid utvecklingen av internet kan undvikas.

| 18. | Europaparlamentet betonar att central EU-lagstiftning, såsom Emir, CSDR, SFD, MiFID/MiFIR, Ucits och AIFMD skulle kunna utgöra ett regelverk för den verksamhet som utförs, oavsett den underliggande tekniken, även när virtuella valutor och DLT-baserade tillämpningar expanderar till nya marknader och utökar sina verksamheter. Parlamentet noterar dock att mer skräddarsydd lagstiftning kan komma att behövas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att central EU-lagstiftning, såsom Emir, CSDR, SFD, MiFID/MiFIR, Ucits och AIFMD skulle kunna utgöra ett regelverk för den verksamhet som utförs, oavsett den underliggande tekniken, även när virtuella valutor och DLT-baserade tillämpningar expanderar till nya marknader och utökar sina verksamheter. Parlamentet noterar dock att mer skräddarsydd lagstiftning kan komma att behövas.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inkludera VC-växelplattformar i penningtvättsdirektivet, för att stoppa anonymiteten i samband med sådana plattformar. Parlamentet förväntar sig att eventuella förslag i detta syfte är målinriktade, motiverade genom en fullständig analys av riskerna med virtuella valutor och baserade på en grundlig konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att inkludera VC-växelplattformar i penningtvättsdirektivet, för att stoppa anonymiteten i samband med sådana plattformar. Parlamentet förväntar sig att eventuella förslag i detta syfte är målinriktade, motiverade genom en fullständig analys av riskerna med virtuella valutor och baserade på en grundlig konsekvensbedömning.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en omfattande granskning av virtuella valutor och på grundval av denna granskning överväger att vid behov revidera relevant EU-lagstiftning för betalningar, inbegripet direktivet om betalkonton, betaltjänstdirektivet och e-penningdirektivet, med tanke på de nya möjligheter som skapas genom den nya tekniska utvecklingen, inte minst virtuella valutor och DLT, så att konkurrensen ökar ytterligare och transaktionskostnaderna sänks, bland annat genom ökad driftskompatibilitet och också genom att främja en universell och icke-proprietär elektronisk plånbok. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en omfattande granskning av virtuella valutor och på grundval av denna granskning överväger att vid behov revidera relevant EU-lagstiftning för betalningar, inbegripet direktivet om betalkonton, betaltjänstdirektivet och e-penningdirektivet, med tanke på de nya möjligheter som skapas genom den nya tekniska utvecklingen, inte minst virtuella valutor och DLT, så att konkurrensen ökar ytterligare och transaktionskostnaderna sänks, bland annat genom ökad driftskompatibilitet och också genom att främja en universell och icke-proprietär elektronisk plånbok.

| 21. | Europaparlamentet noterar att flera virtuella lokala valutor har skapats i Europa, inte minst som ett svar på den finansiella krisen och de relaterade kreditåtstramningsproblemen. Parlamentet efterlyser särskild försiktighet vid definitionen av virtuella valutor i samband med framtida lagstiftningsförslag, så att vederbörlig hänsyn tas till ”lokala valutor” i icke-vinstdrivande syfte som ofta har begränsad fungibilitet och betydande sociala och miljömässiga fördelar, och så att oproportionerlig reglering på detta område undviks, så länge beskattning varken undviks eller kringgås. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att flera virtuella lokala valutor har skapats i Europa, inte minst som ett svar på den finansiella krisen och de relaterade kreditåtstramningsproblemen. Parlamentet efterlyser särskild försiktighet vid definitionen av virtuella valutor i samband med framtida lagstiftningsförslag, så att vederbörlig hänsyn tas till ”lokala valutor” i icke-vinstdrivande syfte som ofta har begränsad fungibilitet och betydande sociala och miljömässiga fördelar, och så att oproportionerlig reglering på detta område undviks, så länge beskattning varken undviks eller kringgås.

| 22. | Europaparlamentet begär att det inrättas en övergripande DLT-specialgrupp som leds av kommissionen och som består av tekniska experter och regleringsexperter i syfte att göra följande:






  i) | Ge nödvändig teknisk och regleringsmässig expertis i de olika sektorerna av relevanta DLT-tillämpningar, sammanföra intressenter och stödja de relevanta offentliga aktörerna på EU-nivå och medlemsstatsnivå i deras ansträngningar för att övervaka användningen av DLT på europeisk och global nivå. |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att det inrättas en övergripande DLT-specialgrupp som leds av kommissionen och som består av tekniska experter och regleringsexperter i syfte att göra följande:

i)

Ge nödvändig teknisk och regleringsmässig expertis i de olika sektorerna av relevanta DLT-tillämpningar, sammanföra intressenter och stödja de relevanta offentliga aktörerna på EU-nivå och medlemsstatsnivå i deras ansträngningar för att övervaka användningen av DLT på europeisk och global nivå.

| ii) | Främja medvetenheten och analysera fördelarna och riskerna – även för slutanvändare – med DLT-tillämpningar för att på bästa sätt utnyttja deras potential, inbegripet genom att försöka definiera en central uppsättning egenskaper hos DLT-system som främjar allmänintresset, såsom icke-proprietära öppna standarder, och genom att fastställa standarder för bästa praxis när sådana standarder utveckas. |
| --- | --- |

ii)

Främja medvetenheten och analysera fördelarna och riskerna – även för slutanvändare – med DLT-tillämpningar för att på bästa sätt utnyttja deras potential, inbegripet genom att försöka definiera en central uppsättning egenskaper hos DLT-system som främjar allmänintresset, såsom icke-proprietära öppna standarder, och genom att fastställa standarder för bästa praxis när sådana standarder utveckas.

| iii) | Främja välgrundade och proportionerliga reaktioner i tid på de nya möjligheterna och utmaningarna till följd av att betydande DLT-tillämpningar införs, även genom en färdplan för framtida åtgärder på EU-nivå och medlemsstatsnivå som skulle omfatta en bedömning av existerande europeisk reglering, i syfte att vid behov uppdatera den som svar på en utbredd och systemisk användning av DLT, samtidigt som man tar itu med konsumentskyddsfrågor och systemutmaningar. |
| --- | --- |

iii)

Främja välgrundade och proportionerliga reaktioner i tid på de nya möjligheterna och utmaningarna till följd av att betydande DLT-tillämpningar införs, även genom en färdplan för framtida åtgärder på EU-nivå och medlemsstatsnivå som skulle omfatta en bedömning av existerande europeisk reglering, i syfte att vid behov uppdatera den som svar på en utbredd och systemisk användning av DLT, samtidigt som man tar itu med konsumentskyddsfrågor och systemutmaningar.

| iv) | Utveckla stresstest för alla relevanta aspekter av virtuella valutor och andra DLT-system som används i så stor utsträckning att de blir systemviktiga för stabiliteten. |
| --- | --- |

iv)

Utveckla stresstest för alla relevanta aspekter av virtuella valutor och andra DLT-system som används i så stor utsträckning att de blir systemviktiga för stabiliteten.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av att konsumenterna är medvetna samt av transparens och förtroende i samband med användningen av virtuella valutor. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna och VC-branschen utarbeta riktlinjer för att garantera att korrekt, tydlig och fullständig information ges till existerande och framtida VC-användare, så att de kan fatta välgrundade beslut, och därmed stärka VC-systemens transparens, genom att tydliggöra hur de är organiserade, hur de fungerar och hur de skiljer sig från reglerade och kontrollerade betalningssystem i termer av konsumentskydd. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar vikten av att konsumenterna är medvetna samt av transparens och förtroende i samband med användningen av virtuella valutor. Kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna och VC-branschen utarbeta riktlinjer för att garantera att korrekt, tydlig och fullständig information ges till existerande och framtida VC-användare, så att de kan fatta välgrundade beslut, och därmed stärka VC-systemens transparens, genom att tydliggöra hur de är organiserade, hur de fungerar och hur de skiljer sig från reglerade och kontrollerade betalningssystem i termer av konsumentskydd.

o

o o

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/ 2014/qb14q3digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/ the%20digital%20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/ LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_ operandi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_ data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  Se bland annat: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Det finns visserligen en möjlighet att virtuella valutor kan användas för finansiering av terrorism men Europol har nyligen (18 januari 2016) påpekat att trots uppgifter från tredjepart som antyder att terrorister använder anonyma valutor såsom bitcoin för att finansiera sin verksamhet har detta inte bekräftats av rättsvårdande myndigheter.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Transatlantiska dataflöden

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om transatlantiska dataflöden (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artiklarna 6, 7, 8, 11, 16, 47 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1) (nedan kallat dataskyddsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1) (nedan kallat dataskyddsdirektivet),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (4),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 (safe harbour-beslutet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2000/520/EG av den 26 juli 2000 (safe harbour-beslutet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 27 november 2013Återskapande av förtroendet för dataflöden mellan EU och Förenta staterna (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 27 november 2013Återskapande av förtroendet för dataflöden mellan EU och Förenta staterna (COM(2013)0846),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (safe harbour) fungerar när det gäller EU:s medborgare och företag som är etablerade i EU (COM(2013)0847) (integritetsskyddsmeddelandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 27 november 2013 om hur principerna om integritetsskydd (safe harbour) fungerar när det gäller EU:s medborgare och företag som är etablerade i EU (COM(2013)0847) (integritetsskyddsmeddelandet),

| — | med beaktande av EU-domstolens dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, (EU:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom av den 6 oktober 2015 i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner, (EU:C:2015:650),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 6 november 2015 om överföring av personuppgifter till Amerikas Förenta stater enligt direktiv 95/46/EG med anledning av domstolens dom i mål C-363/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 6 november 2015 om överföring av personuppgifter till Amerikas Förenta stater enligt direktiv 95/46/EG med anledning av domstolens dom i mål C-363/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | med beaktande av artikel 29-gruppens uttalande av den 3 februari 2016 om konsekvenserna av domen i målet Schrems, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 29-gruppens uttalande av den 3 februari 2016 om konsekvenserna av domen i målet Schrems,

| — | med beaktande av lagen om rättslig prövning (Judicial Redress Act) från 2015, som undertecknades av president Obama och blev lag den 24 februari 2016 (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

med beaktande av lagen om rättslig prövning (Judicial Redress Act) från 2015, som undertecknades av president Obama och blev lag den 24 februari 2016 (H.R.1428),

| — | med beaktande av USA:s frihetslag (USA Freedom Act) från 2015 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av USA:s frihetslag (USA Freedom Act) från 2015 (5),

| — | med beaktande av de reformer av Förenta staternas signalspaningsverksamhet som fastställdes i presidentens policydirektiv 28 (Presidential Policy Directive 28, nedan kallat PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de reformer av Förenta staternas signalspaningsverksamhet som fastställdes i presidentens policydirektiv 28 (Presidential Policy Directive 28, nedan kallat PPD-28) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 29 februari 2016Transatlantiska dataflöden: Att återställa förtroendet genom starka skyddsmekanismer (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 29 februari 2016Transatlantiska dataflöden: Att återställa förtroendet genom starka skyddsmekanismer (COM(2016)0117),

| — | med beaktande av artikel 29-gruppens yttrande 01/2016 av den 13 april 2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 29-gruppens yttrande 01/2016 av den 13 april 2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (7), och av sin resolution av den 29 oktober 2015 om uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2014 om amerikanska NSA:s övervakningsprogram, övervakningsorgan i olika medlemsstater samt inverkan på EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och på det transatlantiska samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (7), och av sin resolution av den 29 oktober 2015 om uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 12 mars 2014 om den elektroniska massövervakningen av EU:s medborgare (8),

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I sin dom i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner av den 6 oktober 2015, ogiltigförklarade Europeiska unionens domstol safe harbour-beslutet och klarlade att en adekvat skyddsnivå i ett tredjeland måste anses betyda att nivån är ”väsentligen likvärdig” med det skydd som erbjuds i unionen. något som föranledde det akuta behovet av att slutföra förhandlingarna om skölden för skydd av privatlivet i EU och USA, för att tillförsäkra rättslig säkerhet om hur det ska gå till när personuppgifter överförs från EU till Förenta staterna. |
| --- | --- |

A.

I sin dom i mål C-362/14, Maximillian Schrems mot Data Protection Commissioner av den 6 oktober 2015, ogiltigförklarade Europeiska unionens domstol safe harbour-beslutet och klarlade att en adekvat skyddsnivå i ett tredjeland måste anses betyda att nivån är ”väsentligen likvärdig” med det skydd som erbjuds i unionen. något som föranledde det akuta behovet av att slutföra förhandlingarna om skölden för skydd av privatlivet i EU och USA, för att tillförsäkra rättslig säkerhet om hur det ska gå till när personuppgifter överförs från EU till Förenta staterna.

| B. | Dataskydd innebär att man skyddar de människor till vilka den information som bearbetas hänför sig. Detta skydd är en av de grundläggande rättigheter som erkänts av unionen (artikel 8 i stadgan och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

B.

Dataskydd innebär att man skyddar de människor till vilka den information som bearbetas hänför sig. Detta skydd är en av de grundläggande rättigheter som erkänts av unionen (artikel 8 i stadgan och artikel 16 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| C. | Rätten till skydd för personuppgifter, respekt för privatlivet och privata kommunikationer, rätten till säkerhet, rätten att ta emot och sprida uppgifter och rätten att bedriva affärsverksamhet är alla grundläggande rättigheter som ska upprätthållas och balanseras. |
| --- | --- |

C.

Rätten till skydd för personuppgifter, respekt för privatlivet och privata kommunikationer, rätten till säkerhet, rätten att ta emot och sprida uppgifter och rätten att bedriva affärsverksamhet är alla grundläggande rättigheter som ska upprätthållas och balanseras.

| D. | När kommissionen granskar skyddsnivån i ett tredjeland måste den bedöma innehållet i de bestämmelser som är tillämpliga i landet i fråga till följd av landets inhemska lagstiftning eller på grund av landets internationella förpliktelser, samt det förfarande som ska se till att dessa bestämmelser iakttas, eftersom kommissionen enligt artikel 25.2 i dataskyddsdirektivet måste beakta alla de förhållanden som har samband med en överföring av personuppgifter till ett tredjeland. Denna bedömning ska inte bara avse lagstiftning och förfaranden med avseende på skyddet av personuppgifter för kommersiella och privata ändamål, utan även alla aspekter av den ram som är tillämplig för detta land eller denna sektor, framför allt, men inte uteslutande, brottsbekämpning, nationell säkerhet och respekt för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

När kommissionen granskar skyddsnivån i ett tredjeland måste den bedöma innehållet i de bestämmelser som är tillämpliga i landet i fråga till följd av landets inhemska lagstiftning eller på grund av landets internationella förpliktelser, samt det förfarande som ska se till att dessa bestämmelser iakttas, eftersom kommissionen enligt artikel 25.2 i dataskyddsdirektivet måste beakta alla de förhållanden som har samband med en överföring av personuppgifter till ett tredjeland. Denna bedömning ska inte bara avse lagstiftning och förfaranden med avseende på skyddet av personuppgifter för kommersiella och privata ändamål, utan även alla aspekter av den ram som är tillämplig för detta land eller denna sektor, framför allt, men inte uteslutande, brottsbekämpning, nationell säkerhet och respekt för de grundläggande rättigheterna.

| E. | Små och medelstora företag utgör den snabbast växande sektorn i EU:s ekonomi och blir mer och mer beroende av det fria dataflödet. Små och medelstora företag utgjorde 60 procent av de företag som förlitade sig på safe harbour-avtalet, så att de kunde dra nytta av förenklade och kostnadseffektiva förfaranden för efterlevnaden. |
| --- | --- |

E.

Små och medelstora företag utgör den snabbast växande sektorn i EU:s ekonomi och blir mer och mer beroende av det fria dataflödet. Små och medelstora företag utgjorde 60 procent av de företag som förlitade sig på safe harbour-avtalet, så att de kunde dra nytta av förenklade och kostnadseffektiva förfaranden för efterlevnaden.

| F. | Förenta staternas och EU:s ekonomier står för över 50 procent av världens BNP, 25 procent av världens export och över 30 procent av världens import. De ekonomiska förbindelserna mellan Förenta staterna och EU är de högst värderade i världen, i och med att den sammanlagda handeln över Atlanten under 2014 uppgick till 1 090 miljarder US-dollar, jämfört med ett sammanlagt värde för Förenta staternas handel med Kanada och Kina på 741 miljarder respektive 646 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

F.

Förenta staternas och EU:s ekonomier står för över 50 procent av världens BNP, 25 procent av världens export och över 30 procent av världens import. De ekonomiska förbindelserna mellan Förenta staterna och EU är de högst värderade i världen, i och med att den sammanlagda handeln över Atlanten under 2014 uppgick till 1 090 miljarder US-dollar, jämfört med ett sammanlagt värde för Förenta staternas handel med Kanada och Kina på 741 miljarder respektive 646 miljarder US-dollar.

| G. | De gränsöverskridande dataflödena mellan Förenta staterna och Europa är de mest omfattande i världen – 50 % större än dataflödena mellan Förenta staterna och Asien och nästan dubbelt så stora som dataflödena mellan Förenta staterna och Latinamerika. Överföring och utbyte av personuppgifter är ett viktigt inslag som stärker de nära förbindelserna mellan EU och Förenta staterna både inom handelsverksamhet och brottsbekämpning. |
| --- | --- |

G.

De gränsöverskridande dataflödena mellan Förenta staterna och Europa är de mest omfattande i världen – 50 % större än dataflödena mellan Förenta staterna och Asien och nästan dubbelt så stora som dataflödena mellan Förenta staterna och Latinamerika. Överföring och utbyte av personuppgifter är ett viktigt inslag som stärker de nära förbindelserna mellan EU och Förenta staterna både inom handelsverksamhet och brottsbekämpning.

| H. | I sitt yttrande 01/2016 välkomnade artikel 29-arbetsgruppen de avsevärda förbättringar som skölden för skydd av privatlivet fört med sig, jämfört med safe harbour-beslutet. Såsom glädjande framsteg ansåg gruppen framför allt att det införts centrala definitioner, inrättats mekanismer för att säkerställa övervakning av förteckningen i samband med skölden, och att det numera blivit obligatoriskt med externa och interna översyner av efterlevnaden. Arbetsgruppen yppade också starka farhågor, både om de kommersiella aspekterna och om offentliga myndigheters åtkomst till data som överförts med stöd av skölden. |
| --- | --- |

H.

I sitt yttrande 01/2016 välkomnade artikel 29-arbetsgruppen de avsevärda förbättringar som skölden för skydd av privatlivet fört med sig, jämfört med safe harbour-beslutet. Såsom glädjande framsteg ansåg gruppen framför allt att det införts centrala definitioner, inrättats mekanismer för att säkerställa övervakning av förteckningen i samband med skölden, och att det numera blivit obligatoriskt med externa och interna översyner av efterlevnaden. Arbetsgruppen yppade också starka farhågor, både om de kommersiella aspekterna och om offentliga myndigheters åtkomst till data som överförts med stöd av skölden.

| I. | Hittills har följande länder eller territorier, nämligen Andorra, Argentina, Kanada, Färöarna, Guernsey, Isle of Man, Jersey, Uruguay, Israel, Schweiz och Nya Zeeland erkänts ha en adekvat nivå av uppgiftsskydd, och beviljats positiv särbehandling i fråga om tillträdet till EU:s marknad. |
| --- | --- |

I.

Hittills har följande länder eller territorier, nämligen Andorra, Argentina, Kanada, Färöarna, Guernsey, Isle of Man, Jersey, Uruguay, Israel, Schweiz och Nya Zeeland erkänts ha en adekvat nivå av uppgiftsskydd, och beviljats positiv särbehandling i fråga om tillträdet till EU:s marknad.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen och Förenta staternas administration har gjort för att integritetsskyddet i skölden för skydd av privatlivet ska bli avsevärt bättre än i safe harbour-beslutet, framför allt att det införts centrala definitioner såsom ”personuppgifter”, ”bearbetning” och ”registeransvarig”, att det inrättats mekanismer för att säkerställa övervakning av förteckningen i samband med skölden, och att det numera blivit obligatoriskt med externa och interna översyner av efterlevnaden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen och Förenta staternas administration har gjort för att integritetsskyddet i skölden för skydd av privatlivet ska bli avsevärt bättre än i safe harbour-beslutet, framför allt att det införts centrala definitioner såsom ”personuppgifter”, ”bearbetning” och ”registeransvarig”, att det inrättats mekanismer för att säkerställa övervakning av förteckningen i samband med skölden, och att det numera blivit obligatoriskt med externa och interna översyner av efterlevnaden.

| 2. | Europaparlamentet framhåller vikten av de transatlantiska förbindelserna, som kvarstår som ett livsintresse för båda parter. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en helhetslösning mellan Förenta staterna och EU bör respektera rätten till uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet. Parlamentet erinrar om att EU har skyddet av personuppgifter som ett av sina grundläggande mål, också i samband med att uppgifterna överförs till EU:s största handelspartner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller vikten av de transatlantiska förbindelserna, som kvarstår som ett livsintresse för båda parter. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en helhetslösning mellan Förenta staterna och EU bör respektera rätten till uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet. Parlamentet erinrar om att EU har skyddet av personuppgifter som ett av sina grundläggande mål, också i samband med att uppgifterna överförs till EU:s största handelspartner.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att skölden för skydd av privatlivet måste vara förenlig med EU:s primär- och sekundärrätt samt med relevanta domar från både Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att skölden för skydd av privatlivet måste vara förenlig med EU:s primär- och sekundärrätt samt med relevanta domar från både Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att bilaga VI (skrivelse från Robert S. Litt vid den amerikanska underrättelsemyndigheten Office of the Director of National Intelligence, ODNI) gör det klart att den amerikanske presidentens policydirektiv 28 (Presidential Policy Directive 28, nedan kallat PPD-28) i sex fall fortfarande tillåter bulkinsamling av personuppgifter och personliga kommunikationer från personer som inte är amerikanska medborgare. Parlamentet påpekar att denna bulkinsamling endast måste vara ”så pass skräddarsydd som det låter sig göras” och ”rimlig”, något som inte uppfyller de striktare kriterierna för nödvändighet och proportionerlighet som fastställs i stadgan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att bilaga VI (skrivelse från Robert S. Litt vid den amerikanska underrättelsemyndigheten Office of the Director of National Intelligence, ODNI) gör det klart att den amerikanske presidentens policydirektiv 28 (Presidential Policy Directive 28, nedan kallat PPD-28) i sex fall fortfarande tillåter bulkinsamling av personuppgifter och personliga kommunikationer från personer som inte är amerikanska medborgare. Parlamentet påpekar att denna bulkinsamling endast måste vara ”så pass skräddarsydd som det låter sig göras” och ”rimlig”, något som inte uppfyller de striktare kriterierna för nödvändighet och proportionerlighet som fastställs i stadgan.

| 5. | Europaparlamentet erinrar också om att rättslig säkerhet, och framför allt klara och enhetliga regler, är utslagsgivande för företagens utveckling och tillväxt, framför allt för små och medelstora företag, för att de inte ska bli osäkra på vad som gäller rent juridiskt och få vidkännas svåra konsekvenser för sin verksamhet och sin förmåga att göra affärer på andra sidan Atlanten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar också om att rättslig säkerhet, och framför allt klara och enhetliga regler, är utslagsgivande för företagens utveckling och tillväxt, framför allt för små och medelstora företag, för att de inte ska bli osäkra på vad som gäller rent juridiskt och få vidkännas svåra konsekvenser för sin verksamhet och sin förmåga att göra affärer på andra sidan Atlanten.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att privatpersoner fått en mekanism för rättslig prövning i skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Förenta staternas administration att åtgärda den nuvarande komplicerade karaktären för att förfarandena ska bli användarvänliga och effektiva. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att privatpersoner fått en mekanism för rättslig prövning i skölden för skydd av privatlivet. Parlamentet uppmanar kommissionen och Förenta staternas administration att åtgärda den nuvarande komplicerade karaktären för att förfarandena ska bli användarvänliga och effektiva.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utverka klarläggande av den rättsliga statusen för Förenta staternas skriftliga försäkringar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utverka klarläggande av den rättsliga statusen för Förenta staternas skriftliga försäkringar.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en ombudsperson i Förenta staternas utrikesdepartement, som kommer att samarbeta med oberoende myndigheter för att besvara förfrågningar, som inkommit från privatpersoner, handlar om statlig övervakning och förmedlats via EU:s tillsynsmyndigheter. Parlamentet anser dock att denna nya institution inte är tillräckligt oberoende och inte fått adekvata befogenheter för att effektivt fullgöra sina skyldigheter och verkställa dem. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en ombudsperson i Förenta staternas utrikesdepartement, som kommer att samarbeta med oberoende myndigheter för att besvara förfrågningar, som inkommit från privatpersoner, handlar om statlig övervakning och förmedlats via EU:s tillsynsmyndigheter. Parlamentet anser dock att denna nya institution inte är tillräckligt oberoende och inte fått adekvata befogenheter för att effektivt fullgöra sina skyldigheter och verkställa dem.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att skölden för skydd av privatlivet gett medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter en framträdande roll för att utreda och undersöka klagomål som hänför sig till skyddet av personuppgifter enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och för att tillfälligt inställa överföringen av data, liksom också att Förenta staternas handelsdepartement ålagts att lösa sådana klagomål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att skölden för skydd av privatlivet gett medlemsstaternas dataskyddsmyndigheter en framträdande roll för att utreda och undersöka klagomål som hänför sig till skyddet av personuppgifter enligt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och för att tillfälligt inställa överföringen av data, liksom också att Förenta staternas handelsdepartement ålagts att lösa sådana klagomål.

| 10. | Europaparlamentet inser att skölden för skydd av privatlivet ingår som ett led i en mera brett upplagd dialog mellan EU och tredjeländer, bland dem också Förenta staterna, om dataintegritet, handel, säkerhet och rättigheter och mål av gemensamt intresse i anslutning till dem. Parlamentet uppmanar därför alla parter att samarbeta för att få till stånd fungerande, gemensamma internationella ramar och inhemska lagar som uppnår dessa mål, samt en fortgående förbättring av dem. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet inser att skölden för skydd av privatlivet ingår som ett led i en mera brett upplagd dialog mellan EU och tredjeländer, bland dem också Förenta staterna, om dataintegritet, handel, säkerhet och rättigheter och mål av gemensamt intresse i anslutning till dem. Parlamentet uppmanar därför alla parter att samarbeta för att få till stånd fungerande, gemensamma internationella ramar och inhemska lagar som uppnår dessa mål, samt en fortgående förbättring av dem.

| 11. | Europaparlamentet insisterar på att rättssäkerheten med avseende på överföringen av personuppgifter mellan EU och USA är en väsentlig aspekt för konsumenternas förtroende, för utvecklingen av transatlantisk affärsverksamhet och för samarbetet inom brottsbekämpning, och därför är det en oeftergivlig förutsättning för effektivitet och ett långsiktigt genomförande att de instrument som möjliggör sådana överföringar är förenliga med både EU:s primär- och sekundärrätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet insisterar på att rättssäkerheten med avseende på överföringen av personuppgifter mellan EU och USA är en väsentlig aspekt för konsumenternas förtroende, för utvecklingen av transatlantisk affärsverksamhet och för samarbetet inom brottsbekämpning, och därför är det en oeftergivlig förutsättning för effektivitet och ett långsiktigt genomförande att de instrument som möjliggör sådana överföringar är förenliga med både EU:s primär- och sekundärrätt.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de rekommendationer som uttrycks i artikel 29-gruppens yttrande 01/2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut genomföra de rekommendationer som uttrycks i artikel 29-gruppens yttrande 01/2016 om utkastet till beslut om adekvat skydd genom skölden för skydd av privatlivet i EU och USA.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i praktisk handling till fullo omsätta sitt ansvar enligt skölden för skydd av privatlivet, nämligen att med jämna mellanrum se över vad den kommit fram till om huruvida skyddet är likvärdigt och vilka juridiska motiveringar det finns till detta, framför allt mot bakgrund av att den nya allmänna dataskyddsförordningen ska börja tillämpas efter två år. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i praktisk handling till fullo omsätta sitt ansvar enligt skölden för skydd av privatlivet, nämligen att med jämna mellanrum se över vad den kommit fram till om huruvida skyddet är likvärdigt och vilka juridiska motiveringar det finns till detta, framför allt mot bakgrund av att den nya allmänna dataskyddsförordningen ska börja tillämpas efter två år.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta dialogen med Förenta staternas administration för att förhandla fram ytterligare förbättringar av skölden för skydd av privatlivet mot bakgrund av dess nuvarande brister. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta dialogen med Förenta staternas administration för att förhandla fram ytterligare förbättringar av skölden för skydd av privatlivet mot bakgrund av dess nuvarande brister.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas regering och kongress. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas regering och kongress.

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(2)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(3)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0230.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

En ny giv för energikonsumenterna

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om En ny giv för energikonsumenterna (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2015En ny giv för energikonsumenterna (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2015En ny giv för energikonsumenterna (COM(2015)0339),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 15 juli 2015Inledning av ett offentligt samråd om en ny marknadsmodell för energimarknaderna (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 15 juli 2015Inledning av ett offentligt samråd om en ny marknadsmodell för energimarknaderna (COM(2015)0340),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 februari 2016En EU-strategi för uppvärmning och kylning (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 februari 2016En EU-strategi för uppvärmning och kylning (COM(2016)0051),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2012För en välfungerande inre marknad för energi (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2012För en välfungerande inre marknad för energi (COM(2012)0663),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885),

| — | med beaktande av det tredje energipaketet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje energipaketet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd av personuppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd av personuppgifter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2012/148/EU av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2012/148/EU av den 9 mars 2012 om förberedelser för uppsättning av smarta mätsystem,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om en europeisk stadga om konsumenternas rättigheter på energiområdet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om en europeisk stadga om konsumenternas rättigheter på energiområdet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2013 om en välfungerande inre marknad för energi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2013 om en välfungerande inre marknad för energi (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om lokala och regionala konsekvenser av utvecklingen av intelligenta nät (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om lokala och regionala konsekvenser av utvecklingen av intelligenta nät (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om konsumentskydd – konsumentskydd i samband med försörjningstjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2014 om konsumentskydd – konsumentskydd i samband med försörjningstjänster (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2015 om ”På väg mot en europeisk energiunion” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2015 om ”På väg mot en europeisk energiunion” (6),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0161/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0161/2016).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En ny giv för energikonsumenterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En ny giv för energikonsumenterna.

| 2. | Europaparlamentet understryker att detta betänkande tar sikte på en ny giv för hushållsförbrukare av energi i samband med energiomställningen, och framhåller att industrikonsumenter bör behandlas separat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att detta betänkande tar sikte på en ny giv för hushållsförbrukare av energi i samband med energiomställningen, och framhåller att industrikonsumenter bör behandlas separat.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att den pågående energiomställningen leder till att vi kommer bort från ett energisystem som bygger på traditionell centraliserad kraftproduktion och i stället får ett energisystem som är mera decentraliserat, energieffektivt och flexibelt, och i hög grad bygger på förnybar energi. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att den pågående energiomställningen leder till att vi kommer bort från ett energisystem som bygger på traditionell centraliserad kraftproduktion och i stället får ett energisystem som är mera decentraliserat, energieffektivt och flexibelt, och i hög grad bygger på förnybar energi.

| 4. | Europaparlamentet påpekar vilka kostnader omställningen till en ny marknadsmodell kommer att föra med sig i vissa medlemsstater, och uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till vad dessa kostnader kommer att innebära med tanke på överkomliga priser och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar vilka kostnader omställningen till en ny marknadsmodell kommer att föra med sig i vissa medlemsstater, och uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till vad dessa kostnader kommer att innebära med tanke på överkomliga priser och konkurrenskraft.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att målet i sista hand bör bestå i en ekonomi som till fullo använder sig av principen om ”energieffektivitet först/första bränsle” och prioriterar energibesparingar och åtgärder på efterfrågesidan, snarare än på utbudssidan, för att på så sätt uppnå våra klimatmål i enlighet med Parisavtalets scenario om 1,5 oC, tillsammans med trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och, framför allt, lägre kostnader för konsumenterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att målet i sista hand bör bestå i en ekonomi som till fullo använder sig av principen om ”energieffektivitet först/första bränsle” och prioriterar energibesparingar och åtgärder på efterfrågesidan, snarare än på utbudssidan, för att på så sätt uppnå våra klimatmål i enlighet med Parisavtalets scenario om 1,5 oC, tillsammans med trygg energiförsörjning, konkurrenskraft och, framför allt, lägre kostnader för konsumenterna.

| 6. | Europaparlamentet anser att energiunionen bör låta nuvarande och kommande invånargenerationers intressen stå i centrum, och att den bör






  a) | ge invånarna stabil, överkomligt prissatt, effektiv och hållbar energi, och energieffektiva produkter, tjänster och byggnader med hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att energiunionen bör låta nuvarande och kommande invånargenerationers intressen stå i centrum, och att den bör

a)

ge invånarna stabil, överkomligt prissatt, effektiv och hållbar energi, och energieffektiva produkter, tjänster och byggnader med hög kvalitet,

| b) | ge invånarna möjlighet att själva producera, förbruka, lagra eller handla med egen förnybar energi, antingen enskilt eller kollektivt, samt att vidta energisparåtgärder, att aktivt delta på energimarknaden genom att det finns valmöjligheter för konsumenterna och att kunna ta del av efterfrågeflexibiliteten under betryggande och förtroendeingivande former, varvid parlamentet anser att man på EU-nivå bör komma överens om en definition av begreppet ”prosument”, genom en inkluderande process under kommissionens ledning, |
| --- | --- |

b)

ge invånarna möjlighet att själva producera, förbruka, lagra eller handla med egen förnybar energi, antingen enskilt eller kollektivt, samt att vidta energisparåtgärder, att aktivt delta på energimarknaden genom att det finns valmöjligheter för konsumenterna och att kunna ta del av efterfrågeflexibiliteten under betryggande och förtroendeingivande former, varvid parlamentet anser att man på EU-nivå bör komma överens om en definition av begreppet ”prosument”, genom en inkluderande process under kommissionens ledning,

| c) | bidra till att utrota energifattigdomen, |
| --- | --- |

c)

bidra till att utrota energifattigdomen,

| d) | skydda konsumenterna mot att från marknadsaktörernas sida utsättas för förfaranden som är oseriösa och otillbörliga och där det saknas konkurrens, och låta konsumenterna till fullo utöva sina rättigheter, |
| --- | --- |

d)

skydda konsumenterna mot att från marknadsaktörernas sida utsättas för förfaranden som är oseriösa och otillbörliga och där det saknas konkurrens, och låta konsumenterna till fullo utöva sina rättigheter,

| e) | skapa gynnsamma förutsättningar för en välfungerande och konkurrensutsatt inre marknad för energi, som ger konsumenterna möjlighet att välja och att få öppen och tydlig information. |
| --- | --- |

e)

skapa gynnsamma förutsättningar för en välfungerande och konkurrensutsatt inre marknad för energi, som ger konsumenterna möjlighet att välja och att få öppen och tydlig information.

| 7. | Europaparlamentet anser att man, i samband med att reglerade energipriser för konsumenterna frångås, inom strategin för energiunionen bör beakta hur mycket konkurrens det faktiskt förekommer på marknaderna, för att konsumenterna ska kunna få trygga energipriser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att man, i samband med att reglerade energipriser för konsumenterna frångås, inom strategin för energiunionen bör beakta hur mycket konkurrens det faktiskt förekommer på marknaderna, för att konsumenterna ska kunna få trygga energipriser.

| 8. | Europaparlamentet anser att energiomställningen bör ha som sin allmänna princip att vi ska få ett energisystem som präglas av ökad effektivitet, insyn, hållbarhet, konkurrens, stabilitet och decentralisering, som i högre grad ger utrymme för alla och som blir till nytta för samhället som helhet, ökar medverkan från invånarnas och lokala och regionala aktörers och samhällens sida, och låter dem bli ägare eller delägare till produktionen, distributionen och lagringen av förnybar energi, allt under det att de mest utsatta samtidigt skyddas och det ses till att de kan dra nytta av energieffektivitetsåtgärder och förnybar energi. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att energiomställningen bör ha som sin allmänna princip att vi ska få ett energisystem som präglas av ökad effektivitet, insyn, hållbarhet, konkurrens, stabilitet och decentralisering, som i högre grad ger utrymme för alla och som blir till nytta för samhället som helhet, ökar medverkan från invånarnas och lokala och regionala aktörers och samhällens sida, och låter dem bli ägare eller delägare till produktionen, distributionen och lagringen av förnybar energi, allt under det att de mest utsatta samtidigt skyddas och det ses till att de kan dra nytta av energieffektivitetsåtgärder och förnybar energi.

På väg mot en välfungerande energimarknad till nytta för invånarna

| 9. | Europaparlamentet anser att det tredje energipaketet, trots att vissa framsteg gjorts, ännu inte helt förverkligat sitt syfte i alla EU-medlemsstater, alltså att vi ska få en verkligt konkurrensutsatt och insyns- och konsumentvänlig detaljhandelsmarknad för energi. Detta framgår av att marknadskoncentrationen fortsätter att vara stor och av att sjunkande grossistpriser inte slagit igenom i priserna på detaljhandelsmarknaden, liksom av att konsumenterna sällan byter leverantör, och att konsumenttillfredsställelsen är ringa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det tredje energipaketet, trots att vissa framsteg gjorts, ännu inte helt förverkligat sitt syfte i alla EU-medlemsstater, alltså att vi ska få en verkligt konkurrensutsatt och insyns- och konsumentvänlig detaljhandelsmarknad för energi. Detta framgår av att marknadskoncentrationen fortsätter att vara stor och av att sjunkande grossistpriser inte slagit igenom i priserna på detaljhandelsmarknaden, liksom av att konsumenterna sällan byter leverantör, och att konsumenttillfredsställelsen är ringa.

| 10. | Europaparlamentet anser därför att kommissionen bör söka fram eller utveckla ytterligare indikatorer på vad som är en välfungerande och konsumentvänlig energimarknad. Parlamentet understryker att dessa indikatorer bör ta hänsyn, bland annat till vilka ekonomiska konsekvenser ett leverantörsbyte får för energikonsumenterna och till vilka tekniska hinder det finns för byte av leverantör eller plan, liksom till nivån av medvetenhet på konsumenthåll. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser därför att kommissionen bör söka fram eller utveckla ytterligare indikatorer på vad som är en välfungerande och konsumentvänlig energimarknad. Parlamentet understryker att dessa indikatorer bör ta hänsyn, bland annat till vilka ekonomiska konsekvenser ett leverantörsbyte får för energikonsumenterna och till vilka tekniska hinder det finns för byte av leverantör eller plan, liksom till nivån av medvetenhet på konsumenthåll.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att det behövs öppna och välreglerade marknader med insyn och konkurrens för att priserna ska hållas nere, innovationen drivas på, kunderna få bättre service och hindren tas bort för nya företagsmodeller som kan bli värdefulla för medborgarna, både genom att ge dem egenmakt och bidra till att förebygga energifattigdom. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller att det behövs öppna och välreglerade marknader med insyn och konkurrens för att priserna ska hållas nere, innovationen drivas på, kunderna få bättre service och hindren tas bort för nya företagsmodeller som kan bli värdefulla för medborgarna, både genom att ge dem egenmakt och bidra till att förebygga energifattigdom.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att kundernas valmöjligheter inom distributionsnäten är begränsade, eftersom näten är naturliga monopol, vilket innebär att kunderna inte kan byta den systemansvariga för distributionsnätet. Parlamentet betonar att det behövs en lämplig marknadsövervakning av systemansvariga för distributionsnäten, så att kunderna skyddas mot chockhöjningar av distributionsavgifterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att kundernas valmöjligheter inom distributionsnäten är begränsade, eftersom näten är naturliga monopol, vilket innebär att kunderna inte kan byta den systemansvariga för distributionsnätet. Parlamentet betonar att det behövs en lämplig marknadsövervakning av systemansvariga för distributionsnäten, så att kunderna skyddas mot chockhöjningar av distributionsavgifterna.

| 13. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder, så att fördelarna med ökad sammanlänkning av nationella nät inte överförs till de systemansvariga för distributionsnäten, utan direkt omvandlas till fördelar för slutkonsumenterna. Parlamentet anser vidare att en förbättrad sammanlänkning av de nationella näten måste bli till nytta för konsumenternas energipriser, och att man därför bör undvika att det bara blir de systemansvariga för distributionsnäten som drar nytta av sammanlänkningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder, så att fördelarna med ökad sammanlänkning av nationella nät inte överförs till de systemansvariga för distributionsnäten, utan direkt omvandlas till fördelar för slutkonsumenterna. Parlamentet anser vidare att en förbättrad sammanlänkning av de nationella näten måste bli till nytta för konsumenternas energipriser, och att man därför bör undvika att det bara blir de systemansvariga för distributionsnäten som drar nytta av sammanlänkningen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant se till att det tredje energipaketet genomförs till fullo, och vill att det ska ses över och bli en ny marknadsmodell för energimarknaderna, för att följande rekommendationer som hänför sig till hushållskonsumenter ska kunna beaktas:






  a) | Parlamentet rekommenderar att faktureringsintervallen för energifakturorna ska förbättras och att både fakturorna och avtalen ska bli tydligare och medge ökad insyn, för att det ska gå lättare att förstå dem och göra jämförelser mellan dem. Parlamentet håller fast vid att klarspråk måste användas och facktermer undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att reda ut vilka minimikrav i fråga om information som behövs här, också i form av bästa praxis. Parlamentet betonar att både fasta avgifter och skatter och avgifter tydligt bör fastställas som sådana i fakturorna, så att kunden lätt kan skilja dem från varierande och konsumtionsrelaterade kostnader. Parlamentet erinrar om att leverantörerna i dagens läge är skyldiga att i eller tillsammans med fakturorna ange var och en energikällas andel av leverantörens sammanlagda bränslesammansättning under fjolåret och att dessa angivelser ska vara lättbegripliga och möjliggöra tydliga jämförelser och även visa var man kan få information om miljöpåverkan i form av koldioxidutsläpp och radioaktivt avfall. |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant se till att det tredje energipaketet genomförs till fullo, och vill att det ska ses över och bli en ny marknadsmodell för energimarknaderna, för att följande rekommendationer som hänför sig till hushållskonsumenter ska kunna beaktas:

a)

Parlamentet rekommenderar att faktureringsintervallen för energifakturorna ska förbättras och att både fakturorna och avtalen ska bli tydligare och medge ökad insyn, för att det ska gå lättare att förstå dem och göra jämförelser mellan dem. Parlamentet håller fast vid att klarspråk måste användas och facktermer undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen att reda ut vilka minimikrav i fråga om information som behövs här, också i form av bästa praxis. Parlamentet betonar att både fasta avgifter och skatter och avgifter tydligt bör fastställas som sådana i fakturorna, så att kunden lätt kan skilja dem från varierande och konsumtionsrelaterade kostnader. Parlamentet erinrar om att leverantörerna i dagens läge är skyldiga att i eller tillsammans med fakturorna ange var och en energikällas andel av leverantörens sammanlagda bränslesammansättning under fjolåret och att dessa angivelser ska vara lättbegripliga och möjliggöra tydliga jämförelser och även visa var man kan få information om miljöpåverkan i form av koldioxidutsläpp och radioaktivt avfall.

| b) | Parlamentet rekommenderar att det inrättas en enda kontaktpunkt som ska tillhandahålla all relevant information för att konsumenterna ska kunna fatta ett välgrundat beslut. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet rekommenderar att det inrättas en enda kontaktpunkt som ska tillhandahålla all relevant information för att konsumenterna ska kunna fatta ett välgrundat beslut.

| c) | Parlamentet rekommenderar att systemansvariga för distributionsnätet, eftersom de har tillgång till uppgifter om ett hushålls förbrukningshistorik, tillsammans med driftsansvariga för oberoende jämförelseverktyg och energitillsynsmyndigheter ska se efter hur de bäst kan gå ut med anbudsjämförelser till konsumenterna, för att alla konsumenter, alltså också de som inte har åtkomst till internet eller kan använda det, ska få reda på om de skulle kunna spara pengar genom att byta leverantör. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet rekommenderar att systemansvariga för distributionsnätet, eftersom de har tillgång till uppgifter om ett hushålls förbrukningshistorik, tillsammans med driftsansvariga för oberoende jämförelseverktyg och energitillsynsmyndigheter ska se efter hur de bäst kan gå ut med anbudsjämförelser till konsumenterna, för att alla konsumenter, alltså också de som inte har åtkomst till internet eller kan använda det, ska få reda på om de skulle kunna spara pengar genom att byta leverantör.

| d) | Parlamentet rekommenderar att det tas fram riktlinjer för prisjämförelseverktyg, för att tillförsäkra konsumenterna åtkomst till oberoende, aktuella och begripliga jämförelseverktyg. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör överväga att ta fram ackrediteringssystem för alla prisjämförelseverktyg, i överensstämmelse med riktlinjerna från CEER (det europeiska rådet för energitillsynsmyndigheter). |
| --- | --- |

d)

Parlamentet rekommenderar att det tas fram riktlinjer för prisjämförelseverktyg, för att tillförsäkra konsumenterna åtkomst till oberoende, aktuella och begripliga jämförelseverktyg. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör överväga att ta fram ackrediteringssystem för alla prisjämförelseverktyg, i överensstämmelse med riktlinjerna från CEER (det europeiska rådet för energitillsynsmyndigheter).

| e) | Parlamentet rekommenderar att det inrättas nya plattformar som ska fungera som oberoende prisjämförelseverktyg, för att konsumenterna ska få veta mer om vad det står i deras fakturor. Parlamentet rekommenderar att sådana oberoende plattformar ger information om den respektive procentuella andelen för de energikällor som använts och om vilka olika skatter, avgifter och tilläggsfaktorer som ingår i energitarifferna, och att informationen möjliggör jämförelser så att konsumenterna lätt kan leta efter förmånligare erbjudanden i fråga om pris, kvalitet och hållbarhet. Denna uppgift skulle kunna utföras av befintliga organ, t.ex. nationella energimyndigheter, tillsynsmyndigheter eller konsumentorganisationer. Parlamentet rekommenderar minst ett sådant oberoende prisjämförelseverktyg per medlemsstat. |
| --- | --- |

e)

Parlamentet rekommenderar att det inrättas nya plattformar som ska fungera som oberoende prisjämförelseverktyg, för att konsumenterna ska få veta mer om vad det står i deras fakturor. Parlamentet rekommenderar att sådana oberoende plattformar ger information om den respektive procentuella andelen för de energikällor som använts och om vilka olika skatter, avgifter och tilläggsfaktorer som ingår i energitarifferna, och att informationen möjliggör jämförelser så att konsumenterna lätt kan leta efter förmånligare erbjudanden i fråga om pris, kvalitet och hållbarhet. Denna uppgift skulle kunna utföras av befintliga organ, t.ex. nationella energimyndigheter, tillsynsmyndigheter eller konsumentorganisationer. Parlamentet rekommenderar minst ett sådant oberoende prisjämförelseverktyg per medlemsstat.

| f) | Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, av omsorg om bättre konkurrens mellan leverantörerna på detaljmarknaden, tar fram riktlinjer i samråd med driftsansvariga för prisjämförelseverktyg och konsumentgrupper, för att leverantörerna ska utforma sina olika tariffer på ett sådant sätt att de går lätt att jämföra och att konsumenterna inte blir förvirrade. |
| --- | --- |

f)

Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, av omsorg om bättre konkurrens mellan leverantörerna på detaljmarknaden, tar fram riktlinjer i samråd med driftsansvariga för prisjämförelseverktyg och konsumentgrupper, för att leverantörerna ska utforma sina olika tariffer på ett sådant sätt att de går lätt att jämföra och att konsumenterna inte blir förvirrade.

| g) | Parlamentet rekommenderar att konsumenterna i eller tillsammans med energifakturorna ska få veta vilken tariff som är lämpligast och förmånligast för dem, utgående från deras förbrukningshistorik, och att konsumenterna så lätt som möjligt bör kunna byta till den tariffen, om de så önskar. Parlamentet konstaterar att de fåtaliga leverantörsbytena i många medlemsstater visar att många hushåll, framför allt de mest utsatta, inte är engagerade i energimarknaden och fortfarande betungas av olämpliga, föråldrade och dyra tariffer. |
| --- | --- |

g)

Parlamentet rekommenderar att konsumenterna i eller tillsammans med energifakturorna ska få veta vilken tariff som är lämpligast och förmånligast för dem, utgående från deras förbrukningshistorik, och att konsumenterna så lätt som möjligt bör kunna byta till den tariffen, om de så önskar. Parlamentet konstaterar att de fåtaliga leverantörsbytena i många medlemsstater visar att många hushåll, framför allt de mest utsatta, inte är engagerade i energimarknaden och fortfarande betungas av olämpliga, föråldrade och dyra tariffer.

| h) | Parlamentet rekommenderar att det utreds vilka åtgärder som behövs för att detaljpriserna bättre ska kunna återspegla grossistpriserna, så att man kan bryta trenden med att energifakturorna alltmer präglas av fasta inslag, framför allt skatter och avgifter, och i vissa fall anslutningsavgifter. Parlamentet framhåller vilken skillnad det är mellan de skatter och avgifter som betalas av hushållen, jämfört med vad industrikonsumenterna betalar. |
| --- | --- |

h)

Parlamentet rekommenderar att det utreds vilka åtgärder som behövs för att detaljpriserna bättre ska kunna återspegla grossistpriserna, så att man kan bryta trenden med att energifakturorna alltmer präglas av fasta inslag, framför allt skatter och avgifter, och i vissa fall anslutningsavgifter. Parlamentet framhåller vilken skillnad det är mellan de skatter och avgifter som betalas av hushållen, jämfört med vad industrikonsumenterna betalar.

| 15. | Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att alla energileverantörers webbplatser och e-fakturering bör vara fullt tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och uppfylla de relevanta kraven i den europeiska standarden EN 301 549. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är av den bestämda uppfattningen att alla energileverantörers webbplatser och e-fakturering bör vara fullt tillgängliga för personer med funktionsnedsättning och uppfylla de relevanta kraven i den europeiska standarden EN 301 549.

| 16. | Europaparlamentet håller fast vid att medlemsstaterna fullständigt bör genomföra det tredje energipaketets bestämmelser om leverantörsbyte, och att nationell lagstiftning bör garantera konsumenterna rätten att snabbt, enkelt och kostnadsfritt byta leverantör, och att möjligheten till leverantörsbyte inte bör hindras av några uppsägningsavgifter eller straffavgifter. Parlamentet håller fast vid att denna rättighet måste förverkligas med hjälp av marknadsövervakning och effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder, och stöder Acers rekommendationer om leverantörsbyte, Bridge to 2025. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet håller fast vid att medlemsstaterna fullständigt bör genomföra det tredje energipaketets bestämmelser om leverantörsbyte, och att nationell lagstiftning bör garantera konsumenterna rätten att snabbt, enkelt och kostnadsfritt byta leverantör, och att möjligheten till leverantörsbyte inte bör hindras av några uppsägningsavgifter eller straffavgifter. Parlamentet håller fast vid att denna rättighet måste förverkligas med hjälp av marknadsövervakning och effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder, och stöder Acers rekommendationer om leverantörsbyte, Bridge to 2025.

| 17. | Europaparlamentet anser att man bör främja system och kampanjer för kollektivt leverantörsbyte för att hjälpa konsumenterna få fördelaktigare villkor, både i prishänseende och kvalitetshänseende. Parlamentet framhåller att de här systemen måste vara oberoende, trovärdiga, transparenta och heltäckande och ha plats för alla, så att de når ut också till personer som är mindre engagerade i dessa frågor. Parlamentet föreslår att de lokala myndigheterna, tillsynsorganen och konsumentorganisationer och andra icke vinstdrivande organisationer med fördel kan sköta denna uppgift, så att oseriösa tillvägagångssätt undviks. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att man bör främja system och kampanjer för kollektivt leverantörsbyte för att hjälpa konsumenterna få fördelaktigare villkor, både i prishänseende och kvalitetshänseende. Parlamentet framhåller att de här systemen måste vara oberoende, trovärdiga, transparenta och heltäckande och ha plats för alla, så att de når ut också till personer som är mindre engagerade i dessa frågor. Parlamentet föreslår att de lokala myndigheterna, tillsynsorganen och konsumentorganisationer och andra icke vinstdrivande organisationer med fördel kan sköta denna uppgift, så att oseriösa tillvägagångssätt undviks.

| 18. | Europaparlamentet håller fast vid att de föreskrifter som finns i direktiven om otillbörliga affärsmetoder respektive om konsumenternas rättigheter och som behandlar hemförsäljning, oskäliga avtalsvillkor, otillbörliga affärsmetoder och aggressiv marknadsföring ska genomföras och verkställas ordentligt av medlemsstaterna, till skydd för energikonsumenterna, och framför allt de mest utsatta bland dem. Parlamentet konstaterar att klagomålen rörande hemförsäljning har ökat i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet håller fast vid att de föreskrifter som finns i direktiven om otillbörliga affärsmetoder respektive om konsumenternas rättigheter och som behandlar hemförsäljning, oskäliga avtalsvillkor, otillbörliga affärsmetoder och aggressiv marknadsföring ska genomföras och verkställas ordentligt av medlemsstaterna, till skydd för energikonsumenterna, och framför allt de mest utsatta bland dem. Parlamentet konstaterar att klagomålen rörande hemförsäljning har ökat i flera medlemsstater.

| 19. | Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inkludera särskilda energilagar i bilagan till förordningen om samarbete på konsumentskyddsområdet (7). |
| --- | --- |

19.

Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inkludera särskilda energilagar i bilagan till förordningen om samarbete på konsumentskyddsområdet (7).

Att göra energisystemet mera demokratiskt genom att ge medborgarna egenansvar för energiomställningen, producera egen förnybar energi och bli energieffektiva

| 20. | Europaparlamentet anser att lokala myndigheter, lokalsamhällen, kooperativ, hushåll och enskilda personer intar en nyckelställning i ett välfungerande energisystem och att de bör bidra avsevärt till energiomställningen och uppmuntras bli energiproducenter och energileverantörer, om de väljer att göra det. Parlamentet påpekar att det av denna anledning är viktigt att Europeiska unionen antar en gemensam operativ definition av ”prosumenter”. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att lokala myndigheter, lokalsamhällen, kooperativ, hushåll och enskilda personer intar en nyckelställning i ett välfungerande energisystem och att de bör bidra avsevärt till energiomställningen och uppmuntras bli energiproducenter och energileverantörer, om de väljer att göra det. Parlamentet påpekar att det av denna anledning är viktigt att Europeiska unionen antar en gemensam operativ definition av ”prosumenter”.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa system för nettomätning för att stödja självgenerering och kooperativ energiproduktion. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa system för nettomätning för att stödja självgenerering och kooperativ energiproduktion.

| 22. | Europaparlamentet anser att en optimal energiomställning kommer att förutsätta en genomgripande beteendeförändring bland befolkningen. Här anser parlamentet att incitament och tillgång till information av god kvalitet spelar en nyckelroll och uppmanar kommissionen att ta upp detta i sina kommande förslag. Parlamentet menar att upplysnings- och informationskampanjer kommer att bli viktiga för denna beteendeförändring. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att en optimal energiomställning kommer att förutsätta en genomgripande beteendeförändring bland befolkningen. Här anser parlamentet att incitament och tillgång till information av god kvalitet spelar en nyckelroll och uppmanar kommissionen att ta upp detta i sina kommande förslag. Parlamentet menar att upplysnings- och informationskampanjer kommer att bli viktiga för denna beteendeförändring.

| 23. | Europaparlamentet anser att den begränsade tillgången till kapital, de avsevärda inledande investeringskostnaderna och de utdragna amorteringstiderna lägger hinder i vägen för att självgenerering och energieffektivitetsåtgärder ska vinna spridning. Parlamentet uppmuntrar till nya företagsmodeller, kollektiv upphandling och innovativa finansieringsinstrument, så att alla konsumenter får incitament till självgenerering, egen förbrukning och energieffektivitetsåtgärder. Parlamentet menar att detta bör bli ett viktigt mål för EIB, Efsi, Horisont 2020 och strukturfonderna, som marknadsaktörer och offentliga organ bör dra full nytta av. Parlamentet upprepar att projekten bör finansieras utgående från jämförelser av kostnadseffektiviteten, samtidigt som man har i åtanke nationella och europeiska klimat- och energirelaterade mål och skyldigheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att den begränsade tillgången till kapital, de avsevärda inledande investeringskostnaderna och de utdragna amorteringstiderna lägger hinder i vägen för att självgenerering och energieffektivitetsåtgärder ska vinna spridning. Parlamentet uppmuntrar till nya företagsmodeller, kollektiv upphandling och innovativa finansieringsinstrument, så att alla konsumenter får incitament till självgenerering, egen förbrukning och energieffektivitetsåtgärder. Parlamentet menar att detta bör bli ett viktigt mål för EIB, Efsi, Horisont 2020 och strukturfonderna, som marknadsaktörer och offentliga organ bör dra full nytta av. Parlamentet upprepar att projekten bör finansieras utgående från jämförelser av kostnadseffektiviteten, samtidigt som man har i åtanke nationella och europeiska klimat- och energirelaterade mål och skyldigheter.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser stabila, tillräckliga och kostnadseffektiva system för ekonomisk ersättning, för att investeringssäkerheten ska garanteras och för att små och medelstora projekt för förnybar energi ska vinna större spridning, samtidigt som snedvridningarna av marknaden minimeras. Parlamentet uppmanar här medlemsstaterna att dra full nytta av de undantag för stöd av mindre betydelse, som föreskrivs i riktlinjerna för statligt stöd från 2014. Parlamentet anser att nättaxor och andra avgifter bör medge insyn, vara icke-diskriminerande, och på ett rättvist sätt återspegla konsumenternas avtryck på energinätet, med undvikande av dubbel debitering och samtidigt garantera att det finns tillräckligt med ekonomiska resurser för underhåll och utveckling av distributionsnäten. Parlamentet beklagar de retroaktiva förändringarna i systemen för stöd till förnybar energi, liksom också att det införts orättvisa och orimligt betungande skatter eller avgifter, som hindrar fortsatt utbyggnad av självgenerering. Parlamentet framhåller att väl utformade och framtidssäkra stödsystem är viktiga för att investerarna ska få ökad säkerhet och mer värde för sina pengar, och för att sådana förändringar framledes ska kunna undvikas. Parlamentet betonar att prosumenter som förser nätet med lagringskapacitet bör belönas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser stabila, tillräckliga och kostnadseffektiva system för ekonomisk ersättning, för att investeringssäkerheten ska garanteras och för att små och medelstora projekt för förnybar energi ska vinna större spridning, samtidigt som snedvridningarna av marknaden minimeras. Parlamentet uppmanar här medlemsstaterna att dra full nytta av de undantag för stöd av mindre betydelse, som föreskrivs i riktlinjerna för statligt stöd från 2014. Parlamentet anser att nättaxor och andra avgifter bör medge insyn, vara icke-diskriminerande, och på ett rättvist sätt återspegla konsumenternas avtryck på energinätet, med undvikande av dubbel debitering och samtidigt garantera att det finns tillräckligt med ekonomiska resurser för underhåll och utveckling av distributionsnäten. Parlamentet beklagar de retroaktiva förändringarna i systemen för stöd till förnybar energi, liksom också att det införts orättvisa och orimligt betungande skatter eller avgifter, som hindrar fortsatt utbyggnad av självgenerering. Parlamentet framhåller att väl utformade och framtidssäkra stödsystem är viktiga för att investerarna ska få ökad säkerhet och mer värde för sina pengar, och för att sådana förändringar framledes ska kunna undvikas. Parlamentet betonar att prosumenter som förser nätet med lagringskapacitet bör belönas.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att de administrativa hindren för ny kapacitet för självgenerering nedbringas till ett absolut minimum, framför allt genom att begränsningar för marknads- och nättillträdet tas bort. Parlamentet föreslår att de administrativa förfarandena förkortas och förenklas, till exempel genom att man går över till ett enkelt anmälningskrav, samtidigt som alla rättsliga krav respekteras och det dras försorg om att de systemansvariga för distributionen hålls underrättade. Parlamentet föreslår att man vid översynen av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor skulle kunna ta med särskilda bestämmelser om borttagande av hindren och främjande av lokalägda/kooperativa energisystem med hjälp av gemensamma kontaktpunkter som handlägger frågor om tillstånd till projekt och erbjuder ekonomisk och teknisk sakkunskap, och/eller med hjälp av särskilda informationskampanjer på lokal- och närsamhällesnivå, liksom genom att garantera prosumenterna möjlighet att anlita alternativa mekanismer för tvistlösning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar att de administrativa hindren för ny kapacitet för självgenerering nedbringas till ett absolut minimum, framför allt genom att begränsningar för marknads- och nättillträdet tas bort. Parlamentet föreslår att de administrativa förfarandena förkortas och förenklas, till exempel genom att man går över till ett enkelt anmälningskrav, samtidigt som alla rättsliga krav respekteras och det dras försorg om att de systemansvariga för distributionen hålls underrättade. Parlamentet föreslår att man vid översynen av direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor skulle kunna ta med särskilda bestämmelser om borttagande av hindren och främjande av lokalägda/kooperativa energisystem med hjälp av gemensamma kontaktpunkter som handlägger frågor om tillstånd till projekt och erbjuder ekonomisk och teknisk sakkunskap, och/eller med hjälp av särskilda informationskampanjer på lokal- och närsamhällesnivå, liksom genom att garantera prosumenterna möjlighet att anlita alternativa mekanismer för tvistlösning.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att det måste tas fram en gynnsam, stabil och rättvis ram för hyresgäster och dem som bor i flerbostadshus, så att samägande, självgenerering och energieffektivitetsåtgärder kan bli till nytta också för dem. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att det måste tas fram en gynnsam, stabil och rättvis ram för hyresgäster och dem som bor i flerbostadshus, så att samägande, självgenerering och energieffektivitetsåtgärder kan bli till nytta också för dem.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd till borgmästaravtalet, Smarta städer och samhällen och 100 % förnybara samhällen, för att de ska utvidgas och vidareutvecklas såsom ett verktyg för att främja självgenerering och energieffektivitetsåtgärder, bekämpa energifattigdom, underlätta utbyte av bästa praxis mellan alla lokala myndigheter, regioner och medlemsstater, och få alla lokala myndigheter att utan tvivel känna till vilket ekonomiskt stöd som finns att tillgå för dem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sitt stöd till borgmästaravtalet, Smarta städer och samhällen och 100 % förnybara samhällen, för att de ska utvidgas och vidareutvecklas såsom ett verktyg för att främja självgenerering och energieffektivitetsåtgärder, bekämpa energifattigdom, underlätta utbyte av bästa praxis mellan alla lokala myndigheter, regioner och medlemsstater, och få alla lokala myndigheter att utan tvivel känna till vilket ekonomiskt stöd som finns att tillgå för dem.

Att arbeta för att utveckla efterfrågestyrningen

| 28. | Europaparlamentet betonar att energipriserna måste vara olika under perioder av högt respektive lågt energiuttag, för att det ska finnas incitament till efterfrågeflexibilitet. Parlamentet stöder därför utvecklingen av dynamisk prissättning på grundval av frivillighet, varvid dess konsekvenser för alla konsumenter ingående måste bedömas. Parlamentet betonar att det behövs teknik som ger prissignaler som belönar flexibla konsumtionsmönster, för att konsumentresponsen således ska öka. Parlamentet anser att tarifferna måste medge insyn, kunna jämföras med varandra och vara försedda med tydliga förklaringar. Parlamentet rekommenderar en ytterligare analys av olika sätt att inrätta och genomföra progressiva och varierande tariffsystem för att ge incitament till energisparande, självgenerering, efterfrågeflexibilitet och energieffektivitet. Parlamentet påminner kommissionen om att den vid arbetet med de kommande lagförslagen bör garantera att införandet av dynamisk prissättning åtföljs av ökad information till konsumenterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att energipriserna måste vara olika under perioder av högt respektive lågt energiuttag, för att det ska finnas incitament till efterfrågeflexibilitet. Parlamentet stöder därför utvecklingen av dynamisk prissättning på grundval av frivillighet, varvid dess konsekvenser för alla konsumenter ingående måste bedömas. Parlamentet betonar att det behövs teknik som ger prissignaler som belönar flexibla konsumtionsmönster, för att konsumentresponsen således ska öka. Parlamentet anser att tarifferna måste medge insyn, kunna jämföras med varandra och vara försedda med tydliga förklaringar. Parlamentet rekommenderar en ytterligare analys av olika sätt att inrätta och genomföra progressiva och varierande tariffsystem för att ge incitament till energisparande, självgenerering, efterfrågeflexibilitet och energieffektivitet. Parlamentet påminner kommissionen om att den vid arbetet med de kommande lagförslagen bör garantera att införandet av dynamisk prissättning åtföljs av ökad information till konsumenterna.

| 29. | Europaparlamentet anser att konsumenterna lätt och i lämplig tid bör kunna ta del av uppgifter om sin förbrukning och relaterade kostnader för att få hjälp med att fatta välgrundade beslut. Parlamentet noterar att endast 16 medlemsstater har gjort åtaganden om en storskalig utbyggnad av smarta mätare fram till 2020. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att det finns en gedigen rättslig ram när smarta mätare börjar tas i bruk, såsom garanti för att omotiverade fakturajusteringar i efterhand ska frångås och för att ibruktagandet ska bli effektivt och överkomligt prissatt för alla konsumenter, framför allt för energifattiga konsumenter. Parlamentet håller fast vid att vinsterna med smarta mätare bör delas rättvist mellan nätoperatörerna och användarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att konsumenterna lätt och i lämplig tid bör kunna ta del av uppgifter om sin förbrukning och relaterade kostnader för att få hjälp med att fatta välgrundade beslut. Parlamentet noterar att endast 16 medlemsstater har gjort åtaganden om en storskalig utbyggnad av smarta mätare fram till 2020. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att det finns en gedigen rättslig ram när smarta mätare börjar tas i bruk, såsom garanti för att omotiverade fakturajusteringar i efterhand ska frångås och för att ibruktagandet ska bli effektivt och överkomligt prissatt för alla konsumenter, framför allt för energifattiga konsumenter. Parlamentet håller fast vid att vinsterna med smarta mätare bör delas rättvist mellan nätoperatörerna och användarna.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av smart teknik är viktig för energiomställningen och kan hjälpa konsumenterna att minska sina energikostnader och förbättra energieffektiviteten. Parlamentet uppmanar därför till snabb utbyggnad av IKT, inbegripet mobilappar, nätplattformar och nätfakturering. Parlamentet framhåller dock att denna utveckling inte får leda till att de mest utsatta eller mindre engagerade konsumenterna blir eftersatta, och inte heller att deras utgifter ökar om de inte direkt har gynnats av den. Parlamentet konstaterar att man bör ge särskilt stöd till dessa grupper och undvika eventuella inlåsningseffekter som kan hindra konsumenterna att fritt välja tariff och leverantör. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av smart teknik är viktig för energiomställningen och kan hjälpa konsumenterna att minska sina energikostnader och förbättra energieffektiviteten. Parlamentet uppmanar därför till snabb utbyggnad av IKT, inbegripet mobilappar, nätplattformar och nätfakturering. Parlamentet framhåller dock att denna utveckling inte får leda till att de mest utsatta eller mindre engagerade konsumenterna blir eftersatta, och inte heller att deras utgifter ökar om de inte direkt har gynnats av den. Parlamentet konstaterar att man bör ge särskilt stöd till dessa grupper och undvika eventuella inlåsningseffekter som kan hindra konsumenterna att fritt välja tariff och leverantör.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att man måste underlätta utvecklingen av smarta nät och apparater, där efterfrågestyrningen sker automatiskt i takt med prissignalerna. Parlamentet menar att de smarta apparaterna måste tillförsäkra höga nivåer på uppgiftsskyddet, samt vara driftskompatibla, utformade till gagn för slutkonsumenten och utrustade med funktioner som ger bättre energibesparingar och stöder utvecklingen av marknader för energitjänster och efterfrågestyrning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att man måste underlätta utvecklingen av smarta nät och apparater, där efterfrågestyrningen sker automatiskt i takt med prissignalerna. Parlamentet menar att de smarta apparaterna måste tillförsäkra höga nivåer på uppgiftsskyddet, samt vara driftskompatibla, utformade till gagn för slutkonsumenten och utrustade med funktioner som ger bättre energibesparingar och stöder utvecklingen av marknader för energitjänster och efterfrågestyrning.

| 32. | Europaparlamentet understryker att konsumenter fritt bör kunna välja aggregatorer och energitjänsteföretag oberoende från leverantörer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att konsumenter fritt bör kunna välja aggregatorer och energitjänsteföretag oberoende från leverantörer.

| 33. | Europaparlamentet understryker att konsumenternas energirelaterade uppgifter bör insamlas, bearbetas och lagras av enheter som hanterar uppgifterna på ett icke-diskriminerande sätt och följer EU:s rättsliga ram för personlig integritet och uppgiftsskydd, där det stadgas att konsumenterna alltid ska ha kontroll över sina personuppgifter, och att dessa endast med konsumentens uttryckliga samtycke får utlämnas till tredje part. Parlamentet anser dessutom att konsumenterna bör kunna utöva sin rätt att få personuppgifter korrigerade och raderade. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att konsumenternas energirelaterade uppgifter bör insamlas, bearbetas och lagras av enheter som hanterar uppgifterna på ett icke-diskriminerande sätt och följer EU:s rättsliga ram för personlig integritet och uppgiftsskydd, där det stadgas att konsumenterna alltid ska ha kontroll över sina personuppgifter, och att dessa endast med konsumentens uttryckliga samtycke får utlämnas till tredje part. Parlamentet anser dessutom att konsumenterna bör kunna utöva sin rätt att få personuppgifter korrigerade och raderade.

Åtgärder mot orsakerna till energifattigdom

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en bättre samordning på EU-nivå för bekämpning av energifattigdom genom utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, och vill att det utvecklas en bred, gemensam definition av begreppet energifattigdom, där tyngdpunkten ska vara förlagd till att överkomligt prissatt energi är en grundläggande social rättighet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser en bättre samordning på EU-nivå för bekämpning av energifattigdom genom utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, och vill att det utvecklas en bred, gemensam definition av begreppet energifattigdom, där tyngdpunkten ska vara förlagd till att överkomligt prissatt energi är en grundläggande social rättighet.

| 35. | Europaparlamentet håller fast vid att bättre tillgång till uppgifter och bättre insamling av dem är en grundläggande förutsättning för att situationen ska kunna bedömas och för att biståndet så effektivt som möjligt ska kunna inriktas på energifattiga medborgare, hushåll och samhällsgrupper. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet håller fast vid att bättre tillgång till uppgifter och bättre insamling av dem är en grundläggande förutsättning för att situationen ska kunna bedömas och för att biståndet så effektivt som möjligt ska kunna inriktas på energifattiga medborgare, hushåll och samhällsgrupper.

| 36. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att uppmuntra alla synergier på detta område, inte minst de som kan finnas mellan lokala myndigheter och de systemansvariga för distributionsnätet, som kan tillhandahålla så mycket information som möjligt om nivån på energifattigdomen och upptäcka risksituationer, med full respekt för europeiska och nationella bestämmelser om uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att uppmuntra alla synergier på detta område, inte minst de som kan finnas mellan lokala myndigheter och de systemansvariga för distributionsnätet, som kan tillhandahålla så mycket information som möjligt om nivån på energifattigdomen och upptäcka risksituationer, med full respekt för europeiska och nationella bestämmelser om uppgiftsskydd.

| 37. | Europaparlamentet anser att det bör ingå i energiunionens ram för styrning att medlemsstaterna fastställer mål i fråga om energifattigdomen och rapporterar om den, och att det bör utvecklas en verktygslåda för bästa praxis. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det bör ingå i energiunionens ram för styrning att medlemsstaterna fastställer mål i fråga om energifattigdomen och rapporterar om den, och att det bör utvecklas en verktygslåda för bästa praxis.

| 38. | Europaparlamentet anser att energieffektivitetsåtgärder har en central betydelse för varje kostnadseffektiv strategi mot energifattigdom och mot att konsumenter befinner sig i en utsatt ställning, och att de kompletterar socialpolitiken. Parlamentet vill att man vid översynen av direktivet om byggnaders energiprestanda och av energieffektivitetsdirektivet, särskilt artikel 7, ska förbättra deras inriktning på energifattiga invånare vid arbetet med att renovera befintliga byggnader för att de ska bli energieffektivare. Parlamentet föreslår att man överväger ett mål om att antalet bostäder som inte är energieffektiva ska minskas fram till 2030, och att tyngdpunkten då ska förläggas till hyresbostäder och socialt boende. Parlamentet anser att byggnader som ägs och disponeras av offentliga myndigheter bör föregå med gott exempel på detta område. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att energieffektivitetsåtgärder har en central betydelse för varje kostnadseffektiv strategi mot energifattigdom och mot att konsumenter befinner sig i en utsatt ställning, och att de kompletterar socialpolitiken. Parlamentet vill att man vid översynen av direktivet om byggnaders energiprestanda och av energieffektivitetsdirektivet, särskilt artikel 7, ska förbättra deras inriktning på energifattiga invånare vid arbetet med att renovera befintliga byggnader för att de ska bli energieffektivare. Parlamentet föreslår att man överväger ett mål om att antalet bostäder som inte är energieffektiva ska minskas fram till 2030, och att tyngdpunkten då ska förläggas till hyresbostäder och socialt boende. Parlamentet anser att byggnader som ägs och disponeras av offentliga myndigheter bör föregå med gott exempel på detta område.

| 39. | Europaparlamentet vill att EU-medlen till förmån för energieffektivitet och stödet till självgenerering i högre grad ska fokusera på energifattiga konsumenter med låga inkomster och åtgärda frågan om delade incitament mellan hyresgäster och fastighetsägare. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet vill att EU-medlen till förmån för energieffektivitet och stödet till självgenerering i högre grad ska fokusera på energifattiga konsumenter med låga inkomster och åtgärda frågan om delade incitament mellan hyresgäster och fastighetsägare.

| 40. | Europaparlamentet anser att välinriktade elrabatter för pensionärer etc. är livsviktiga för utsatta invånare med låga inkomster och att man därför bör arbeta för dem. Parlamentet anser att varje sådan elrabatt bör medge fullständig insyn. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att välinriktade elrabatter för pensionärer etc. är livsviktiga för utsatta invånare med låga inkomster och att man därför bör arbeta för dem. Parlamentet anser att varje sådan elrabatt bör medge fullständig insyn.

o

o o

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen

---

(1)  EUT C 286 E, 27.11.2009, s. 24.

(2)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 8.

(3)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 62.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0065.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0342.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0444.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av den 27 oktober 2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (EUT L 364, 9.12.2004, s. 1.).

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Ett könsperspektiv på fattigdom

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 och artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8, 9, 151, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 9, 151, 153 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av EU:s tillväxtstrategi Europa 2020 och i synnerhet målet att minska antalet EU-medborgare som lever under de nationella fattigdomsgränserna med 25 % fram till 2020, vilket skulle innebära att över 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdom, samt behovet att fullt ut använda medlemsstaternas socialförsäkrings- och pensionssystem för att garantera ett lämpligt försörjningsstöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tillväxtstrategi Europa 2020 och i synnerhet målet att minska antalet EU-medborgare som lever under de nationella fattigdomsgränserna med 25 % fram till 2020, vilket skulle innebära att över 20 miljoner människor lyfts ut ur fattigdom, samt behovet att fullt ut använda medlemsstaternas socialförsäkrings- och pensionssystem för att garantera ett lämpligt försörjningsstöd,

| — | med beaktande av kommissionens paket om sociala investeringar från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens paket om sociala investeringar från 2013,

| — | med beaktande av Europeiska socialfondens lärandenätverk för jämställdhetsintegrering (GenderCop) och i synnerhet GenderCops arbetsgrupp om fattigdom och social integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska socialfondens lärandenätverk för jämställdhetsintegrering (GenderCop) och i synnerhet GenderCops arbetsgrupp om fattigdom och social integration,

| — | med beaktande av artikel 7 i förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna 2014–2020,

| — | med beaktande av det årliga konventet 2014 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det årliga konventet 2014 om den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av Businesseurope, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av Businesseurope, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan ”En nystart för att hjälpa arbetande föräldrar att förena arbetsliv och privatliv” från augusti 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan ”En nystart för att hjälpa arbetande föräldrar att förena arbetsliv och privatliv” från augusti 2015,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 med titeln ”Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Strategiskt samarbete för jämställdhet 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 med titeln ”Strategic engagement for gender equality 2016-2019” (Strategiskt samarbete för jämställdhet 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av resultatet av FRA:s enkätundersökning rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner i EU, vilket offentliggjordes den 17 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FRA:s enkätundersökning rörande homosexuella, bisexuella och transpersoner i EU, vilket offentliggjordes den 17 maj 2013,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (1) och av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen (1) och av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2010 (3) inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktivet om mammaledighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2010 (3) inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/.../EU om ändring av direktivet om mammaledighet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om fattigdom bland kvinnor i Europeiska unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om situationen för kvinnor som närmar sig pensionsåldern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om situationen för kvinnor som närmar sig pensionsåldern (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om situationen för ensamstående mödrar (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2011 om situationen för ensamstående mödrar (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2012 med rekommendationer till kommissionen om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för samma eller likvärdigt arbete (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission: Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor
   (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om den 57:e sessionen i FN:s kvinnokommission: Förebyggande och avskaffande av alla former av våld mot kvinnor och flickor
   (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om den ekonomiska krisens inverkan på jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om den ekonomiska krisens inverkan på jämställdhet mellan könen och kvinnors rättigheter (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2015 om EU:s strategi för jämställdhet efter 2015 (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (13),

| — | med beaktande av studien om ensamstående föräldrar och sysselsättning i Europa (Single parents and employment in Europe) som utförts på uppdrag av kommissionen och offentliggjordes i april 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om ensamstående föräldrar och sysselsättning i Europa (Single parents and employment in Europe) som utförts på uppdrag av kommissionen och offentliggjordes i april 2014,

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för sysselsättning och sociala frågor om att nå målen för fattigdomsbekämpningen mot bakgrund av ökande utgifter för hushållen, och det bifogade yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för sysselsättning och sociala frågor om att nå målen för fattigdomsbekämpningen mot bakgrund av ökande utgifter för hushållen, och det bifogade yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0040/2016),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0153/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0153/2016), och av följande skäl:

| A. | Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat är antalet kvinnor i fattigdom fortfarande högre är antalet män, med närmare 64,6 miljoner kvinnor jämfört med 57,6 miljoner män (14). Detta visar att fattigdom påverkar kvinnor annorlunda än män. Kvinnor var särskilt utsatta för risken för fattigdom i EU-28 år 2014, då andelen var 46,6 % före sociala transfereringar och 17,7 % efter sådana transfereringar. Fattigdomen bland kvinnor varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Oavsett hur specifika riskgrupperna är – exempelvis äldre kvinnor, ensamstående kvinnor, ensamstående mödrar, lesbiska kvinnor, bisexuella kvinnor, transkvinnor eller kvinnor med funktionshinder – ligger fattigdomen bland invandrarkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter på samma nivå i hela EU. 38,9 % av befolkningen och 48,6 % av ensamstående kvinnor i EU-28 klarar inte av oförutsedda utgifter. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar att kvinnor utgör majoriteten av världens fattigaste människor och att antalet kvinnor som lever i fattigdom på landsbygden har ökat med omkring 50 % sedan 1975, att kvinnor utför två tredjedelar av arbetstimmarna i hela världen och producerar hälften av världens livsmedel, men bara erhåller 10 % av inkomsterna i världen och äger mindre än en procent av all egendom i världen. |
| --- | --- |

A.

Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat är antalet kvinnor i fattigdom fortfarande högre är antalet män, med närmare 64,6 miljoner kvinnor jämfört med 57,6 miljoner män (14). Detta visar att fattigdom påverkar kvinnor annorlunda än män. Kvinnor var särskilt utsatta för risken för fattigdom i EU-28 år 2014, då andelen var 46,6 % före sociala transfereringar och 17,7 % efter sådana transfereringar. Fattigdomen bland kvinnor varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Oavsett hur specifika riskgrupperna är – exempelvis äldre kvinnor, ensamstående kvinnor, ensamstående mödrar, lesbiska kvinnor, bisexuella kvinnor, transkvinnor eller kvinnor med funktionshinder – ligger fattigdomen bland invandrarkvinnor och kvinnor från etniska minoriteter på samma nivå i hela EU. 38,9 % av befolkningen och 48,6 % av ensamstående kvinnor i EU-28 klarar inte av oförutsedda utgifter. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar att kvinnor utgör majoriteten av världens fattigaste människor och att antalet kvinnor som lever i fattigdom på landsbygden har ökat med omkring 50 % sedan 1975, att kvinnor utför två tredjedelar av arbetstimmarna i hela världen och producerar hälften av världens livsmedel, men bara erhåller 10 % av inkomsterna i världen och äger mindre än en procent av all egendom i världen.

| B. | Jämställdhet på arbetsmarknaden, som uppnås genom att öka det sociala och ekonomiska välbefinnandet, gynnar inte bara kvinnor utan ekonomin och samhället som helhet. Målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män går tillbaka till Romfördraget 1957. |
| --- | --- |

B.

Jämställdhet på arbetsmarknaden, som uppnås genom att öka det sociala och ekonomiska välbefinnandet, gynnar inte bara kvinnor utan ekonomin och samhället som helhet. Målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män går tillbaka till Romfördraget 1957.

| C. | I FN:s konvention om barnets rättigheter och 2030-agendan för hållbar utveckling har regeringarna åtagit sig att sörja för att alla pojkar och flickor får fullständig grundläggande skolutbildning. Parlamentet organiserade ett evenemang under rubriken ”att stärka kvinnor och flickor genom utbildning” på internationella kvinnodagen i mars 2015. Både formell och informell utbildning bidrar starkt till att man kan komma tillrätta med marginalisering och diskriminering på flera grunder, genom att skapa dialog, öppenhet och förståelse mellan grupper och genom att stärka egenmakten för marginaliserade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

C.

I FN:s konvention om barnets rättigheter och 2030-agendan för hållbar utveckling har regeringarna åtagit sig att sörja för att alla pojkar och flickor får fullständig grundläggande skolutbildning. Parlamentet organiserade ett evenemang under rubriken ”att stärka kvinnor och flickor genom utbildning” på internationella kvinnodagen i mars 2015. Både formell och informell utbildning bidrar starkt till att man kan komma tillrätta med marginalisering och diskriminering på flera grunder, genom att skapa dialog, öppenhet och förståelse mellan grupper och genom att stärka egenmakten för marginaliserade befolkningsgrupper.

| D. | I tider av ekonomisk nedgång befinner sig de som redan löper risk för ett liv i fattigdom – vilka oftare är kvinnor – i en mer utsatt ställning på arbetsmarknader vad avser social trygghet, särskilt de som utsätts för diskriminering på flera grunder. Enligt EU:s hbt-undersökning löper lesbiska och transkvinnor en oproportionerligt stor risk att bli utsatta för diskriminering på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet, när det gäller sysselsättning (19 %), utbildning (19 %), boende (13 %) sjukvård (10 %) och tillgång till sociala tjänster (8 %). Detta leder till oproportionerligt stora risker för deras ekonomiska och sociala välfärd. |
| --- | --- |

D.

I tider av ekonomisk nedgång befinner sig de som redan löper risk för ett liv i fattigdom – vilka oftare är kvinnor – i en mer utsatt ställning på arbetsmarknader vad avser social trygghet, särskilt de som utsätts för diskriminering på flera grunder. Enligt EU:s hbt-undersökning löper lesbiska och transkvinnor en oproportionerligt stor risk att bli utsatta för diskriminering på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet, när det gäller sysselsättning (19 %), utbildning (19 %), boende (13 %) sjukvård (10 %) och tillgång till sociala tjänster (8 %). Detta leder till oproportionerligt stora risker för deras ekonomiska och sociala välfärd.

| E. | Den åtstramningspolitik som begärts av kommissionen och genomförts av medlemsstaterna, utöver den ekonomiska krisen de senaste åren, har ökat ojämlikheten och påverkat kvinnor i synnerhet, förvärrat fattigdomen bland kvinnor och i allt högre grad uteslutit dem från arbetsmarknaden. Nätverket av offentliga tjänster och infrastruktur för omsorgen om barn, äldre och sjuka, och tillgången till kostnadsfria högkvalitativa offentliga tjänster av denna typ, har minskat. |
| --- | --- |

E.

Den åtstramningspolitik som begärts av kommissionen och genomförts av medlemsstaterna, utöver den ekonomiska krisen de senaste åren, har ökat ojämlikheten och påverkat kvinnor i synnerhet, förvärrat fattigdomen bland kvinnor och i allt högre grad uteslutit dem från arbetsmarknaden. Nätverket av offentliga tjänster och infrastruktur för omsorgen om barn, äldre och sjuka, och tillgången till kostnadsfria högkvalitativa offentliga tjänster av denna typ, har minskat.

| F. | Familjer med en ensamstående förälder löper större risk för fattigdom eller social utestängning (49,8 % jämfört med 25,2 % av genomsnittliga hushåll med underhållsberättigade barn, även om det finns stora skillnader mellan medlemsstater) (15). Enligt Eurostat utgjorde kvinnorna 56,6 % av hushållen med en ensamstående förälder under 2014. Fattigdom har en betydande inverkan på barns personlighetsutveckling och utbildning och kan få följder som varar livet ut. Utbildningsklyftorna mellan barn från olika socioekonomiska samhällsskikt har ökat (i elva länder finns det förskoleverksamhet och barnomsorg för endast 15 % av alla barn under tre år). Sannolikheten är mycket stor för att fattigdom överförs till fler generationer. Bristen på utbildning av tillräcklig kvalitet är en faktor som avsevärt ökar riskerna för barnfattigdom och barns sociala utestängning, och ett antal faktorer relaterade till familjelivet, såsom bristen på stabilitet, våld eller dåliga bostadsförhållanden, ökar avsevärt risken för skolavhopp. |
| --- | --- |

F.

Familjer med en ensamstående förälder löper större risk för fattigdom eller social utestängning (49,8 % jämfört med 25,2 % av genomsnittliga hushåll med underhållsberättigade barn, även om det finns stora skillnader mellan medlemsstater) (15). Enligt Eurostat utgjorde kvinnorna 56,6 % av hushållen med en ensamstående förälder under 2014. Fattigdom har en betydande inverkan på barns personlighetsutveckling och utbildning och kan få följder som varar livet ut. Utbildningsklyftorna mellan barn från olika socioekonomiska samhällsskikt har ökat (i elva länder finns det förskoleverksamhet och barnomsorg för endast 15 % av alla barn under tre år). Sannolikheten är mycket stor för att fattigdom överförs till fler generationer. Bristen på utbildning av tillräcklig kvalitet är en faktor som avsevärt ökar riskerna för barnfattigdom och barns sociala utestängning, och ett antal faktorer relaterade till familjelivet, såsom bristen på stabilitet, våld eller dåliga bostadsförhållanden, ökar avsevärt risken för skolavhopp.

| G. | Många kvinnor som lever i landsbygdsområden är särskilt drabbade av fattigdom. De är varken registrerade på arbetsmarknaden eller registrerade som arbetslösa. Arbetslösheten bland kvinnor i landsbygdsområdena är synnerligen hög, och de som har anställning har mycket låga löner. Kvinnor i landsbygdsområdena har begränsad tillgång till utbildning, tidig cancerdiagnos och hälso- och sjukvård i allmänhet. |
| --- | --- |

G.

Många kvinnor som lever i landsbygdsområden är särskilt drabbade av fattigdom. De är varken registrerade på arbetsmarknaden eller registrerade som arbetslösa. Arbetslösheten bland kvinnor i landsbygdsområdena är synnerligen hög, och de som har anställning har mycket låga löner. Kvinnor i landsbygdsområdena har begränsad tillgång till utbildning, tidig cancerdiagnos och hälso- och sjukvård i allmänhet.

| H. | Ett liv på gränsen till fattigdom leder till social utestängning och brist på social delaktighet när det gäller tillgång till utbildning, rättvisa, livslångt lärande, primärvårdstjänster, anständigt boende, kost, vatten och energi, tillgång till och nyttjande av kultur och information, idrott och kollektivtrafik. Investeringar i åtgärder för att stödja kvinnor förbättrar också levnadsförhållandena för deras familjer, särskilt för barnen. |
| --- | --- |

H.

Ett liv på gränsen till fattigdom leder till social utestängning och brist på social delaktighet när det gäller tillgång till utbildning, rättvisa, livslångt lärande, primärvårdstjänster, anständigt boende, kost, vatten och energi, tillgång till och nyttjande av kultur och information, idrott och kollektivtrafik. Investeringar i åtgärder för att stödja kvinnor förbättrar också levnadsförhållandena för deras familjer, särskilt för barnen.

| I. | Lönegapet mellan könen ligger på 16,3 % och det är också vanligare att kvinnor har atypiska och osäkra former av anställningsavtal |
| --- | --- |

I.

Lönegapet mellan könen ligger på 16,3 % och det är också vanligare att kvinnor har atypiska och osäkra former av anställningsavtal

| J. | Kvinnor som har för avsikt att starta ett företag har mycket ofta svårt att få tillgång till kredit på grund av att traditionella finansiella mellanhänder är ovilliga att bevilja lån, eftersom de anser att kvinnliga företagare är mer utsatta för risker och mindre benägna att låta sina företag växa och att göra lönsamma investeringar. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor som har för avsikt att starta ett företag har mycket ofta svårt att få tillgång till kredit på grund av att traditionella finansiella mellanhänder är ovilliga att bevilja lån, eftersom de anser att kvinnliga företagare är mer utsatta för risker och mindre benägna att låta sina företag växa och att göra lönsamma investeringar.

| K. | Kvinnor utför ofta hushållsnära tjänster och deras anställningar hamnar vanligtvis utanför den nationella arbetslagstiftningen. Framför allt papperslösa kvinnor löper risk för att sysselsättas och exploateras inom denna bransch. |
| --- | --- |

K.

Kvinnor utför ofta hushållsnära tjänster och deras anställningar hamnar vanligtvis utanför den nationella arbetslagstiftningen. Framför allt papperslösa kvinnor löper risk för att sysselsättas och exploateras inom denna bransch.

| L. | Kvinnor tar oftare än män ansvar för vården av äldre eller sjuka familjemedlemmar och barn. De avbryter oftare sin yrkeskarriär, vilket leder till lägre deltagande och långa perioder av inaktivitet på arbetsmarknaden. Risken för att hamna i fattigdom minskar genom inrättandet av överkomliga högkvalitativa sociala tjänster och institutioner för förskoleverksamhet och barnomsorg eller för andra personer i beroendeställning, såsom äldre. Endast några få medlemsstater har nått eller överträffat Barcelonamålen, vilket måste anses vara en nödvändighet för att kunna uppnå en jämlik ansvarsfördelning mellan vårdgivare. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor tar oftare än män ansvar för vården av äldre eller sjuka familjemedlemmar och barn. De avbryter oftare sin yrkeskarriär, vilket leder till lägre deltagande och långa perioder av inaktivitet på arbetsmarknaden. Risken för att hamna i fattigdom minskar genom inrättandet av överkomliga högkvalitativa sociala tjänster och institutioner för förskoleverksamhet och barnomsorg eller för andra personer i beroendeställning, såsom äldre. Endast några få medlemsstater har nått eller överträffat Barcelonamålen, vilket måste anses vara en nödvändighet för att kunna uppnå en jämlik ansvarsfördelning mellan vårdgivare.

| M. | För att få bukt med feminiseringen av fattigdomen är det mot bakgrund av fattigdomens generationsövergripande aspekter av avgörande betydelse att ta itu med situationen för flickor och unga kvinnor som utsätts för socialt utanförskap och fattigdom. |
| --- | --- |

M.

För att få bukt med feminiseringen av fattigdomen är det mot bakgrund av fattigdomens generationsövergripande aspekter av avgörande betydelse att ta itu med situationen för flickor och unga kvinnor som utsätts för socialt utanförskap och fattigdom.

| N. | För hela EU-27 riskerar 34 % av ensamstående mödrar i aktiv ålder fattigdom jämfört med 17 % när det gäller andra familjer i aktiv ålder med barn. |
| --- | --- |

N.

För hela EU-27 riskerar 34 % av ensamstående mödrar i aktiv ålder fattigdom jämfört med 17 % när det gäller andra familjer i aktiv ålder med barn.

| O. | Klyftan i fråga om pensionsrättigheter uppgår till i genomsnitt 39 % som en följd av de ihållande ojämlikheterna vad avser löner och tillgång till sysselsättning, diskriminering, samt lönegapet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Skillnaden mellan pensionsbeloppen utgör ett hinder för kvinnors ekonomiska oberoende och är en av anledningarna till att kvinnorna hamnar under fattigdomsgränsen när de blir äldre. Åtgärder behövs för att garantera kvinnor lika tillgång till adekvata pensionssystem. Pensionsklyftan minskade mellan 2006 och 2012 i de medlemsstater där direktiv 2006/54/EG (16) genomfördes. |
| --- | --- |

O.

Klyftan i fråga om pensionsrättigheter uppgår till i genomsnitt 39 % som en följd av de ihållande ojämlikheterna vad avser löner och tillgång till sysselsättning, diskriminering, samt lönegapet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Skillnaden mellan pensionsbeloppen utgör ett hinder för kvinnors ekonomiska oberoende och är en av anledningarna till att kvinnorna hamnar under fattigdomsgränsen när de blir äldre. Åtgärder behövs för att garantera kvinnor lika tillgång till adekvata pensionssystem. Pensionsklyftan minskade mellan 2006 och 2012 i de medlemsstater där direktiv 2006/54/EG (16) genomfördes.

| P. | Den ökade risken för fattigdom är nära kopplad till budgetnedskärningarna som påverkar utbildning, sociala trygghetssystem och omsorgstjänster. Kvinnorna och barnen har drabbats hårdast av krisen och de åtstramningsåtgärder som vidtagits i många europeiska länder. |
| --- | --- |

P.

Den ökade risken för fattigdom är nära kopplad till budgetnedskärningarna som påverkar utbildning, sociala trygghetssystem och omsorgstjänster. Kvinnorna och barnen har drabbats hårdast av krisen och de åtstramningsåtgärder som vidtagits i många europeiska länder.

| Q. | Kvinnor är en avgörande kraft för ekonomisk och social utveckling, och en god utbildning är en av de mest effektiva av de tillgängliga strategierna för framgång på arbetsmarknaden och för att bryta sig ut ur fattigdomscirkeln. Den omfattande ekonomiska bördan för icke-fri utbildning, med tanke på de direkta och indirekta kostnader som är involverade, är ett avgörande hinder för människor i fattigdom att skaffa sig bättre kvalifikationer. Flickor får bättre resultat än pojkar i skolan men de förhindras ofta från att överföra denna framgång inom utbildningen till yrkeslivet på grund av påtryckningar inom familjen och annan påverkan. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor är en avgörande kraft för ekonomisk och social utveckling, och en god utbildning är en av de mest effektiva av de tillgängliga strategierna för framgång på arbetsmarknaden och för att bryta sig ut ur fattigdomscirkeln. Den omfattande ekonomiska bördan för icke-fri utbildning, med tanke på de direkta och indirekta kostnader som är involverade, är ett avgörande hinder för människor i fattigdom att skaffa sig bättre kvalifikationer. Flickor får bättre resultat än pojkar i skolan men de förhindras ofta från att överföra denna framgång inom utbildningen till yrkeslivet på grund av påtryckningar inom familjen och annan påverkan.

| R. | Samhällets stereotyper har sin grund i patriarkatet och tvingar kvinnan till en underordnad roll i samhället, vilket bidrar till en feminisering av fattigdomen. Dessa stereotyper utvecklas redan i barndomen och märks av såväl i valen av utbildning som i valen på arbetsmarknaden. Kvinnorna begränsas alltför ofta till ”kvinnovänliga” befattningar som fortfarande inte är tillräckligt välavlönade och kvinnorna är fortfarande underrepresenterade inom vissa områden som matematik, naturvetenskap, näringsliv, IKT och teknik, samt på ledande positioner. Dessa stereotyper i kombination med att mansdominerade sektorer är normgivande vid lönesättning leder till könsdiskriminering. |
| --- | --- |

R.

Samhällets stereotyper har sin grund i patriarkatet och tvingar kvinnan till en underordnad roll i samhället, vilket bidrar till en feminisering av fattigdomen. Dessa stereotyper utvecklas redan i barndomen och märks av såväl i valen av utbildning som i valen på arbetsmarknaden. Kvinnorna begränsas alltför ofta till ”kvinnovänliga” befattningar som fortfarande inte är tillräckligt välavlönade och kvinnorna är fortfarande underrepresenterade inom vissa områden som matematik, naturvetenskap, näringsliv, IKT och teknik, samt på ledande positioner. Dessa stereotyper i kombination med att mansdominerade sektorer är normgivande vid lönesättning leder till könsdiskriminering.

| S. | Europa 2020-strategin, som syftar till att göra EU till en smart och hållbar ekonomi för alla, innehåller ambitiösa mål, som exempelvis en sysselsättningsgrad på 75 % och en minskning av det antal människor som drabbas eller hotas av fattigdom och social utestängning med minst 20 miljoner fram till 2020. Målen i strategin omfattar också att antalet elever som lämnar skolan i förtid ska minska till under 10 %. |
| --- | --- |

S.

Europa 2020-strategin, som syftar till att göra EU till en smart och hållbar ekonomi för alla, innehåller ambitiösa mål, som exempelvis en sysselsättningsgrad på 75 % och en minskning av det antal människor som drabbas eller hotas av fattigdom och social utestängning med minst 20 miljoner fram till 2020. Målen i strategin omfattar också att antalet elever som lämnar skolan i förtid ska minska till under 10 %.

| T. | Ett av målen i Europa 2020-strategin är att 40 % i åldersgruppen 30–34 ska genomgå universitetsutbildning, jämfört med dagens genomsnitt på 37,9 %. Genomsnittet för kvinnor ligger högre, med 42,3 %, medan siffran är 33,6 % för män. |
| --- | --- |

T.

Ett av målen i Europa 2020-strategin är att 40 % i åldersgruppen 30–34 ska genomgå universitetsutbildning, jämfört med dagens genomsnitt på 37,9 %. Genomsnittet för kvinnor ligger högre, med 42,3 %, medan siffran är 33,6 % för män.

| U. | Det krävs betydande ny politisk drivkraft för att nå målen för fattigdomsbekämpning i Europa 2020-strategin, såsom ett av de fem mätbara målen. Dessa mål kan inte nås om inte politiken för fattigdomsbekämpning innehåller en tydlig jämställdhetsdimension, tillsammans med antagandet av nationella strategier för att skydda i synnerhet kvinnor från risken för fattigdom. |
| --- | --- |

U.

Det krävs betydande ny politisk drivkraft för att nå målen för fattigdomsbekämpning i Europa 2020-strategin, såsom ett av de fem mätbara målen. Dessa mål kan inte nås om inte politiken för fattigdomsbekämpning innehåller en tydlig jämställdhetsdimension, tillsammans med antagandet av nationella strategier för att skydda i synnerhet kvinnor från risken för fattigdom.

| V. | Fattigdom och socialt utanförskap samt kvinnors ekonomiska beroendeställning kan vara faktorer som förvärrar våldet mot kvinnor, men även tvärtom, eftersom våld har följder för kvinnors hälsa och ofta leder till arbetslöshet, hemlöshet, social utestängning och fattigdom. Detta inbegriper en oproportionerlig risk att bli föremål för människohandel och sexuellt utnyttjande. Dessutom är många kvinnor som utsätts för detta våld tvungna att fortsätta att bo tillsammans med gärningsmannen eftersom de är ekonomiskt beroende. |
| --- | --- |

V.

Fattigdom och socialt utanförskap samt kvinnors ekonomiska beroendeställning kan vara faktorer som förvärrar våldet mot kvinnor, men även tvärtom, eftersom våld har följder för kvinnors hälsa och ofta leder till arbetslöshet, hemlöshet, social utestängning och fattigdom. Detta inbegriper en oproportionerlig risk att bli föremål för människohandel och sexuellt utnyttjande. Dessutom är många kvinnor som utsätts för detta våld tvungna att fortsätta att bo tillsammans med gärningsmannen eftersom de är ekonomiskt beroende.

| W. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett instrument i kampen mot fattigdom bland kvinnor eftersom den har en positiv inverkan på produktiviteten och den ekonomiska tillväxten och leder till ökad delaktighet på arbetsmarknaden för kvinnor, vilket i sin tur medför ett flertal sociala och ekonomiska fördelar. |
| --- | --- |

W.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är ett instrument i kampen mot fattigdom bland kvinnor eftersom den har en positiv inverkan på produktiviteten och den ekonomiska tillväxten och leder till ökad delaktighet på arbetsmarknaden för kvinnor, vilket i sin tur medför ett flertal sociala och ekonomiska fördelar.

Fattigdom och balans mellan arbete och privatliv

| 1. | Europaparlamentet understryker den mycket viktiga roll som offentliga tjänster av hög kvalitet spelar i kampen mot fattigdom, särskilt för kvinnors fattigdom, eftersom kvinnor är mer beroende av sådana tjänster. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker den mycket viktiga roll som offentliga tjänster av hög kvalitet spelar i kampen mot fattigdom, särskilt för kvinnors fattigdom, eftersom kvinnor är mer beroende av sådana tjänster.

| 2. | Europaparlamentet understryker behovet av att män måste uppmuntras och stimuleras till att främja jämställdhet inom alla områden och på alla nivåer på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker behovet av att män måste uppmuntras och stimuleras till att främja jämställdhet inom alla områden och på alla nivåer på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör prioritera att behandla frågan om att förena privatlivet med arbetslivet genom att införa familjevänliga arbetsvillkor, såsom flexibla arbetstider och möjlighet till distansarbete. Parlamentet noterar att bristen på överkomlig och högkvalitativ barnomsorg, omsorg om personer i beroendeställning och äldre, särskilt daghem, förskolor och särskilda omsorgsboenden, bidrar till social utestängning, skillnaderna i sysselsättning mellan könen, lönegapet och den därtill kopplade pensionsklyftan. Parlamentet understryker att lika tillgång till kostnadsfri förskoleverksamhet och överkomlig omsorg samt formell, informell och icke-formell utbildning och stödtjänster för familjer är av central betydelse för att uppmuntra kvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden, garantera lika möjligheter och bryta fattigdomscirkeln, eftersom detta hjälper kvinnor att bli självständiga och skaffa sig de kvalifikationer som är till nytta för att få anställning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör prioritera att behandla frågan om att förena privatlivet med arbetslivet genom att införa familjevänliga arbetsvillkor, såsom flexibla arbetstider och möjlighet till distansarbete. Parlamentet noterar att bristen på överkomlig och högkvalitativ barnomsorg, omsorg om personer i beroendeställning och äldre, särskilt daghem, förskolor och särskilda omsorgsboenden, bidrar till social utestängning, skillnaderna i sysselsättning mellan könen, lönegapet och den därtill kopplade pensionsklyftan. Parlamentet understryker att lika tillgång till kostnadsfri förskoleverksamhet och överkomlig omsorg samt formell, informell och icke-formell utbildning och stödtjänster för familjer är av central betydelse för att uppmuntra kvinnor att ta sig in på arbetsmarknaden, garantera lika möjligheter och bryta fattigdomscirkeln, eftersom detta hjälper kvinnor att bli självständiga och skaffa sig de kvalifikationer som är till nytta för att få anställning.

| 4. | Europaparlamentet beklagar den åtstramningspolitik som, tillsammans med den ekonomiska krisen, bidrar till att öka fattigdomen, särskilt bland kvinnor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar den åtstramningspolitik som, tillsammans med den ekonomiska krisen, bidrar till att öka fattigdomen, särskilt bland kvinnor.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla och använda tillgängliga politiska och finansiella instrument, bland annat paketet om sociala investeringar, för att uppnå Barcelonamålen. Parlamentet begär i detta sammanhang att Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) optimeras, att inrättandet av offentlig och privat infrastruktur för barnomsorg och stöd för barn och andra personer i beroendeställning prioriteras i samband med sociala investeringar och Efsi-förordningen. Parlamentet föreslår att kommissionen fördelar särskilda resurser, inom ramen för en mekanism för samfinansiering, för att främja stimulansåtgärder för specifika områden som saknar strukturer för förskoleverksamhet och barnomsorg och där sysselsättningsgraden för kvinnor är extremt låg. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla och använda tillgängliga politiska och finansiella instrument, bland annat paketet om sociala investeringar, för att uppnå Barcelonamålen. Parlamentet begär i detta sammanhang att Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) optimeras, att inrättandet av offentlig och privat infrastruktur för barnomsorg och stöd för barn och andra personer i beroendeställning prioriteras i samband med sociala investeringar och Efsi-förordningen. Parlamentet föreslår att kommissionen fördelar särskilda resurser, inom ramen för en mekanism för samfinansiering, för att främja stimulansåtgärder för specifika områden som saknar strukturer för förskoleverksamhet och barnomsorg och där sysselsättningsgraden för kvinnor är extremt låg.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en politik som skyddar, uppgraderar och främjar kostnadsfria högkvalitativa offentliga tjänster, framför allt inom hälsa, utbildning, social trygghet och rättsväsende. Parlamentet understryker att det är avgörande att de offentliga tjänsterna har de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att nå målen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en politik som skyddar, uppgraderar och främjar kostnadsfria högkvalitativa offentliga tjänster, framför allt inom hälsa, utbildning, social trygghet och rättsväsende. Parlamentet understryker att det är avgörande att de offentliga tjänsterna har de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att nå målen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att främja möjligheten att förena arbetsliv och privatliv så att kvinnor, särskilt de som löper allra störst risk att hamna i fattigdom, får möjlighet att fortsätta att yrkesarbeta på heltid eller, om de föredrar det, får tillgång till deltidsarbete eller arbete med flexibla arbetstider. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att främja möjligheten att förena arbetsliv och privatliv så att kvinnor, särskilt de som löper allra störst risk att hamna i fattigdom, får möjlighet att fortsätta att yrkesarbeta på heltid eller, om de föredrar det, får tillgång till deltidsarbete eller arbete med flexibla arbetstider.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna ta ett fullständigt rättsligt initiativ för att tillgodose mammors och pappors behov av olika typer av ledigheter, nämligen mamma-, pappa- och föräldraledighet samt ledighet för vård av anhörig, för att framför allt männen ska stödjas i sin aktiva papparoll, för att möjliggöra en mer jämlik fördelning av familjeansvaret och för att kvinnor på detta sätt ska få möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor, vilket stärker kvinnornas ekonomiska oberoende. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater redan har lagstiftat på området och överträffar unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga lagstiftning som skyddar eller förbättrar rättigheterna till mamma-, pappa- och föräldraledighet. Parlamentet understryker att 2010 var endast 2,7 % av de personer som använder sin rätt till föräldraledighet män, vilket visar på behovet av konkreta åtgärder. för att säkerställa rättigheter till föräldraledighet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna ta ett fullständigt rättsligt initiativ för att tillgodose mammors och pappors behov av olika typer av ledigheter, nämligen mamma-, pappa- och föräldraledighet samt ledighet för vård av anhörig, för att framför allt männen ska stödjas i sin aktiva papparoll, för att möjliggöra en mer jämlik fördelning av familjeansvaret och för att kvinnor på detta sätt ska få möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor, vilket stärker kvinnornas ekonomiska oberoende. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater redan har lagstiftat på området och överträffar unionslagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga lagstiftning som skyddar eller förbättrar rättigheterna till mamma-, pappa- och föräldraledighet. Parlamentet understryker att 2010 var endast 2,7 % av de personer som använder sin rätt till föräldraledighet män, vilket visar på behovet av konkreta åtgärder. för att säkerställa rättigheter till föräldraledighet.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin besvikelse över att man har dragit tillbaka direktivet om mammaledighet efter många års arbete med att bryta dödläget och på så sätt garantera ett bättre skydd för Europas invånare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag och anser att rätten till betald pappaledighet bör göras obligatorisk. Parlamentet anser att särskilda åtgärder måste vidtas i alla medlemsstater för att förbättra balansen mellan arbete och privatliv för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva en mer kraftfull social dimension och jämställdhetsmål på sysselsättningsområdet i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin besvikelse över att man har dragit tillbaka direktivet om mammaledighet efter många års arbete med att bryta dödläget och på så sätt garantera ett bättre skydd för Europas invånare. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag och anser att rätten till betald pappaledighet bör göras obligatorisk. Parlamentet anser att särskilda åtgärder måste vidtas i alla medlemsstater för att förbättra balansen mellan arbete och privatliv för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införliva en mer kraftfull social dimension och jämställdhetsmål på sysselsättningsområdet i den europeiska planeringsterminen.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att införa ledighet för vård av anhörig, som föreskrivs i kommissionens färdplan ”En nystart för att hjälpa arbetande föräldrar att förena arbetsliv och privatliv”. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att införa ledighet för vård av anhörig, som föreskrivs i kommissionens färdplan ”En nystart för att hjälpa arbetande föräldrar att förena arbetsliv och privatliv”.

Fattigdom och sysselsättning

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en politik som främjar kvinnors sysselsättning och en integration på arbetsmarknaden av socialt marginaliserade kvinnogrupper, med avseende på målen i Europa 2020-strategin, för att stärka och förbättra utbildning, och att investera mer i fortbildning och informationskampanjer och se till att det är kvalifikationer som styr i den efterföljande integrationen av kvinnor på arbetsmarknaden, med fokus på livslångt lärande, eftersom det ger kvinnor de färdigheter de behöver för att få tillgång till högkvalitativa arbeten och ger dem tillgång och möjlighet till omskolning på den ständigt föränderliga arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar till ökad marknadsföring av vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik riktad mot unga flickor för att tidigt komma till rätta med befintliga utbildningsstereotyper och bekämpa långsiktiga klyftor i sysselsättning och lön. Parlamentet uppmanar till utveckling av högkvalitativa offentliga omsorgstjänster till en överkomlig kostnad, flexibla men inte osäkra arbetstider, vilket gynnar både kvinnor och män, samt åtgärder för bekämpning av segregationen mellan män och kvinnor uppdelat efter yrken och sektorer, däribland inom företagsvärlden och i ledande positioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra en politik som främjar kvinnors sysselsättning och en integration på arbetsmarknaden av socialt marginaliserade kvinnogrupper, med avseende på målen i Europa 2020-strategin, för att stärka och förbättra utbildning, och att investera mer i fortbildning och informationskampanjer och se till att det är kvalifikationer som styr i den efterföljande integrationen av kvinnor på arbetsmarknaden, med fokus på livslångt lärande, eftersom det ger kvinnor de färdigheter de behöver för att få tillgång till högkvalitativa arbeten och ger dem tillgång och möjlighet till omskolning på den ständigt föränderliga arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar till ökad marknadsföring av vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik riktad mot unga flickor för att tidigt komma till rätta med befintliga utbildningsstereotyper och bekämpa långsiktiga klyftor i sysselsättning och lön. Parlamentet uppmanar till utveckling av högkvalitativa offentliga omsorgstjänster till en överkomlig kostnad, flexibla men inte osäkra arbetstider, vilket gynnar både kvinnor och män, samt åtgärder för bekämpning av segregationen mellan män och kvinnor uppdelat efter yrken och sektorer, däribland inom företagsvärlden och i ledande positioner.

| 12. | Europaparlamentet betonar att tillgång till kredit samt finansiella tjänster och råd är av avgörande betydelse för att genom entreprenörskap stärka kvinnor som utsätts för socialt utanförskap, och öka deras representation i sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att öka tillgången till finansiering för kvinnor som vill starta egna företag eller investeringsprojekt, samt att främja kvinnligt företagande eftersom det bidrar till den allmänna ekonomiska och sociala utvecklingen, att underlätta tillgång till krediter, även genom mikrokreditinstrument, i synnerhet med avseende på sårbara kvinnor som utsätts för diskriminering på flera olika grunder, samt att utveckla och utvidga programmen för egenföretagare på ett sätt som inte skapar osäkerhet. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att dela med sig av och främja bästa praxis, mentorskap, kvinnliga förebilder och annat stöd för arbetslösa kvinnor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att tillgång till kredit samt finansiella tjänster och råd är av avgörande betydelse för att genom entreprenörskap stärka kvinnor som utsätts för socialt utanförskap, och öka deras representation i sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att öka tillgången till finansiering för kvinnor som vill starta egna företag eller investeringsprojekt, samt att främja kvinnligt företagande eftersom det bidrar till den allmänna ekonomiska och sociala utvecklingen, att underlätta tillgång till krediter, även genom mikrokreditinstrument, i synnerhet med avseende på sårbara kvinnor som utsätts för diskriminering på flera olika grunder, samt att utveckla och utvidga programmen för egenföretagare på ett sätt som inte skapar osäkerhet. Parlamentet understryker i detta sammanhang vikten av att dela med sig av och främja bästa praxis, mentorskap, kvinnliga förebilder och annat stöd för arbetslösa kvinnor.

| 13. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att reformera politiken på de makroekonomiska, sociala och arbetsmarknadsmässiga områdena genom att samordna dessa med jämställdhetspolitiken för att garantera ekonomisk och social rättvisa för kvinnor, ompröva de metoder som används för att bestämma fattigdomsgrad och utveckla strategier för att främja en rättvis fördelning av välstånd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten att reformera politiken på de makroekonomiska, sociala och arbetsmarknadsmässiga områdena genom att samordna dessa med jämställdhetspolitiken för att garantera ekonomisk och social rättvisa för kvinnor, ompröva de metoder som används för att bestämma fattigdomsgrad och utveckla strategier för att främja en rättvis fördelning av välstånd.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor oftare är anställda i osäkra och lågavlönade arbeten och under anställningsformer som skiljer sig från standarden. Parlamentet noterar att en annan aspekt av otrygga anställningar är omfattningen av det ofrivilliga deltidsarbetet, som bidrar till fattigdomsrisken och har stigit från 16,7 % till 19,6 % av den totala sysselsättningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete, osäkra anställningsförhållanden och missbruket av atypiska anställningsformer, däribland nolltidskontrakt som förekommer i vissa medlemsstater. Parlamentet framhåller den stora mängden odeklarerat arbete som utförs av kvinnor, vilket har en negativ inverkan på kvinnors inkomst och socialförsäkringsskydd samt på EU:s BNP. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att genomföra Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer som avser att minska omfattningen osäkra anställningar (17), exempelvis genom att analysera och begränsa de fall där otrygga kontrakt kan utnyttjas och den tid arbetstagare kan anställas på flera på varandra följande kontrakt av denna typ, varefter de måste få valet att anställas enligt fast kontrakt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnor oftare är anställda i osäkra och lågavlönade arbeten och under anställningsformer som skiljer sig från standarden. Parlamentet noterar att en annan aspekt av otrygga anställningar är omfattningen av det ofrivilliga deltidsarbetet, som bidrar till fattigdomsrisken och har stigit från 16,7 % till 19,6 % av den totala sysselsättningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser mot odeklarerat arbete, osäkra anställningsförhållanden och missbruket av atypiska anställningsformer, däribland nolltidskontrakt som förekommer i vissa medlemsstater. Parlamentet framhåller den stora mängden odeklarerat arbete som utförs av kvinnor, vilket har en negativ inverkan på kvinnors inkomst och socialförsäkringsskydd samt på EU:s BNP. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att genomföra Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendationer som avser att minska omfattningen osäkra anställningar (17), exempelvis genom att analysera och begränsa de fall där otrygga kontrakt kan utnyttjas och den tid arbetstagare kan anställas på flera på varandra följande kontrakt av denna typ, varefter de måste få valet att anställas enligt fast kontrakt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka rättigheterna för kvinnliga arbetstagare, som i allt högre grad arbetar inom lågavlönade arbeten och utsätts för diskriminering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka rättigheterna för kvinnliga arbetstagare, som i allt högre grad arbetar inom lågavlönade arbeten och utsätts för diskriminering.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att det finns nya kategorier av kvinnor som lever i fattigdom, som består av unga yrkesutövande kvinnor, och som därför dömer en stor del av unga kvinnliga akademiker till ett osäkert arbetsliv och en inkomst som sällan lyckas höja sig över fattigdomsgränsen (”de nya fattiga”). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att det finns nya kategorier av kvinnor som lever i fattigdom, som består av unga yrkesutövande kvinnor, och som därför dömer en stor del av unga kvinnliga akademiker till ett osäkert arbetsliv och en inkomst som sällan lyckas höja sig över fattigdomsgränsen (”de nya fattiga”).

| 17. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att se över aktuell lagstiftning för att överbrygga lönegapet och pensionsklyftan mellan män och kvinnor. Parlamentet noterar att åtgärder avsedda att öka löneinsynen är av avgörande betydelse för att överbrygga lönegapet mellan könen, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn, däribland genom omvändande av bevisbördan när det gäller att bemöta könsdiskriminering på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att se över aktuell lagstiftning för att överbrygga lönegapet och pensionsklyftan mellan män och kvinnor. Parlamentet noterar att åtgärder avsedda att öka löneinsynen är av avgörande betydelse för att överbrygga lönegapet mellan könen, och uppmanar medlemsstaterna att genomföra kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för kvinnor och män genom bättre insyn, däribland genom omvändande av bevisbördan när det gäller att bemöta könsdiskriminering på arbetsplatsen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om hur förfaranden för officiellt erkännande av en persons könsbyte, eller avsaknad av sådana förfaranden, påverkar transpersoners ställning på arbetsmarknaden, särskilt deras möjligheter att få anställning, lönenivå, karriärutveckling och pensioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om hur förfaranden för officiellt erkännande av en persons könsbyte, eller avsaknad av sådana förfaranden, påverkar transpersoners ställning på arbetsmarknaden, särskilt deras möjligheter att få anställning, lönenivå, karriärutveckling och pensioner.

| 19. | Europaparlamentet noterar med oro att kvinnor ofta erhåller en pension som nätt och jämt överstiger existensminimum på grund av olika orsaker såsom att de har avbrutit eller upphört med sitt yrkesarbete för att ta hand om familjen, huvudsakligen har varit deltidsanställda under hela yrkeslivet eller har arbetat oavlönade i makens företag, framför allt inom sektorerna handel och jordbruk, utan lön och utan att betala in socialförsäkringsavgifter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar med oro att kvinnor ofta erhåller en pension som nätt och jämt överstiger existensminimum på grund av olika orsaker såsom att de har avbrutit eller upphört med sitt yrkesarbete för att ta hand om familjen, huvudsakligen har varit deltidsanställda under hela yrkeslivet eller har arbetat oavlönade i makens företag, framför allt inom sektorerna handel och jordbruk, utan lön och utan att betala in socialförsäkringsavgifter.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen anser att ”lika lön för likvärdigt arbete” är ett av de viktigaste områdena för åtgärder i sin nya jämställdhetsstrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett meddelande för en ”Ny strategi för jämställdhet och kvinnors rättigheter efter 2015”, så att målen och de politiska åtgärderna i strategin kan genomföras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att kommissionen anser att ”lika lön för likvärdigt arbete” är ett av de viktigaste områdena för åtgärder i sin nya jämställdhetsstrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta ett meddelande för en ”Ny strategi för jämställdhet och kvinnors rättigheter efter 2015”, så att målen och de politiska åtgärderna i strategin kan genomföras på ett effektivt sätt.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla som har gjort ett tillfälligt avbrott i sin yrkesverksamhet för att uppfostra barn eller ta hand om äldre ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden eller återgå till den tidigare anställningen och kunna bli befordrade. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla som har gjort ett tillfälligt avbrott i sin yrkesverksamhet för att uppfostra barn eller ta hand om äldre ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden eller återgå till den tidigare anställningen och kunna bli befordrade.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensanalys om systemen för minimilön i EU och beakta ytterligare åtgärder som tar hänsyn till varje medlemsstats ekonomiska och sociala förhållanden samt en bedömning av huruvida systemen gör det möjligt för hushållen att uppfylla grundläggande personliga behov. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att införa en nationell minimipension som ej får understiga fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensanalys om systemen för minimilön i EU och beakta ytterligare åtgärder som tar hänsyn till varje medlemsstats ekonomiska och sociala förhållanden samt en bedömning av huruvida systemen gör det möjligt för hushållen att uppfylla grundläggande personliga behov. Parlamentet uppmanar återigen medlemsstaterna att införa en nationell minimipension som ej får understiga fattigdomsgränsen.

| 23. | Europaparlamentet noterar att pensionerade kvinnor är den mest utsatta gruppen och ofta lever i eller riskerar fattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera frågan om att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män som ett ekonomiskt mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera pensionssystemen med målet att säkra lämpliga pensioner för alla i syfte att undanröja pensionsklyftan. Parlamentet anser att instrumenten för att ta itu med pensionsklyftan omfattar justering av pensionssystemen för att säkerställa jämställdhet, justering av utbildning, yrkesrådgivning, system för föräldraledighet och andra tjänster till stöd för föräldraskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga tillhandahållandet av delade pensionsrättigheter i händelse av skilsmässa och hemskillnad, i linje med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet noterar att tjänstepensionssystemen i allt större utsträckning sköts de enligt försäkringsprinciper och att detta kan leda till en mängd skillnader i fråga om socialt skydd (18). Parlamentet betonar att Europeiska unionens domstol har klargjort att tjänstepension ska betraktas som lön och att principen om likabehandling därför ska gälla även i tjänstepensionssystem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att pensionerade kvinnor är den mest utsatta gruppen och ofta lever i eller riskerar fattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hantera frågan om att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män som ett ekonomiskt mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera pensionssystemen med målet att säkra lämpliga pensioner för alla i syfte att undanröja pensionsklyftan. Parlamentet anser att instrumenten för att ta itu med pensionsklyftan omfattar justering av pensionssystemen för att säkerställa jämställdhet, justering av utbildning, yrkesrådgivning, system för föräldraledighet och andra tjänster till stöd för föräldraskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga tillhandahållandet av delade pensionsrättigheter i händelse av skilsmässa och hemskillnad, i linje med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet noterar att tjänstepensionssystemen i allt större utsträckning sköts de enligt försäkringsprinciper och att detta kan leda till en mängd skillnader i fråga om socialt skydd (18). Parlamentet betonar att Europeiska unionens domstol har klargjort att tjänstepension ska betraktas som lön och att principen om likabehandling därför ska gälla även i tjänstepensionssystem.

Fattigdom: allmänna rekommendationer

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att människor som lever i otrygghet ofta betalar en högre kostnad per enhet jämfört med mer välbärgade människor för samma varor och tjänster som är nödvändiga för deras sociala och ekonomiska överlevnad, i synnerhet när det gäller telekommunikationer, energi och vatten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med leverantörer och operatörer när det gäller utvecklingen av system för socialbidrag och prissättning som gynnar de som har det sämst ställt, i synnerhet i fråga om vatten- och energiförsörjning för att undanröja energifattigdomen bland hushållen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att människor som lever i otrygghet ofta betalar en högre kostnad per enhet jämfört med mer välbärgade människor för samma varor och tjänster som är nödvändiga för deras sociala och ekonomiska överlevnad, i synnerhet när det gäller telekommunikationer, energi och vatten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ha ett nära samarbete med leverantörer och operatörer när det gäller utvecklingen av system för socialbidrag och prissättning som gynnar de som har det sämst ställt, i synnerhet i fråga om vatten- och energiförsörjning för att undanröja energifattigdomen bland hushållen.

| 25. | Europaparlamentet upprepar utbildningens roll i att bekämpa könsbaserade stereotyper, stärka kvinnors och flickors egenmakt i sociala, ekonomiska, kulturella och politiska sammanhang och inom vetenskapliga karriärer, samt när det gäller att bryta fattigdomscykeln genom inkluderandet av kvinnor i sektorer där de har varit underrepresenterade, såsom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och företagande, och uppmanar kommissionen att införa yrkesutbildningsmål för kvinnor i sina landsspecifika rekommendationer. Parlamentet betonar den roll som icke-formell utbildning spelar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa investeringar i flickors och kvinnors utbildning med målet att öka deras potential, som en integrerad del av deras ekonomi och återhämtningsplaner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att hjälpa unga kvinnor i övergången från formell utbildning till arbetsmarknaden. Parlamentet betonar behovet av att alla utbildningsinstitutioner förmedlar demokratiska värderingar för att uppmuntra till tolerans, aktivt medborgarskap, socialt ansvar och respekt för det motsatta könet samt för minoriteter och religiösa grupper. Parlamentet pekar på vikten av idrott och fysisk träning när det gäller att undanröja förutfattade meningar och stereotyper och deras potentiella värde som ett sätt för socialt utsatta ungdomar att få ordning på sina liv igen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar utbildningens roll i att bekämpa könsbaserade stereotyper, stärka kvinnors och flickors egenmakt i sociala, ekonomiska, kulturella och politiska sammanhang och inom vetenskapliga karriärer, samt när det gäller att bryta fattigdomscykeln genom inkluderandet av kvinnor i sektorer där de har varit underrepresenterade, såsom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och företagande, och uppmanar kommissionen att införa yrkesutbildningsmål för kvinnor i sina landsspecifika rekommendationer. Parlamentet betonar den roll som icke-formell utbildning spelar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa investeringar i flickors och kvinnors utbildning med målet att öka deras potential, som en integrerad del av deras ekonomi och återhämtningsplaner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att hjälpa unga kvinnor i övergången från formell utbildning till arbetsmarknaden. Parlamentet betonar behovet av att alla utbildningsinstitutioner förmedlar demokratiska värderingar för att uppmuntra till tolerans, aktivt medborgarskap, socialt ansvar och respekt för det motsatta könet samt för minoriteter och religiösa grupper. Parlamentet pekar på vikten av idrott och fysisk träning när det gäller att undanröja förutfattade meningar och stereotyper och deras potentiella värde som ett sätt för socialt utsatta ungdomar att få ordning på sina liv igen.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker oro över att kvinnor med barn diskrimineras på arbetsplatsen på grund av att de är mammor och inte på grund av att deras arbetsprestation är underlägsen kollegornas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt främja en positiv bild av mammor på arbetsplatsen och att motverka tendensen att mammor missgynnas, något som påvisats i flera undersökningar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker oro över att kvinnor med barn diskrimineras på arbetsplatsen på grund av att de är mammor och inte på grund av att deras arbetsprestation är underlägsen kollegornas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt främja en positiv bild av mammor på arbetsplatsen och att motverka tendensen att mammor missgynnas, något som påvisats i flera undersökningar.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att strukturfonder, i synnerhet ESF, men även Efsi, används för att förbättra utbildningen i syfte att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden och bekämpa arbetslöshet, fattigdom och sociala utestängning bland kvinnor. Parlamentet framhåller att den tjugoprocentiga andel av ESF som anslagits till åtgärder för social inkludering och projekt för social innovation skulle kunna användas mer aktivt för att stödja initiativ, exempelvis småskaliga lokala projekt, som är inriktade på att stärka kvinnor som lever i fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna med kraft att genomföra fler informationskampanjer om möjligheterna att delta i EU-finansierade projekt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att strukturfonder, i synnerhet ESF, men även Efsi, används för att förbättra utbildningen i syfte att förbättra tillträdet till arbetsmarknaden och bekämpa arbetslöshet, fattigdom och sociala utestängning bland kvinnor. Parlamentet framhåller att den tjugoprocentiga andel av ESF som anslagits till åtgärder för social inkludering och projekt för social innovation skulle kunna användas mer aktivt för att stödja initiativ, exempelvis småskaliga lokala projekt, som är inriktade på att stärka kvinnor som lever i fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna med kraft att genomföra fler informationskampanjer om möjligheterna att delta i EU-finansierade projekt.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser finansieringsmekanismer som stimulerar till jämlik representation på områden där det för närvarande råder obalans mellan könen. Det behövs könsuppdelad statistik för att bättre klargöra situationen för flickor, pojkar, män och kvinnor och för att på så sätt kunna reagera mer effektivt på situationer där obalans råder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram köns- och åldersuppdelad statistik om deltagande i europeiska program för rörlighet i utbildningen, t.ex. Erasmus+, Kreativa Europa och Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser finansieringsmekanismer som stimulerar till jämlik representation på områden där det för närvarande råder obalans mellan könen. Det behövs könsuppdelad statistik för att bättre klargöra situationen för flickor, pojkar, män och kvinnor och för att på så sätt kunna reagera mer effektivt på situationer där obalans råder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram köns- och åldersuppdelad statistik om deltagande i europeiska program för rörlighet i utbildningen, t.ex. Erasmus+, Kreativa Europa och Ett Europa för medborgarna.

| 29. | Europaparlamentet påminner i synnerhet om rätten för migrerande barn och flyktingbarn, såväl pojkar som flickor, att ha tillgång till utbildning, en prioritering i europeiska samhällen. Parlamentet betonar därför att man, mot bakgrund av att flyktingkrisen inte visar några tecken på att avta, omgående bör vidta utbildningsåtgärder för migranter både på EU-nivå och nationellt. Parlamentet betonar att utbildning är nyckeln till integration och anställbarhet och att ytterligare kulturell segregering och fördjupade sociala klyftor kan bli resultatet om de nationella utbildningssystemen inte klarar att leva upp till denna utmaning. Parlamentet påpekar att tillgång till utbildning, i såväl flyktingläger som mottagande kommuner, som uppfyller kvalitetskraven och kompletteras med språkligt och psykologiskt stöd, inte får undergrävas av byråkratiska och administrativa problem som har att göra med erkännande av flyktingstatus. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner i synnerhet om rätten för migrerande barn och flyktingbarn, såväl pojkar som flickor, att ha tillgång till utbildning, en prioritering i europeiska samhällen. Parlamentet betonar därför att man, mot bakgrund av att flyktingkrisen inte visar några tecken på att avta, omgående bör vidta utbildningsåtgärder för migranter både på EU-nivå och nationellt. Parlamentet betonar att utbildning är nyckeln till integration och anställbarhet och att ytterligare kulturell segregering och fördjupade sociala klyftor kan bli resultatet om de nationella utbildningssystemen inte klarar att leva upp till denna utmaning. Parlamentet påpekar att tillgång till utbildning, i såväl flyktingläger som mottagande kommuner, som uppfyller kvalitetskraven och kompletteras med språkligt och psykologiskt stöd, inte får undergrävas av byråkratiska och administrativa problem som har att göra med erkännande av flyktingstatus.

| 30. | Europaparlamentet lyfter fram det bidrag som kommer från frivilligorganisationer och tjänstesektorn på det här området och uppmanar medlemsstaterna att stödja deras insatser. Parlamentet påminner om att det till stor del är kvinnor som arbetar med frivillig undervisning och andra aktiviteter och som bär upp och förbättrar utbildningsmöjligheterna för till exempel flyktingar och fattiga barn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet lyfter fram det bidrag som kommer från frivilligorganisationer och tjänstesektorn på det här området och uppmanar medlemsstaterna att stödja deras insatser. Parlamentet påminner om att det till stor del är kvinnor som arbetar med frivillig undervisning och andra aktiviteter och som bär upp och förbättrar utbildningsmöjligheterna för till exempel flyktingar och fattiga barn.

| 31. | Europaparlamentet poängterar att effekterna av barns fattigdom och sociala utestängning kan hålla i sig hela livet och leda till fattigdom i flera generationer. Parlamentet understryker att risken för fattigdom och social utestängning bland barn i alla medlemsstater är starkt kopplad till deras föräldrars, särskilt moderns, utbildningsnivå, till föräldrarnas situation på arbetsmarknaden och deras sociala situation, samt till de stödformer för familjer som erbjuds av medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att säkerställa att alla barn och ungdomar har tillgång till högkvalitativ kostnadsfri offentlig utbildning i alla åldrar, även i förskoleåldern. Parlamentet betonar den roll som utbildningsrådgivning spelar för barn vad avser att göra det möjligt för dem att nå sin fulla potential. Parlamentet betonar behovet av att stödja, med riktade program, den pågående utbildningen för tonårsmödrar, vars skolavhopp är ett första steg mot fattigdom. Parlamentet framhåller behovet av att införa ett övergripande åtgärdspaket för att komma till rätta med barns fattigdom och för att främja barns välfärd på grundval av tre pelare, nämligen tillgång till tillräckliga resurser och förening av arbetsliv och familjeliv, tillgång till tjänster av god kvalitet, och barns deltagande i beslut som påverkar dem, och i kultur-, fritids- och idrottsverksamhet. Parlamentet upprepar behovet av att information görs lätt tillgänglig på jämlik grund, i synnerhet på områdena social trygghet, vuxenutbildning, sjukvård och tillgängligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet poängterar att effekterna av barns fattigdom och sociala utestängning kan hålla i sig hela livet och leda till fattigdom i flera generationer. Parlamentet understryker att risken för fattigdom och social utestängning bland barn i alla medlemsstater är starkt kopplad till deras föräldrars, särskilt moderns, utbildningsnivå, till föräldrarnas situation på arbetsmarknaden och deras sociala situation, samt till de stödformer för familjer som erbjuds av medlemsstaterna. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att säkerställa att alla barn och ungdomar har tillgång till högkvalitativ kostnadsfri offentlig utbildning i alla åldrar, även i förskoleåldern. Parlamentet betonar den roll som utbildningsrådgivning spelar för barn vad avser att göra det möjligt för dem att nå sin fulla potential. Parlamentet betonar behovet av att stödja, med riktade program, den pågående utbildningen för tonårsmödrar, vars skolavhopp är ett första steg mot fattigdom. Parlamentet framhåller behovet av att införa ett övergripande åtgärdspaket för att komma till rätta med barns fattigdom och för att främja barns välfärd på grundval av tre pelare, nämligen tillgång till tillräckliga resurser och förening av arbetsliv och familjeliv, tillgång till tjänster av god kvalitet, och barns deltagande i beslut som påverkar dem, och i kultur-, fritids- och idrottsverksamhet. Parlamentet upprepar behovet av att information görs lätt tillgänglig på jämlik grund, i synnerhet på områdena social trygghet, vuxenutbildning, sjukvård och tillgängligt ekonomiskt stöd.

| 32. | Europaparlamentet understryker att bristen på erkännande av hbti-familjer i många medlemsstater leder till lägre inkomster och högre utgifter för hbti-personer, vilket ökar risken för fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet anser att lagstiftning om likabehandling är ett ytterst viktigt instrument för bekämpning av fattigdom som en följd av marginalisering och diskriminering av sexuella minoriteter och könsminoriteter. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att anta förslaget från 2008 till ett direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar vidare till ett förbud för diskriminering på grund av könsidentitet, som uttryckligen bör inkluderas i eventuella framtida ändringar av jämställdhetsdirektiven. Parlamentet är bekymrat över att medvetenheten om rättigheter och medvetenheten om organ och organisationer som erbjuder stöd till offer för diskriminering är låg. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att noggrant övervaka effektiviteten vad avser de nationella organen och förfarandena för klagomålshantering. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att bristen på erkännande av hbti-familjer i många medlemsstater leder till lägre inkomster och högre utgifter för hbti-personer, vilket ökar risken för fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet anser att lagstiftning om likabehandling är ett ytterst viktigt instrument för bekämpning av fattigdom som en följd av marginalisering och diskriminering av sexuella minoriteter och könsminoriteter. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att anta förslaget från 2008 till ett direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet uppmanar vidare till ett förbud för diskriminering på grund av könsidentitet, som uttryckligen bör inkluderas i eventuella framtida ändringar av jämställdhetsdirektiven. Parlamentet är bekymrat över att medvetenheten om rättigheter och medvetenheten om organ och organisationer som erbjuder stöd till offer för diskriminering är låg. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att noggrant övervaka effektiviteten vad avser de nationella organen och förfarandena för klagomålshantering.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar till att fullt ut genomföra direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, samt att det ses över och ett krav på företag att utarbeta åtgärder eller planer för jämställdhet införs, inklusive insatser för mindre segregering, utveckling av lönesystem och åtgärder för att stödja kvinnors yrkesliv. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar till att fullt ut genomföra direktiv 2006/54/EG om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, samt att det ses över och ett krav på företag att utarbeta åtgärder eller planer för jämställdhet införs, inklusive insatser för mindre segregering, utveckling av lönesystem och åtgärder för att stödja kvinnors yrkesliv.

| 34. | Europaparlamentet bekräftar på nytt vikten av ekonomisk och finansiell utbildning i tidig ålder, eftersom denna har visat sig förbättra det ekonomiska beslutsfattandet senare i livet, inklusive när det gäller att hantera utgifter och inkomster. Parlamentet rekommenderar utbyte av bästa praxis och främjande av sådana utbildningsprogram som riktar sig till kvinnor och flickor i utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper som är drabbade av fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet bekräftar på nytt vikten av ekonomisk och finansiell utbildning i tidig ålder, eftersom denna har visat sig förbättra det ekonomiska beslutsfattandet senare i livet, inklusive när det gäller att hantera utgifter och inkomster. Parlamentet rekommenderar utbyte av bästa praxis och främjande av sådana utbildningsprogram som riktar sig till kvinnor och flickor i utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper som är drabbade av fattigdom och socialt utanförskap.

| 35. | Europaparlamentet noterar att frånvaron av en partners inkomst kan vara en viktig bidragande orsak till fattigdomsfällan och till kvinnors sociala utestängning. Parlamentet framhåller den ofta osäkra situationen för änkor och för frånskilda kvinnor och ensamstående mödrar till vilka domare har beviljat vårdnaden om barn och för vilka ett lämpligt underhållsbidrag bör fastställas. Parlamentet konstaterar att ensamstående mödrar riskerar att hamna i fattigdom på grund av uteblivna underhållsbidrag. Parlamentet understryker att det faktum att frånskilda kvinnor ofta diskrimineras och hamnar i fattigdom, och att detta är ett tecken på att kvinnor ännu inte är helt ekonomiskt oberoende, vilket visar på behovet av ytterligare åtgärder på arbetsmarknaden och av att överbrygga lönegapet mellan könen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att frånvaron av en partners inkomst kan vara en viktig bidragande orsak till fattigdomsfällan och till kvinnors sociala utestängning. Parlamentet framhåller den ofta osäkra situationen för änkor och för frånskilda kvinnor och ensamstående mödrar till vilka domare har beviljat vårdnaden om barn och för vilka ett lämpligt underhållsbidrag bör fastställas. Parlamentet konstaterar att ensamstående mödrar riskerar att hamna i fattigdom på grund av uteblivna underhållsbidrag. Parlamentet understryker att det faktum att frånskilda kvinnor ofta diskrimineras och hamnar i fattigdom, och att detta är ett tecken på att kvinnor ännu inte är helt ekonomiskt oberoende, vilket visar på behovet av ytterligare åtgärder på arbetsmarknaden och av att överbrygga lönegapet mellan könen.

| 36. | Europaparlamentet betonar att datainsamling om hushållens utgifter och inkomster måste kompletteras av individualiserade uppgifter för att förklara ojämställdhet inom hushållen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att datainsamling om hushållens utgifter och inkomster måste kompletteras av individualiserade uppgifter för att förklara ojämställdhet inom hushållen.

| 37. | Europaparlamentet betonar att den makroekonomiska politiken måste vara förenlig med social jämställdhetspolitik. Parlamentet upprepar att finansinstitutioner såsom ECB och de nationella centralbankerna måste ta de sociala följderna med i beräkningarna, när de utarbetar modeller och träffar beslut om makroekonomisk penningpolitik eller politik rörande finansiella tjänster. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att den makroekonomiska politiken måste vara förenlig med social jämställdhetspolitik. Parlamentet upprepar att finansinstitutioner såsom ECB och de nationella centralbankerna måste ta de sociala följderna med i beräkningarna, när de utarbetar modeller och träffar beslut om makroekonomisk penningpolitik eller politik rörande finansiella tjänster.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för initiativet om att utforma en referensbudget som riktlinje och uppmanar kommissionen att ta könsspecifika hänsyn vid dess utformning, däribland ojämställdhet inom hushållen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för initiativet om att utforma en referensbudget som riktlinje och uppmanar kommissionen att ta könsspecifika hänsyn vid dess utformning, däribland ojämställdhet inom hushållen.

| 39. | Europaparlamentet hävdar återigen behovet av att utföra forskning om kvinnors hemlöshet och dess orsaker och drivkrafter, eftersom detta fenomen inte framträder tydligt nog i de befintliga uppgifterna. Parlamentet noterar att könsspecifika faktorer som bör beaktas är bland annat könsbaserat ekonomiskt beroende, tillfälligt boende och undvikande av sociala tjänster. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet hävdar återigen behovet av att utföra forskning om kvinnors hemlöshet och dess orsaker och drivkrafter, eftersom detta fenomen inte framträder tydligt nog i de befintliga uppgifterna. Parlamentet noterar att könsspecifika faktorer som bör beaktas är bland annat könsbaserat ekonomiskt beroende, tillfälligt boende och undvikande av sociala tjänster.

| 40. | Europaparlamentet betonar att våld mot kvinnor fortfarande utgör ett betydande problem i EU, och att det finns en akut behov av att involvera förövarna i insatser för att bekämpa våldet mot kvinnor oberoende av deras ålder, utbildning, inkomstnivå och sociala ställning, och att dess inverkan på risken för marginalisering, fattigdom och social utestängning alltjämt ökar. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras förmåga att undfly situationer där de utsätts för könsbaserat våld i hemmet genom att vidta proaktiva åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att inrätta sociala trygghetssystem som säkerställer sociala rättigheter för de kvinnor som fallit offer för våld i någon form, oavsett om det är våld i hemmet, människohandel eller prostitution, och att vidta åtgärder för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden, samt att därvid utnyttja instrument såsom ESF. Parlamentet understryker behovet av en ökning av tillgängligheten på information när det gäller rättsliga tjänster för våldsoffer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att våld mot kvinnor fortfarande utgör ett betydande problem i EU, och att det finns en akut behov av att involvera förövarna i insatser för att bekämpa våldet mot kvinnor oberoende av deras ålder, utbildning, inkomstnivå och sociala ställning, och att dess inverkan på risken för marginalisering, fattigdom och social utestängning alltjämt ökar. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras förmåga att undfly situationer där de utsätts för könsbaserat våld i hemmet genom att vidta proaktiva åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att inrätta sociala trygghetssystem som säkerställer sociala rättigheter för de kvinnor som fallit offer för våld i någon form, oavsett om det är våld i hemmet, människohandel eller prostitution, och att vidta åtgärder för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden, samt att därvid utnyttja instrument såsom ESF. Parlamentet understryker behovet av en ökning av tillgängligheten på information när det gäller rättsliga tjänster för våldsoffer.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att konsekvent bekämpa våld i hemmet, i synnerhet mot kvinnor. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras liv och deras förmåga att undfly situationer där de utsätts för våld i hemmet, och att kvinnor som har utnyttjat sin rätt till betald ledighet löper risk att mista sina jobb och sitt ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att Australien och USA nyligen infört ledighet vid våld i hemmet, vilket har gett många arbetstagare anställningsskydd när de hanterar konsekvenserna av våld i hemmet, till exempel genom att ge de berörda personerna möjlighet att avsätta tid för läkarbesök och domstolsbesök och andra förfaranden som de ställs inför i sådana situationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka genomförbarheten hos och de möjliga följderna av att införa ett system för betald ledighet för personer som fallit offer för våld i hemmet där avsaknaden av betald ledighet utgör ett hinder för offren att behålla sin anställning samtidigt som deras personliga integritet skyddas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ytterligare åtgärder för att öka medvetenheten om problemet med våld i hemmet och att hjälpa offren för sådant våld, att främja bättre kunskaper om och försvar av deras rättigheter och att skydda deras ekonomiska oberoende. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att konsekvent bekämpa våld i hemmet, i synnerhet mot kvinnor. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras liv och deras förmåga att undfly situationer där de utsätts för våld i hemmet, och att kvinnor som har utnyttjat sin rätt till betald ledighet löper risk att mista sina jobb och sitt ekonomiska oberoende. Parlamentet noterar att Australien och USA nyligen infört ledighet vid våld i hemmet, vilket har gett många arbetstagare anställningsskydd när de hanterar konsekvenserna av våld i hemmet, till exempel genom att ge de berörda personerna möjlighet att avsätta tid för läkarbesök och domstolsbesök och andra förfaranden som de ställs inför i sådana situationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att undersöka genomförbarheten hos och de möjliga följderna av att införa ett system för betald ledighet för personer som fallit offer för våld i hemmet där avsaknaden av betald ledighet utgör ett hinder för offren att behålla sin anställning samtidigt som deras personliga integritet skyddas. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa ytterligare åtgärder för att öka medvetenheten om problemet med våld i hemmet och att hjälpa offren för sådant våld, att främja bättre kunskaper om och försvar av deras rättigheter och att skydda deras ekonomiska oberoende.

| 42. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att signera och ratificera Istanbulkonventionen och uppmanar till ett skyndsamt initiativ för att införa ett EU-direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram en europeisk strategi mot könsrelaterat våld och att införa ett Europaår mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att signera och ratificera Istanbulkonventionen och uppmanar till ett skyndsamt initiativ för att införa ett EU-direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram en europeisk strategi mot könsrelaterat våld och att införa ett Europaår mot könsrelaterat våld.

| 43. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av förebyggande arbete för att få bukt med våld mot kvinnor genom att rikta in sig på normer som glorifierar våld. Parlamentet understryker att de stereotyper och strukturer som utgör grundvalen för mäns våld mot kvinnor måste bekämpas genom förebyggande åtgärder genom kampanjer och ständig utbildning om machokulturer på nationell nivå. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av förebyggande arbete för att få bukt med våld mot kvinnor genom att rikta in sig på normer som glorifierar våld. Parlamentet understryker att de stereotyper och strukturer som utgör grundvalen för mäns våld mot kvinnor måste bekämpas genom förebyggande åtgärder genom kampanjer och ständig utbildning om machokulturer på nationell nivå.

| 44. | Europaparlamentet påpekar att nya tekniker bör betraktas som ett grundläggande verktyg för att skapa nya arbetstillfällen och en möjlighet att minska fattigdomen bland kvinnor. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påpekar att nya tekniker bör betraktas som ett grundläggande verktyg för att skapa nya arbetstillfällen och en möjlighet att minska fattigdomen bland kvinnor.

| 45. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med regionala och lokala myndigheter bidra till att höja livskvaliteten för kvinnor på landsbygden för att minska risken för fattigdom genom att erbjuda dem utbildningsprogram av god kvalitet i syfte att stärka kvinnor på landsbygden, liksom goda anställningsvillkor och anständiga löner för denna grupp. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i landsbygdsområden upprätta en väl fungerande kommunal, offentlig och social infrastruktur för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren på landsbygden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samarbete med regionala och lokala myndigheter bidra till att höja livskvaliteten för kvinnor på landsbygden för att minska risken för fattigdom genom att erbjuda dem utbildningsprogram av god kvalitet i syfte att stärka kvinnor på landsbygden, liksom goda anställningsvillkor och anständiga löner för denna grupp. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i landsbygdsområden upprätta en väl fungerande kommunal, offentlig och social infrastruktur för att förbättra de allmänna levnadsvillkoren på landsbygden.

| 46. | Europaparlamentet anser att många aspekter av fattigdom, i synnerhet fattigdom bland kvinnor, fortfarande inte är erkända, t.ex. att kvinnor utesluts från kulturella och sociala sammanhang, och uppmanar därför medlemsstaterna att ge det stöd som behövs för att se till så att alla kvinnor har tillgång till kultur, idrott och fritid, särskilt kvinnor som lever i fattigdom, har en funktionsnedsättning eller är migranter. Parlamentet anser att de befintliga indikatorerna för allvarlig materiell fattigdom exkluderar tillgång till kultur och socialt deltagande, och att de därför leder till en otillräcklig förståelse av fattigdom. Parlamentet uppmanar till att andra indikatorer ska utvecklas för att bedöma utestängningen när det gäller socialt, kulturellt och politiskt deltagande, och i synnerhet hur det påverkar fattigdomens onda cirkel samt dess generationsövergripande följder. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att många aspekter av fattigdom, i synnerhet fattigdom bland kvinnor, fortfarande inte är erkända, t.ex. att kvinnor utesluts från kulturella och sociala sammanhang, och uppmanar därför medlemsstaterna att ge det stöd som behövs för att se till så att alla kvinnor har tillgång till kultur, idrott och fritid, särskilt kvinnor som lever i fattigdom, har en funktionsnedsättning eller är migranter. Parlamentet anser att de befintliga indikatorerna för allvarlig materiell fattigdom exkluderar tillgång till kultur och socialt deltagande, och att de därför leder till en otillräcklig förståelse av fattigdom. Parlamentet uppmanar till att andra indikatorer ska utvecklas för att bedöma utestängningen när det gäller socialt, kulturellt och politiskt deltagande, och i synnerhet hur det påverkar fattigdomens onda cirkel samt dess generationsövergripande följder.

| 47. | Europaparlamentet noterar att funktionshindrade kvinnor ofta diskrimineras inom familjen och utbildningsväsendet, att de har begränsade möjligheter att hitta arbete och i regel har ett socialförsäkringsskydd som inte är tillräckligt för att förhindra dem från att hamna i fattigdom. Parlamentet understryker i detta avseende att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna bör bevilja funktionshindrade kvinnor den särskilda vård de behöver för att kunna utöva sina rättigheter, samt föreslå åtgärder för att främja att dessa personer integreras på arbetsmarknaden genom kompletterande stödåtgärder, i synnerhet vad gäller utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att funktionshindrade kvinnor ofta diskrimineras inom familjen och utbildningsväsendet, att de har begränsade möjligheter att hitta arbete och i regel har ett socialförsäkringsskydd som inte är tillräckligt för att förhindra dem från att hamna i fattigdom. Parlamentet understryker i detta avseende att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna bör bevilja funktionshindrade kvinnor den särskilda vård de behöver för att kunna utöva sina rättigheter, samt föreslå åtgärder för att främja att dessa personer integreras på arbetsmarknaden genom kompletterande stödåtgärder, i synnerhet vad gäller utbildning och yrkesutbildning.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser en ambitiösare politik för att hantera energifattigdom, som i oproportionerlig grad drabbar ensamstående kvinnor, ensamstående föräldrar och hushåll där kvinnor har ansvaret. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en definition av energifattigdom som beaktar företeelsens könsrelaterade aspekter, och att ta med denna definition i den framtida omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda. Parlamentet framhåller den viktiga roll som spelas av lokala energiinitiativ såsom kooperativ när det gäller att ge egenmakt åt sårbara energikonsumenter, i synnerhet kvinnor som utsätts för fattigdom och socialt utanförskap samt marginalisering. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet efterlyser en ambitiösare politik för att hantera energifattigdom, som i oproportionerlig grad drabbar ensamstående kvinnor, ensamstående föräldrar och hushåll där kvinnor har ansvaret. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en definition av energifattigdom som beaktar företeelsens könsrelaterade aspekter, och att ta med denna definition i den framtida omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda. Parlamentet framhåller den viktiga roll som spelas av lokala energiinitiativ såsom kooperativ när det gäller att ge egenmakt åt sårbara energikonsumenter, i synnerhet kvinnor som utsätts för fattigdom och socialt utanförskap samt marginalisering.

| 49. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att arbeta för att införa en europeisk barngaranti som säkerställer att varje europeiskt barn som riskerar att hamna i fattigdom har tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, kostnadsfri utbildning, kostnadsfri barnomsorg, anständiga bostadsförhållanden och näringsriktig mat. Parlamentet betonar att en sådan politisk åtgärd måste ta upp kvinnors och flickors situation, i synnerhet i utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper. Parlamentet noterar att ungdomsgarantin måste omfatta ett könsperspektiv. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att arbeta för att införa en europeisk barngaranti som säkerställer att varje europeiskt barn som riskerar att hamna i fattigdom har tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, kostnadsfri utbildning, kostnadsfri barnomsorg, anständiga bostadsförhållanden och näringsriktig mat. Parlamentet betonar att en sådan politisk åtgärd måste ta upp kvinnors och flickors situation, i synnerhet i utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper. Parlamentet noterar att ungdomsgarantin måste omfatta ett könsperspektiv.

| 50. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att samla in könsuppdelad statistik och att införa nya individuella indikatorer avseende kvinnor och fattigdom, som ett verktyg för att övervaka effekten av en bredare social, ekonomisk och sysselsättningsmässig politik på kvinnor och fattigdom i syfte att utveckla ett utbyte av god praxis när det gäller lagstiftnings- och budgetinstrument ägnade åt bekämpning av fattigdom, med inriktning på de grupper som löper särskild risk att hamna i fattigdom och detta oavsett sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och kommissionen att samla in könsuppdelad statistik och att införa nya individuella indikatorer avseende kvinnor och fattigdom, som ett verktyg för att övervaka effekten av en bredare social, ekonomisk och sysselsättningsmässig politik på kvinnor och fattigdom i syfte att utveckla ett utbyte av god praxis när det gäller lagstiftnings- och budgetinstrument ägnade åt bekämpning av fattigdom, med inriktning på de grupper som löper särskild risk att hamna i fattigdom och detta oavsett sexuell läggning eller könsidentitet.

| 51. | Europaparlamentet framhåller den roll som sociala företag kan spela när det gäller att ge egenmakt åt och inkludera kvinnor som utsätts för fattigdom och socialt utanförskap samt diskriminering på flera grunder. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller den roll som sociala företag kan spela när det gäller att ge egenmakt åt och inkludera kvinnor som utsätts för fattigdom och socialt utanförskap samt diskriminering på flera grunder.

| 52. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att inrätta processer för involvering av berörda parter där man uppmuntrar och underlättar för personer som riskerar fattigdom och socialt utanförskap, särskilt kvinnor och flickor, att delta direkt i beslutsfattandet om social inkludering på alla nivåer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att inrätta processer för involvering av berörda parter där man uppmuntrar och underlättar för personer som riskerar fattigdom och socialt utanförskap, särskilt kvinnor och flickor, att delta direkt i beslutsfattandet om social inkludering på alla nivåer.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra jämställdhetsbudgetering som ett verktyg för att se till att budgetbeslut tas med hänsyn till jämställdhetsaspekten och differentierade effekter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra jämställdhetsbudgetering som ett verktyg för att se till att budgetbeslut tas med hänsyn till jämställdhetsaspekten och differentierade effekter.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i kampen mot fattigdom samarbeta med icke-statliga organisationer, som framgångsrikt är verksamma i områden som är drabbade av extrem fattigdom och har värdefullt kunnande i fråga om lokala förhållanden, och uppmanar medlemsstaterna att främja ett fungerande samarbete på lokal nivå. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i kampen mot fattigdom samarbeta med icke-statliga organisationer, som framgångsrikt är verksamma i områden som är drabbade av extrem fattigdom och har värdefullt kunnande i fråga om lokala förhållanden, och uppmanar medlemsstaterna att främja ett fungerande samarbete på lokal nivå.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att involvera arbetsmarknadsparterna (fackföreningar och arbetsgivare) och det civila samhället, inbegripet jämställdhetsorgan, i jämställdhetsarbetet i syfte att främja likabehandling. Parlamentet framhåller att dialogen mellan arbetsmarknadsparterna måste inbegripa övervakning och främjande av jämställdhetsåtgärder på arbetsplatsen, bland annat flexibla arbetsförhållanden, för att göra det lättare att förena arbete och privatliv. Parlamentet betonar betydelsen av kollektivavtal för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet på arbetsplatsen liksom andra instrument såsom uppförandekoder, forskning eller utbyte av erfarenheter och god praxis på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att involvera arbetsmarknadsparterna (fackföreningar och arbetsgivare) och det civila samhället, inbegripet jämställdhetsorgan, i jämställdhetsarbetet i syfte att främja likabehandling. Parlamentet framhåller att dialogen mellan arbetsmarknadsparterna måste inbegripa övervakning och främjande av jämställdhetsåtgärder på arbetsplatsen, bland annat flexibla arbetsförhållanden, för att göra det lättare att förena arbete och privatliv. Parlamentet betonar betydelsen av kollektivavtal för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet på arbetsplatsen liksom andra instrument såsom uppförandekoder, forskning eller utbyte av erfarenheter och god praxis på jämställdhetsområdet.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(2)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 31.

(3)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 162.

(4)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 77.

(5)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(6)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 9.

(7)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 60.

(8)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 75.

(9)  EUT C 24, 22.1.2016, s. 8.

(10)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 6.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2015)0050.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2015)0218.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=en

(15)  Rädda Barnen, Child poverty and social exclusion in Europe, Bryssel, 2014, s. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/ EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, s. 11

(17)  Internationella arbetsorganisationen, Policies and regulations to combat precarious employment, 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Icke-tariffära hinder på den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om icke-tariffära hinder på den inre marknaden (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015A Single Market Strategy for Europe – Analysis and Evidence (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015A Single Market Strategy for Europe – Analysis and Evidence (SWD(2015)0202),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203),

| — | med beaktande av studien The Cost of Non-Europe in the Single Market från Europaparlamentets utredningstjänst som utkom i september 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The Cost of Non-Europe in the Single Market från Europaparlamentets utredningstjänst som utkom i september 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om den inre marknaden för tjänster: lägesrapport och kommande steg (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om den inre marknaden för tjänster: lägesrapport och kommande steg (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om en europeisk handlingsplan för detaljhandeln till nytta för samtliga aktörer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om en europeisk handlingsplan för detaljhandeln till nytta för samtliga aktörer (2),

| — | med beaktande av utgåvan från oktober 2015 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utgåvan från oktober 2015 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0160/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0160/2016), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska inre marknaden utgör ett avsevärt bidrag till Europas ekonomier. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska inre marknaden utgör ett avsevärt bidrag till Europas ekonomier.

| B. | Man räknar med att man genom en fullbordad inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, offentlig upphandling, den digitala ekonomin och konsumentregelverket skulle uppnå ekonomiska vinster på mellan 651 miljarder och 1,1 biljoner euro per år, vilket motsvarar mellan 5 och 8,63 procent av EU:s BNP. |
| --- | --- |

B.

Man räknar med att man genom en fullbordad inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, offentlig upphandling, den digitala ekonomin och konsumentregelverket skulle uppnå ekonomiska vinster på mellan 651 miljarder och 1,1 biljoner euro per år, vilket motsvarar mellan 5 och 8,63 procent av EU:s BNP.

| C. | Mer än tjugo år efter det att den inre marknaden infördes fortsätter omotiverade icke-tariffära hinder att påverka handeln och den fria rörligheten för varor och tjänster mellan medlemsstaterna. Dessa icke-tariffära hinder kan bero på protektionism och åtföljas av byråkratiska utmaningar som i många fall är oproportionerliga jämfört med deras syften. |
| --- | --- |

C.

Mer än tjugo år efter det att den inre marknaden infördes fortsätter omotiverade icke-tariffära hinder att påverka handeln och den fria rörligheten för varor och tjänster mellan medlemsstaterna. Dessa icke-tariffära hinder kan bero på protektionism och åtföljas av byråkratiska utmaningar som i många fall är oproportionerliga jämfört med deras syften.

| D. | Den inre marknaden för tjänster beräknas utgöra cirka 70 procent av den europeiska ekonomin medan den endast utgör cirka 20 procent av handeln inom EU. |
| --- | --- |

D.

Den inre marknaden för tjänster beräknas utgöra cirka 70 procent av den europeiska ekonomin medan den endast utgör cirka 20 procent av handeln inom EU.

| E. | 25 procent av reglerade yrken är endast reglerade i en enda medlemsstat. |
| --- | --- |

E.

25 procent av reglerade yrken är endast reglerade i en enda medlemsstat.

| F. | De potentiella vinsterna från en fungerande digital inre marknad kan beräknas bli cirka 415 miljarder euro per år och innebära en ökning av BNP med cirka 0,4 procent år 2020. Det finns många luckor i EU-lagstiftningen som hindrar att marknaden fungerar korrekt. |
| --- | --- |

F.

De potentiella vinsterna från en fungerande digital inre marknad kan beräknas bli cirka 415 miljarder euro per år och innebära en ökning av BNP med cirka 0,4 procent år 2020. Det finns många luckor i EU-lagstiftningen som hindrar att marknaden fungerar korrekt.

| G. | Endast 2 procent av nya små och medelstora företag, mikroföretag och nystartade företag har genomfört en gränsöverskridande expansion med hjälp av utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

G.

Endast 2 procent av nya små och medelstora företag, mikroföretag och nystartade företag har genomfört en gränsöverskridande expansion med hjälp av utländska direktinvesteringar.

| H. | För konsumenternas del leder luckor på den inre marknaden samt ofullständigt, eller med den inre marknadens mål oförenligt, genomförande av EU:s lagstiftning i många fall till otillfredsställande produktutbud och till dyrare varor och tjänster. |
| --- | --- |

H.

För konsumenternas del leder luckor på den inre marknaden samt ofullständigt, eller med den inre marknadens mål oförenligt, genomförande av EU:s lagstiftning i många fall till otillfredsställande produktutbud och till dyrare varor och tjänster.

| I. | För företagens del ses kostnader i dyrare leveranskedjor, vilket får till följd att deras egna produkter kostar mer eller att tillgången till företagstjänster försämras, något som skadar deras konkurrenskraft. Innovation däremot främjas genom en konkurrenskraftig marknad. |
| --- | --- |

I.

För företagens del ses kostnader i dyrare leveranskedjor, vilket får till följd att deras egna produkter kostar mer eller att tillgången till företagstjänster försämras, något som skadar deras konkurrenskraft. Innovation däremot främjas genom en konkurrenskraftig marknad.

| J. | Komplexiteten i det nuvarande momssystemet kan också betraktas som ett icke-tariffärt hinder. |
| --- | --- |

J.

Komplexiteten i det nuvarande momssystemet kan också betraktas som ett icke-tariffärt hinder.

| K. | Konkurrensbegränsande skatteuppgörelser mellan medlemsstaterna och stora multinationella företag kan betraktas som ett omotiverat icke-tariffärt hinder. |
| --- | --- |

K.

Konkurrensbegränsande skatteuppgörelser mellan medlemsstaterna och stora multinationella företag kan betraktas som ett omotiverat icke-tariffärt hinder.

| L. | Företag och enskilda personer upplever stora hinder vid gränsöverskridande aktiviteter på den inre marknaden på grund av brist på tillförlitlig information, hjälptjänster och onlineförfaranden, vilket medför stora administrativa bördor och betydande efterlevnadskostnader. |
| --- | --- |

L.

Företag och enskilda personer upplever stora hinder vid gränsöverskridande aktiviteter på den inre marknaden på grund av brist på tillförlitlig information, hjälptjänster och onlineförfaranden, vilket medför stora administrativa bördor och betydande efterlevnadskostnader.

| M. | Kontrollen av hinder och kostnader sker bit för bit och osystematiskt. Dessutom finns det brister när det gäller kvantifiering och tydlig identifiering av hinder och kostnader, vilket gör det svårt att prioritera politiska åtgärder. |
| --- | --- |

M.

Kontrollen av hinder och kostnader sker bit för bit och osystematiskt. Dessutom finns det brister när det gäller kvantifiering och tydlig identifiering av hinder och kostnader, vilket gör det svårt att prioritera politiska åtgärder.

I.   
  Kontexten och målen för politiken

| 1. | Europaparlamentet inser, trots att tariffära hinder togs bort den 1 juli 1968, att den fria rörligheten för varor och tjänster fortfarande hämmas av icke-tariffära hinder i form av t.ex. omotiverade nationella tekniska bestämmelser samt lagstiftade och icke-lagstiftade krav för produkter, tjänsteleverantörer och villkor för tillhandahållande av tjänster eller byråkrati. Parlamentet framhäver att man för att förstärka den inre marknaden måste vidta akuta åtgärder både inom unionen och i medlemsstaterna för att hantera sådana icke-tariffära hinder. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet inser, trots att tariffära hinder togs bort den 1 juli 1968, att den fria rörligheten för varor och tjänster fortfarande hämmas av icke-tariffära hinder i form av t.ex. omotiverade nationella tekniska bestämmelser samt lagstiftade och icke-lagstiftade krav för produkter, tjänsteleverantörer och villkor för tillhandahållande av tjänster eller byråkrati. Parlamentet framhäver att man för att förstärka den inre marknaden måste vidta akuta åtgärder både inom unionen och i medlemsstaterna för att hantera sådana icke-tariffära hinder.

| 2. | Europaparlamentet ser ett icke-tariffärt hinder som en oproportionerlig eller diskriminerande lagstiftningsåtgärd som innebär en börda eller en kostnad som måste bäras av företag som försöker komma in på en marknad, men inte bärs av företag som redan finns på denna marknad, eller som en kostnad vilken åläggs utländska företag, men inte bärs av inhemska företag, utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att reglera och följa legitima mål för den offentliga politiken såsom miljöskydd eller skydd av konsumenters och arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ser ett icke-tariffärt hinder som en oproportionerlig eller diskriminerande lagstiftningsåtgärd som innebär en börda eller en kostnad som måste bäras av företag som försöker komma in på en marknad, men inte bärs av företag som redan finns på denna marknad, eller som en kostnad vilken åläggs utländska företag, men inte bärs av inhemska företag, utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att reglera och följa legitima mål för den offentliga politiken såsom miljöskydd eller skydd av konsumenters och arbetstagares rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att flernivåstyrning kan leda till att skillnader uppstår på nationell nivå. Parlamentet anser att alla nivåer inom beslutsfattandet på regleringsområdet verkligen måste bli varse behovet av åtgärder som är proportionerliga och främjar legitima mål för den offentliga politiken. Parlamentet anser att konsekvens och samstämmighet för politik och lagstiftningspraxis kan bidra avsevärt till att minska de icke-tariffära hindren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om att flernivåstyrning kan leda till att skillnader uppstår på nationell nivå. Parlamentet anser att alla nivåer inom beslutsfattandet på regleringsområdet verkligen måste bli varse behovet av åtgärder som är proportionerliga och främjar legitima mål för den offentliga politiken. Parlamentet anser att konsekvens och samstämmighet för politik och lagstiftningspraxis kan bidra avsevärt till att minska de icke-tariffära hindren.

| 4. | I de fall då sådana icke-tariffära hinder kan motiveras som proportionerliga bör det finnas lättillgänglig information om skillnaderna i de olika nationella regelkraven och tillhörande villkor för meddelanden, information och genomförande av processer bör vara så användarvänliga som möjligt. Europaparlamentet anser att genomförandet av det nuvarande systemet, som är uppbyggt kring en rad olika kontaktpunkter, bland annat kontaktpunkterna för produkter och de gemensamma kontaktpunkterna, har varit inkonsekvent i de olika medlemsstaterna och att det dessutom är alltför komplicerat. Parlamentet påminner om vikten av att stärka och effektivisera befintliga verktyg för små och medelstora företag på den inre marknaden i syfte att förenkla deras expansion över gränserna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med kraft att lägga större vikt vid att rationalisera och förbättra dessa system, särskilt i fråga om behovet att snabbt förbättra de gemensamma kontaktpunkterna, och kommissionen uppmanas att meddela parlamentet om de framsteg som görs samt om kommande steg i slutet av 2016. Parlamentet betonar att medlemsstaten i fråga blir mer attraktiv för utländska investeringar om den är mer öppen och tillgänglig avseende regelkraven. |
| --- | --- |

4.

I de fall då sådana icke-tariffära hinder kan motiveras som proportionerliga bör det finnas lättillgänglig information om skillnaderna i de olika nationella regelkraven och tillhörande villkor för meddelanden, information och genomförande av processer bör vara så användarvänliga som möjligt. Europaparlamentet anser att genomförandet av det nuvarande systemet, som är uppbyggt kring en rad olika kontaktpunkter, bland annat kontaktpunkterna för produkter och de gemensamma kontaktpunkterna, har varit inkonsekvent i de olika medlemsstaterna och att det dessutom är alltför komplicerat. Parlamentet påminner om vikten av att stärka och effektivisera befintliga verktyg för små och medelstora företag på den inre marknaden i syfte att förenkla deras expansion över gränserna. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med kraft att lägga större vikt vid att rationalisera och förbättra dessa system, särskilt i fråga om behovet att snabbt förbättra de gemensamma kontaktpunkterna, och kommissionen uppmanas att meddela parlamentet om de framsteg som görs samt om kommande steg i slutet av 2016. Parlamentet betonar att medlemsstaten i fråga blir mer attraktiv för utländska investeringar om den är mer öppen och tillgänglig avseende regelkraven.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar initiativet om en gemensam digital ingång (Single Digital Gateway), som presenterades i kommissionens meddelande om den digitala inre marknaden, och ser det som ett positivt steg. Kommissionen uppmanas att för företag och konsumenter inrätta en gemensam ingång för all information, stöd och problemlösning som avser den inre marknaden samt de nationella och EU-omfattande förfaranden som behövs för att driva gränsöverskridande verksamhet i EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar initiativet om en gemensam digital ingång (Single Digital Gateway), som presenterades i kommissionens meddelande om den digitala inre marknaden, och ser det som ett positivt steg. Kommissionen uppmanas att för företag och konsumenter inrätta en gemensam ingång för all information, stöd och problemlösning som avser den inre marknaden samt de nationella och EU-omfattande förfaranden som behövs för att driva gränsöverskridande verksamhet i EU.

| 6. | Europaparlamentet anser att för att undanröja icke-tariffära hinder är det viktigt att kommissionen och medlemsstaterna arbetar tillsammans för att få Solvit-nätverket att fungera bättre, särskilt i geografiska områden eller industriområden där företagen inte använder Solvit så ofta och där inte alla inlämnade fall tas upp av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att för att undanröja icke-tariffära hinder är det viktigt att kommissionen och medlemsstaterna arbetar tillsammans för att få Solvit-nätverket att fungera bättre, särskilt i geografiska områden eller industriområden där företagen inte använder Solvit så ofta och där inte alla inlämnade fall tas upp av den behöriga myndigheten.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att åtskilliga företag, i synnerhet små och medelstora företag, som försöker bedriva handel i en annan medlemsstat, ser en sådan expansion fortfarande som ett exempel på ”internationell handel”. Parlamentet framhåller att små och medelstora företag, nystartade företag samt innovativa verksamheter, särskilt företag inom delningsekonomin, ska ges full möjlighet att växa genom gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller att åtskilliga företag, i synnerhet små och medelstora företag, som försöker bedriva handel i en annan medlemsstat, ser en sådan expansion fortfarande som ett exempel på ”internationell handel”. Parlamentet framhåller att små och medelstora företag, nystartade företag samt innovativa verksamheter, särskilt företag inom delningsekonomin, ska ges full möjlighet att växa genom gränsöverskridande handel.

| 8. | Europaparlamentet anser att en av unionens och de enskilda medlemsstaternas uppgifter bör vara att slutligen undanröja icke-tariffära hinder ifall de inte kan motiveras eller inte stöder målen i artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, där det anges att Europa bygger på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en av unionens och de enskilda medlemsstaternas uppgifter bör vara att slutligen undanröja icke-tariffära hinder ifall de inte kan motiveras eller inte stöder målen i artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, där det anges att Europa bygger på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.

| 9. | Europaparlamentet upprepar att strategin för den digitala inre marknaden och en europeisk inre marknadsstrategi består av initiativ som ska genomföras snabbt och på ett ambitiöst sätt för att minska icke-tariffära hinder på den inre marknaden. Parlamentet framhäver att det är viktigt att dessa initiativ baseras på principer för bättre lagstiftning och på de mest effektiva verktygen som harmonisering och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar att strategin för den digitala inre marknaden och en europeisk inre marknadsstrategi består av initiativ som ska genomföras snabbt och på ett ambitiöst sätt för att minska icke-tariffära hinder på den inre marknaden. Parlamentet framhäver att det är viktigt att dessa initiativ baseras på principer för bättre lagstiftning och på de mest effektiva verktygen som harmonisering och ömsesidigt erkännande.

II.   
  Sektorsövergripande icke-tariffära hinder

| 10. | Europaparlamentet tror att olika hastigheter i samband med införlivandet och det exakta genomförandet av befintliga direktiv på nationell nivå medför en rättsosäkerhet för företagen och olika konkurrensvillkor på den inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet tror att olika hastigheter i samband med införlivandet och det exakta genomförandet av befintliga direktiv på nationell nivå medför en rättsosäkerhet för företagen och olika konkurrensvillkor på den inre marknaden.

| 11. | Europaparlamentet anser att där kommissionen har upphävt onödig EU-lagstiftning bör även medlemsstaterna snabbt agera för att upphäva motsvarande nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att där kommissionen har upphävt onödig EU-lagstiftning bör även medlemsstaterna snabbt agera för att upphäva motsvarande nationella bestämmelser.

| 12. | Om unionslagstiftningen i omfattande grad inte följs av medlemsstaterna kommer detta att skada den inre marknaden och konsumenterna. Europaparlamentet anser även att det långsamma införlivandet gör att en del medlemsstater kan dra nytta av en orimligt lång tidsfrist för efterlevnad. Tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna ska man främja en efterlevnadskultur enligt strategin för den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet att omedelbart ta upp bristen på efterlevnad med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

12.

Om unionslagstiftningen i omfattande grad inte följs av medlemsstaterna kommer detta att skada den inre marknaden och konsumenterna. Europaparlamentet anser även att det långsamma införlivandet gör att en del medlemsstater kan dra nytta av en orimligt lång tidsfrist för efterlevnad. Tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna ska man främja en efterlevnadskultur enligt strategin för den inre marknaden. Parlamentet understryker behovet att omedelbart ta upp bristen på efterlevnad med medlemsstaterna.

| 13. | Europaparlamentet vill uppmärksamma kommissionen och medlemsstaterna på frågan om så kallad överreglering, dvs. att vissa nationella regeringar lägger till fler bestämmelser när de genomför EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet vill uppmärksamma kommissionen och medlemsstaterna på frågan om så kallad överreglering, dvs. att vissa nationella regeringar lägger till fler bestämmelser när de genomför EU:s lagstiftning.

| 14. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att intensiteten och antalet kontroller som nyligen införts för utländska serviceleverantörer ökar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa kontroller är proportionerliga, motiverade och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten på att intensiteten och antalet kontroller som nyligen införts för utländska serviceleverantörer ökar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa kontroller är proportionerliga, motiverade och icke-diskriminerande.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ett inkonsekvent genomförande av befintliga bestämmelser som införlivats korrekt av medlemsstaterna vållar lika stor skada för den inre marknaden som ett försenat införlivande av dem. Parlamentet anser att efterlevnaden och genomförandet innebär stora utmaningar, eftersom allmänt använda definitioner, som exempelvis ”spårbarhet” eller ”utsläppande på marknaden”, ges olika betydelser i olika rättsakter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att ett inkonsekvent genomförande av befintliga bestämmelser som införlivats korrekt av medlemsstaterna vållar lika stor skada för den inre marknaden som ett försenat införlivande av dem. Parlamentet anser att efterlevnaden och genomförandet innebär stora utmaningar, eftersom allmänt använda definitioner, som exempelvis ”spårbarhet” eller ”utsläppande på marknaden”, ges olika betydelser i olika rättsakter.

| 16. | Om samma bestämmelser inte tillämpas på ett enhetligt sätt i de olika medlemsstaterna kan det eventuellt leda till att nya omotiverade icke-tariffära hinder skapas. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder för att minimera skillnaderna i ett så tidigt skede som möjligt. |
| --- | --- |

16.

Om samma bestämmelser inte tillämpas på ett enhetligt sätt i de olika medlemsstaterna kan det eventuellt leda till att nya omotiverade icke-tariffära hinder skapas. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla åtgärder för att minimera skillnaderna i ett så tidigt skede som möjligt.

| 17. | Europaparlamentet är av uppfattningen att kommissionen bör öka användningen av riktlinjer i samband med genomförandet av direktiv, eftersom detta kan vara ett användbart verktyg för att säkerställa en högre nivå av enhetligt genomförande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är av uppfattningen att kommissionen bör öka användningen av riktlinjer i samband med genomförandet av direktiv, eftersom detta kan vara ett användbart verktyg för att säkerställa en högre nivå av enhetligt genomförande.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer skillnader på nationell nivå vad gäller produktmarknadsreglering som företag med gränsöverskridande verksamhet måste brottas med både när det gäller begränsningar och skillnader mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att detta tvingar företag att i onödan anpassa sina produkter och tjänster så att de efterlever många olika standarder och testas upprepade gånger, vilket begränsar handeln inom EU och minskar tillväxt och jobbtillfällen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande förekommer skillnader på nationell nivå vad gäller produktmarknadsreglering som företag med gränsöverskridande verksamhet måste brottas med både när det gäller begränsningar och skillnader mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser att detta tvingar företag att i onödan anpassa sina produkter och tjänster så att de efterlever många olika standarder och testas upprepade gånger, vilket begränsar handeln inom EU och minskar tillväxt och jobbtillfällen.

| 19. | Europaparlamentet tror att små och medelstora företag samt mikroföretag ur olika aspekter, bl.a. rättsliga och finansiella, i oproportionerligt hög grad får bära bördan för att stordriftsfördelarna minskar när man måste producera olika produktgrupper. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet tror att små och medelstora företag samt mikroföretag ur olika aspekter, bl.a. rättsliga och finansiella, i oproportionerligt hög grad får bära bördan för att stordriftsfördelarna minskar när man måste producera olika produktgrupper.

| 20. | Europaparlamentet uppmärksammar de hittillsvarande små volymerna av offentlig upphandling över gränserna, där mindre än 20 procent av all offentlig upphandling i unionen offentliggörs på EU-omfattande plattformar och där endast 3,5 procent av kontrakten går till företag från andra medlemsstater. Parlamentet framhäver svårigheterna, som i synnerhet små och medelstora företag upplever, vid deltagande i gränsöverskridande offentlig upphandling. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av de nya EU-direktiven om offentlig upphandling och tilldelning av koncessioner som skulle genomföras av medlemsstaterna senast i april 2016. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra denna lagstiftning fullt ut, inklusive helt elektroniska förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmärksammar de hittillsvarande små volymerna av offentlig upphandling över gränserna, där mindre än 20 procent av all offentlig upphandling i unionen offentliggörs på EU-omfattande plattformar och där endast 3,5 procent av kontrakten går till företag från andra medlemsstater. Parlamentet framhäver svårigheterna, som i synnerhet små och medelstora företag upplever, vid deltagande i gränsöverskridande offentlig upphandling. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av de nya EU-direktiven om offentlig upphandling och tilldelning av koncessioner som skulle genomföras av medlemsstaterna senast i april 2016. Medlemsstaterna uppmanas att genomföra denna lagstiftning fullt ut, inklusive helt elektroniska förfaranden för offentlig upphandling.

| 21. | Europaparlamentet betonar att efterlevnadskostnader med momskrav är ett av de största icke-tariffära hindren och rekommenderar därför praktiska förslag på momsförenkling. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att efterlevnadskostnader med momskrav är ett av de största icke-tariffära hindren och rekommenderar därför praktiska förslag på momsförenkling.

| 22. | Europaparlamentet är medvetet om att olika momssystem inom EU kan betraktas som ett icke-tariffärt hinder. Parlamentet betonar att den gemensamma momsportalen utgör ett bra stöd för att övervinna detta hinder och särskilt för att stödja små och medelstora företag i deras gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet beaktar att det fortfarande finns vissa mindre problem med den gemensamma momsportalen och uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att förenkla kraven för momsbetalning av företag inom EU. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är medvetet om att olika momssystem inom EU kan betraktas som ett icke-tariffärt hinder. Parlamentet betonar att den gemensamma momsportalen utgör ett bra stöd för att övervinna detta hinder och särskilt för att stödja små och medelstora företag i deras gränsöverskridande verksamhet. Parlamentet beaktar att det fortfarande finns vissa mindre problem med den gemensamma momsportalen och uppmanar kommissionen att fortsätta arbetet med att förenkla kraven för momsbetalning av företag inom EU.

| 23. | Europaparlamentet tror att många olika nationella administrativa rutiner även skapar omotiverade icke-tariffära hinder, bland annat i form av krav på formaliserade handlingar från nationella organ eller byråer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda e-förvaltningslösningar, som omfattar prioritering av interoperabilitet samt digitala signaturer, för att modernisera sin offentliga förvaltning och bygga vidare på exemplen från Estland och Danmark, genom att tillhandahålla fler och mer lättillgängliga digitala tjänster för medborgare och företag och förenkla gränsöverskridande samarbete och interoperabiliteten inom offentlig förvaltning utan att skyddet av personuppgifter påverkas. Parlamentet anser att användningen av e-förvaltning är ett viktigt verktyg för företagen, men att detta inte får utesluta alternativa sätt att få tillgång till information eller vara till nackdel för medborgare som inte har tillgång till de digitala tjänsterna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet tror att många olika nationella administrativa rutiner även skapar omotiverade icke-tariffära hinder, bland annat i form av krav på formaliserade handlingar från nationella organ eller byråer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda e-förvaltningslösningar, som omfattar prioritering av interoperabilitet samt digitala signaturer, för att modernisera sin offentliga förvaltning och bygga vidare på exemplen från Estland och Danmark, genom att tillhandahålla fler och mer lättillgängliga digitala tjänster för medborgare och företag och förenkla gränsöverskridande samarbete och interoperabiliteten inom offentlig förvaltning utan att skyddet av personuppgifter påverkas. Parlamentet anser att användningen av e-förvaltning är ett viktigt verktyg för företagen, men att detta inte får utesluta alternativa sätt att få tillgång till information eller vara till nackdel för medborgare som inte har tillgång till de digitala tjänsterna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga stor vikt vid genomförandet i praktiken för att säkerställa att den inre marknadens bestämmelser vederbörligen tillämpas och genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet anser i detta avseende att samordningen av genomförandeprocessen av införlivade direktiv bör stärkas, t.ex. genom införlivandeseminarier som ordnas av kommissionen samt utbyte av bästa praxis för att i ett tidigt skede minimera skillnader mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga stor vikt vid genomförandet i praktiken för att säkerställa att den inre marknadens bestämmelser vederbörligen tillämpas och genomförs av medlemsstaterna. Parlamentet anser i detta avseende att samordningen av genomförandeprocessen av införlivade direktiv bör stärkas, t.ex. genom införlivandeseminarier som ordnas av kommissionen samt utbyte av bästa praxis för att i ett tidigt skede minimera skillnader mellan medlemsstater.

III.   
  Sektorsspecifika icke-tariffära hinder

En inre marknad för varor

| 25. | Europaparlamentet betonar hur viktig principen om ömsesidigt erkännande är för att säkra marknadstillträde till den inre marknaden för varor som inte harmoniseras på EU-nivå och i de fall då medlemsstater har nationella – och mycket ofta olika – bestämmelser för produkter, även om det underliggande syftet är detsamma. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar hur viktig principen om ömsesidigt erkännande är för att säkra marknadstillträde till den inre marknaden för varor som inte harmoniseras på EU-nivå och i de fall då medlemsstater har nationella – och mycket ofta olika – bestämmelser för produkter, även om det underliggande syftet är detsamma.

| 26. | Europaparlamentet betonar att många företag inte är medvetna om principen om ömsesidigt erkännande och därför tror att de måste efterleva nationella krav i destinationsmedlemsstaten vid handel på den inre marknaden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att många företag inte är medvetna om principen om ömsesidigt erkännande och därför tror att de måste efterleva nationella krav i destinationsmedlemsstaten vid handel på den inre marknaden.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet ser i detta sammanhang fram emot kommissionens planer att öka medvetenheten om och se över förordningen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet anser att harmonisering också är ett effektivt verktyg för att säkerställa ett jämlikt tillträde för varor och tjänster på den inre marknaden. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att förbättra tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet ser i detta sammanhang fram emot kommissionens planer att öka medvetenheten om och se över förordningen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet anser att harmonisering också är ett effektivt verktyg för att säkerställa ett jämlikt tillträde för varor och tjänster på den inre marknaden.

En inre marknad för tjänster

| 28. | Europaparlamentet vill uppmärksamma de problem för tjänsteleverantörerna, i synnerhet i samband med företagstjänster, inom transportsektorn och på byggen, som beror på många olika omotiverade och oproportionerliga krav avseende godkännanden, registrering, förhandsanmälan eller faktiska etableringar. Parlamentet betonar att detta kan leda till diskriminering av utländska serviceleverantörer, vilket i sådana fall skulle strida mot principen om fri rörlighet för tjänster. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till en mer utvecklad e-förvaltning och elektronisk registrering för att förenkla processen för serviceleverantörer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet vill uppmärksamma de problem för tjänsteleverantörerna, i synnerhet i samband med företagstjänster, inom transportsektorn och på byggen, som beror på många olika omotiverade och oproportionerliga krav avseende godkännanden, registrering, förhandsanmälan eller faktiska etableringar. Parlamentet betonar att detta kan leda till diskriminering av utländska serviceleverantörer, vilket i sådana fall skulle strida mot principen om fri rörlighet för tjänster. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till en mer utvecklad e-förvaltning och elektronisk registrering för att förenkla processen för serviceleverantörer.

| 29. | Europaparlamentet betonar att bristen på genomförande och avvikelser vid tillämpningen av tjänstedirektivet särskilt hindrar den inre marknaden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att bristen på genomförande och avvikelser vid tillämpningen av tjänstedirektivet särskilt hindrar den inre marknaden.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig och enhetlig lagstiftningsmiljö som gör det möjligt att utveckla tjänster på en marknad som skyddar arbetstagare och konsumenter och säkerställer att befintliga och nya aktörer på EU:s inre marknad inte stöter på onödiga lagstiftningshinder, oavsett deras affärsverksamhet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar behovet av en tydlig och enhetlig lagstiftningsmiljö som gör det möjligt att utveckla tjänster på en marknad som skyddar arbetstagare och konsumenter och säkerställer att befintliga och nya aktörer på EU:s inre marknad inte stöter på onödiga lagstiftningshinder, oavsett deras affärsverksamhet.

| 31. | Europaparlamentet vill även uppmärksamma de omotiverade och oproportionerliga begränsningar i vissa medlemsstater som rör tjänsteleverantörernas juridiska form och deras aktieinnehav eller förvaltningsstruktur samt de begränsningar som rör det gemensamma yrkesutövandet. Parlamentet betonar att en del av dessa begränsningar kan utgöra oproportionerliga eller omotiverade hinder för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. Parlamentet framhäver nödvändigheten av att säkerställa en enhetligare proportionalitetsbedömning av de rättsliga krav och restriktioner som är tillämpliga för tjänster. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet vill även uppmärksamma de omotiverade och oproportionerliga begränsningar i vissa medlemsstater som rör tjänsteleverantörernas juridiska form och deras aktieinnehav eller förvaltningsstruktur samt de begränsningar som rör det gemensamma yrkesutövandet. Parlamentet betonar att en del av dessa begränsningar kan utgöra oproportionerliga eller omotiverade hinder för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. Parlamentet framhäver nödvändigheten av att säkerställa en enhetligare proportionalitetsbedömning av de rättsliga krav och restriktioner som är tillämpliga för tjänster.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det anmälningskrav som fastställts i tjänstedirektivet skulle ha kunnat minska eller undanröja omotiverade icke-tariffära hinder på ett effektivt sätt, men att det har åsidosatts av medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet ser därför positivt på att anmälningsförfarandet åter sätts i fokus inom strategin för den inre marknaden, eftersom tidiga initiativ gör att nationella åtgärder kan ses över för att lösa problemen innan de uppstår. Parlamentet anser vidare att mer detaljerade motiveringar ska begäras från medlemsstaterna vid införande av nya lagstiftningsåtgärder. Parlamentet betonar de positiva erfarenheterna med anmälningsförfarandet för produkter och föreslår att detta bör användas som exempel för att förbättra förfarandet för tjänster. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det anmälningskrav som fastställts i tjänstedirektivet skulle ha kunnat minska eller undanröja omotiverade icke-tariffära hinder på ett effektivt sätt, men att det har åsidosatts av medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet ser därför positivt på att anmälningsförfarandet åter sätts i fokus inom strategin för den inre marknaden, eftersom tidiga initiativ gör att nationella åtgärder kan ses över för att lösa problemen innan de uppstår. Parlamentet anser vidare att mer detaljerade motiveringar ska begäras från medlemsstaterna vid införande av nya lagstiftningsåtgärder. Parlamentet betonar de positiva erfarenheterna med anmälningsförfarandet för produkter och föreslår att detta bör användas som exempel för att förbättra förfarandet för tjänster.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att offentliga tjänster omfattas av ett särskilt skydd i förhållande till bestämmelserna om den inre marknaden på grund av de uppgifter av allmänt intresse som tilldelats dem, och att de bestämmelser som de offentliga myndigheterna har fastställt för att de ska fungera väl inte utgör några icke-tariffära hinder. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att tjänstedirektivet inte omfattar social- och hälsovårdstjänster. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om att offentliga tjänster omfattas av ett särskilt skydd i förhållande till bestämmelserna om den inre marknaden på grund av de uppgifter av allmänt intresse som tilldelats dem, och att de bestämmelser som de offentliga myndigheterna har fastställt för att de ska fungera väl inte utgör några icke-tariffära hinder. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att tjänstedirektivet inte omfattar social- och hälsovårdstjänster.

| 34. | Europaparlamentet pekar på att leverantörer av byggentreprenader ofta ställs inför vissa krav som rör deras organisation i hemlandet, bland annat avseende certifieringssystem för organisationer, vilket gör det alltför komplicerat att tillhandahålla tjänster i ett annat land, och således hämmas den fria rörligheten för tjänster och aktörer inom byggsektorn. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet pekar på att leverantörer av byggentreprenader ofta ställs inför vissa krav som rör deras organisation i hemlandet, bland annat avseende certifieringssystem för organisationer, vilket gör det alltför komplicerat att tillhandahålla tjänster i ett annat land, och således hämmas den fria rörligheten för tjänster och aktörer inom byggsektorn.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med dessa hinder, bland annat genom förbättrat ömsesidigt godkännande och, om så är ändamålsenligt, lagstiftningsåtgärder. Parlamentet framhäver att framtida åtgärder, såsom det föreslagna tjänstepasset, inte bör leda till ytterligare administrativa bördor utan att sådana åtgärder bör ta itu med icke-tariffära hinder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med dessa hinder, bland annat genom förbättrat ömsesidigt godkännande och, om så är ändamålsenligt, lagstiftningsåtgärder. Parlamentet framhäver att framtida åtgärder, såsom det föreslagna tjänstepasset, inte bör leda till ytterligare administrativa bördor utan att sådana åtgärder bör ta itu med icke-tariffära hinder.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de bördor kopplade till den splittrade banksektorn i Europa som gör det svårt för icke-medborgare, särskilt små och medelstora företag, att öppna ett bankkonto i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de bördor kopplade till den splittrade banksektorn i Europa som gör det svårt för icke-medborgare, särskilt små och medelstora företag, att öppna ett bankkonto i en annan medlemsstat.

| 37. | Europaparlamentet pekar på att vissa av medlemsstaternas bestämmelser om tillträde till och utövande av reglerade yrken kan vara oproportionerliga och därför kan skapa onödiga lagstiftningshinder som begränsar tillgången till utövandet av vissa yrken samt rörligheten av tjänsteleverantörer som utövar reglerade yrken. Parlamentet beaktar inte desto mindre vikten av att garantera rättvis konkurrens, utbildningskvalitet och att främja framgångsrika kvalifikationssystem. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet pekar på att vissa av medlemsstaternas bestämmelser om tillträde till och utövande av reglerade yrken kan vara oproportionerliga och därför kan skapa onödiga lagstiftningshinder som begränsar tillgången till utövandet av vissa yrken samt rörligheten av tjänsteleverantörer som utövar reglerade yrken. Parlamentet beaktar inte desto mindre vikten av att garantera rättvis konkurrens, utbildningskvalitet och att främja framgångsrika kvalifikationssystem.

| 38. | Europaparlamentet upprepar kommissionens ståndpunkt att rekommendera system för varvad utbildning som exempel på bästa praxis inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar kommissionens ståndpunkt att rekommendera system för varvad utbildning som exempel på bästa praxis inom Europeiska unionen.

| 39. | Europaparlamentet ser positivt på den ömsesidiga bedömning som genomförts under de senaste två åren. Parlamentet anser att förfaranden som omfattar en väl utformad inbördes granskning och som uppmanar till en uppriktig diskussion medlemsstaterna emellan kan vara effektiva för att främja förändringar. Medlemsstaterna och kommissionen uppmuntras att sprida denna metod, i synnerhet till övriga områden som omfattas av regleringen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet ser positivt på den ömsesidiga bedömning som genomförts under de senaste två åren. Parlamentet anser att förfaranden som omfattar en väl utformad inbördes granskning och som uppmanar till en uppriktig diskussion medlemsstaterna emellan kan vara effektiva för att främja förändringar. Medlemsstaterna och kommissionen uppmuntras att sprida denna metod, i synnerhet till övriga områden som omfattas av regleringen av den inre marknaden.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med medlemsstaternas reformprioriteringar på området professionella tjänster inom ramen för den europeiska planeringsterminen och landsspecifika rekommendationer för att avreglera vissa yrken i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med medlemsstaternas reformprioriteringar på området professionella tjänster inom ramen för den europeiska planeringsterminen och landsspecifika rekommendationer för att avreglera vissa yrken i medlemsstaterna.

En inre marknad för detaljhandeln

| 41. | Europaparlamentet framhäver den inbördes granskningen av etableringar inom detaljhandeln som utförts av kommissionen 2014 och 2015 och som visade att återförsäljarna ofta drabbas av oproportionerliga och olämpliga villkor och förfaranden för etablering och bedrivande av verksamhet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet framhäver den inbördes granskningen av etableringar inom detaljhandeln som utförts av kommissionen 2014 och 2015 och som visade att återförsäljarna ofta drabbas av oproportionerliga och olämpliga villkor och förfaranden för etablering och bedrivande av verksamhet på den inre marknaden.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda processen med att frigöra den potential som finns i en fullständigt digital inre marknad och genomförandet av EU:s digitala agenda. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda processen med att frigöra den potential som finns i en fullständigt digital inre marknad och genomförandet av EU:s digitala agenda.

| 43. | Europaparlamentet framhäver att vissa medlemsstater inför bestämmelser som diskriminerar ekonomisk verksamhet i detalj- och grossisthandlarsektorerna utifrån hur stor den yta är på vilken verksamheten bedrivs, företagets storlek eller varifrån kapitalet kommer, vilket är oförenligt med idén om den inre marknaden och principerna för fri konkurrens och begränsar arbetsmarknadens utveckling. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhäver att vissa medlemsstater inför bestämmelser som diskriminerar ekonomisk verksamhet i detalj- och grossisthandlarsektorerna utifrån hur stor den yta är på vilken verksamheten bedrivs, företagets storlek eller varifrån kapitalet kommer, vilket är oförenligt med idén om den inre marknaden och principerna för fri konkurrens och begränsar arbetsmarknadens utveckling.

| 44. | Europaparlamentet pekar på att bestämmelser som medför begränsningar för detaljhandeln och grossistverksamheter och som strider mot EU-lagstiftningen och är oproportionerliga kan skapa avsevärda hinder för marknadstillträde, vilket leder till att färre nya försäljningsställen öppnar samtidigt som konkurrensen hämmas, vilket leder till högre priser för konsumenterna. Parlamentet betonar i detta avseende att vissa åtgärder, inbegripet avgifter och kontrollavgifter, kan betraktas som icke-tariffära hinder om de inte kan motiveras med mål för den offentliga politiken. Inga driftsbegränsningar som åläggs detaljhandeln eller grossistverksamheter får begränsa dessa verksamheter på ett otillbörligt eller oproportionerligt sätt, och de får inte leda till en faktisk diskriminering mellan olika aktörer på marknaden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet pekar på att bestämmelser som medför begränsningar för detaljhandeln och grossistverksamheter och som strider mot EU-lagstiftningen och är oproportionerliga kan skapa avsevärda hinder för marknadstillträde, vilket leder till att färre nya försäljningsställen öppnar samtidigt som konkurrensen hämmas, vilket leder till högre priser för konsumenterna. Parlamentet betonar i detta avseende att vissa åtgärder, inbegripet avgifter och kontrollavgifter, kan betraktas som icke-tariffära hinder om de inte kan motiveras med mål för den offentliga politiken. Inga driftsbegränsningar som åläggs detaljhandeln eller grossistverksamheter får begränsa dessa verksamheter på ett otillbörligt eller oproportionerligt sätt, och de får inte leda till en faktisk diskriminering mellan olika aktörer på marknaden.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange bästa praxis för detaljhandelsetablering och att säkerställa fri rörlighet för produkter och tjänster, med fullständigt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange bästa praxis för detaljhandelsetablering och att säkerställa fri rörlighet för produkter och tjänster, med fullständigt iakttagande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera driftsbegränsningar för detaljhandel och grossistverksamhet på den inre marknaden och att lägga fram reformförslag där så är nödvändigt för att sedan lämna en rapport om denna analys under våren 2017. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera driftsbegränsningar för detaljhandel och grossistverksamhet på den inre marknaden och att lägga fram reformförslag där så är nödvändigt för att sedan lämna en rapport om denna analys under våren 2017.

| 47. | Europaparlamentet betonar att lättillgängliga, effektiva och högkvalitativa paketleveranstjänster till överkomligt pris är en nödvändig förutsättning för en framgångsrik gränsöverskridande e-handel som framför allt gynnar de små och medelstora företagen och konsumenterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att lättillgängliga, effektiva och högkvalitativa paketleveranstjänster till överkomligt pris är en nödvändig förutsättning för en framgångsrik gränsöverskridande e-handel som framför allt gynnar de små och medelstora företagen och konsumenterna.

IV.   
  Slutsatser

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2016 lägga fram en heltäckande översikt över icke-tariffära hinder på den inre marknaden och en analys av olika sätt att ta itu med dessa hinder, som tar tydlig hänsyn till skillnaderna mellan ett icke-tariffärt hinder och de bestämmelser som syftar till att genomföra ett legitimt mål för den offentliga politiken i en medlemsstat på ett proportionerligt sätt, inklusive ett ambitiöst förslag för att undanröja dessa icke-tariffära hinder så snart som möjligt för att kunna utnyttja den inre marknadens fulla potential. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2016 lägga fram en heltäckande översikt över icke-tariffära hinder på den inre marknaden och en analys av olika sätt att ta itu med dessa hinder, som tar tydlig hänsyn till skillnaderna mellan ett icke-tariffärt hinder och de bestämmelser som syftar till att genomföra ett legitimt mål för den offentliga politiken i en medlemsstat på ett proportionerligt sätt, inklusive ett ambitiöst förslag för att undanröja dessa icke-tariffära hinder så snart som möjligt för att kunna utnyttja den inre marknadens fulla potential.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i tid överväga EU:s politik och lagstiftningsåtgärder inom framväxande områden, med omfattande samråd med berörda parter, särskilt små och medelstora företag samt organisationer från det civila samhället. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i tid överväga EU:s politik och lagstiftningsåtgärder inom framväxande områden, med omfattande samråd med berörda parter, särskilt små och medelstora företag samt organisationer från det civila samhället.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att först säkerställa att medlemsstaterna respekterar de befintliga reglerna för den inre marknaden innan nya lagstiftningsdelar inrättas för frågor som omfattas av befintliga regler. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att först säkerställa att medlemsstaterna respekterar de befintliga reglerna för den inre marknaden innan nya lagstiftningsdelar inrättas för frågor som omfattas av befintliga regler.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt arbete i fråga om genomförandet och de principer som underbygger den inre marknaden. Parlamentet anser att ingripanden i ett tidigt skede när det gäller nationella åtgärder eller genomförandeförfaranden som utgör omotiverade icke-tariffära hinder kan vara effektiva, och att resultat kan uppnås lättare genom sådana ingripanden än genom överträdelseförfaranden. Vid allvarliga eller ständigt återkommande misslyckade eller felaktiga tillämpningar av unionslagstiftningen måste kommissionen använda alla tillgängliga åtgärder, även prioritering av överträdelseåtgärder, för att säkerställa att EU-lagstiftningen för den inre marknaden genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt arbete i fråga om genomförandet och de principer som underbygger den inre marknaden. Parlamentet anser att ingripanden i ett tidigt skede när det gäller nationella åtgärder eller genomförandeförfaranden som utgör omotiverade icke-tariffära hinder kan vara effektiva, och att resultat kan uppnås lättare genom sådana ingripanden än genom överträdelseförfaranden. Vid allvarliga eller ständigt återkommande misslyckade eller felaktiga tillämpningar av unionslagstiftningen måste kommissionen använda alla tillgängliga åtgärder, även prioritering av överträdelseåtgärder, för att säkerställa att EU-lagstiftningen för den inre marknaden genomförs fullt ut.

| 52. | Det är beklagligt att parlamentets tillgång till relevant information fortfarande är begränsad i samband med både sådana fall där inget överträdelseförfarande ännu har inletts och överträdelseförfaranden. Europaparlamentet efterlyser i detta avseende förbättrad öppenhet, med tillbörlig respekt för sekretessregler. |
| --- | --- |

52.

Det är beklagligt att parlamentets tillgång till relevant information fortfarande är begränsad i samband med både sådana fall där inget överträdelseförfarande ännu har inletts och överträdelseförfaranden. Europaparlamentet efterlyser i detta avseende förbättrad öppenhet, med tillbörlig respekt för sekretessregler.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betrakta den inre marknaden som ett gemensamt initiativ som kräver ett samordnat och gemensamt underhåll och som är ett villkor för att EU:s ekonomi ska vara konkurrenskraftig. Parlamentet anser att de som slutligen drabbas av konsekvenserna av omotiverade icke-tariffära hinder är konsumenterna, som nekas tillträde till nya deltagare på de nationella marknaderna och som ställs inför högre kostnader, lägre kvalitet och färre valmöjligheter. Medlemsstaterna bör ägna mer tid åt övergripande frågor som rör den inre marknaden och kartläggning av områden som kräver prioriterade åtgärder av en eller flera medlemsstater för att upprätthålla och vidareutveckla den inre marknaden. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att betrakta den inre marknaden som ett gemensamt initiativ som kräver ett samordnat och gemensamt underhåll och som är ett villkor för att EU:s ekonomi ska vara konkurrenskraftig. Parlamentet anser att de som slutligen drabbas av konsekvenserna av omotiverade icke-tariffära hinder är konsumenterna, som nekas tillträde till nya deltagare på de nationella marknaderna och som ställs inför högre kostnader, lägre kvalitet och färre valmöjligheter. Medlemsstaterna bör ägna mer tid åt övergripande frågor som rör den inre marknaden och kartläggning av områden som kräver prioriterade åtgärder av en eller flera medlemsstater för att upprätthålla och vidareutveckla den inre marknaden.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 84.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Strategin för den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om strategin för den inre marknaden (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 oktober 2015Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (COM(2015)0550),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015A Single Market Strategy for Europe – Analysis and Evidence (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015A Single Market Strategy for Europe – Analysis and Evidence (SWD(2015)0202),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 28 oktober 2015Report on Single Market Integration and Competitiveness in the EU and its Member States (SWD(2015)0203),

| — | med beaktande av kommissionen meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionen meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011"Inremarknadsakten Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 april 2011"Inremarknadsakten Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt” (COM(2011)0206),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2012Inremarknadsakt II Tillsammans för ny tillväxt (COM(2012)0573),

| — | med beaktande av rapporten av den 9 maj 2010 från Mario Monti till kommissionens ordförande En ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 9 maj 2010 från Mario Monti till kommissionens ordförande En ny strategi för den inre marknaden i ekonomins och samhällets tjänst för Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om styrning av den inre marknaden inom den europeiska planeringsterminen 2015 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om en europeisk handlingsplan för detaljhandeln till nytta för samtliga aktörer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2013 om en europeisk handlingsplan för detaljhandeln till nytta för samtliga aktörer (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2014 om effektiva yrkesinspektioner för att förbättra arbetsförhållandena i Europa (5),

| — | med beaktande av studien från september 2014 om kostnaden för uteblivna EU-åtgärder på den inre marknaden, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från september 2014 om kostnaden för uteblivna EU-åtgärder på den inre marknaden, beställd av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av studien från september 2015 A strategy for completing the Single Market: ”the trillion euro bonus”, beställd av från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från september 2015 A strategy for completing the Single Market: ”the trillion euro bonus”, beställd av från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

| — | med beaktande av studien av den 20 november 2015Ex-post evaluation of Late Payment Directive, beställd av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 20 november 2015Ex-post evaluation of Late Payment Directive, beställd av kommissionen,

| — | med beaktande av studien från november 2014 The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative, beställd av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från november 2014 The EU furniture market situation and a possible furniture products initiative, beställd av kommissionen,

| — | med beaktande av utgåvan från oktober 2015 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utgåvan från oktober 2015 av den nätbaserade resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0171/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0171/2016), och av följande skäl:

| A. | Den inre marknaden har varit och är fortfarande hörnstenen i EU:s integration och motorn för hållbar tillväxt och sysselsättning, i och med att den underlättar handeln inom EU och samtidigt garanterar en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft på grundval av artikel 3.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Den inre marknaden har varit och är fortfarande hörnstenen i EU:s integration och motorn för hållbar tillväxt och sysselsättning, i och med att den underlättar handeln inom EU och samtidigt garanterar en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft på grundval av artikel 3.3 i EU-fördraget.

| B. | Fördjupandet av den europeiska inre marknaden är en viktig ekonomisk fråga, i synnerhet när det gäller utvecklingen av ny teknik, där det är nödvändigt med en marknad med kritisk massa för att främja framväxten av innovativa och konkurrenskraftiga aktörer på global nivå. |
| --- | --- |

B.

Fördjupandet av den europeiska inre marknaden är en viktig ekonomisk fråga, i synnerhet när det gäller utvecklingen av ny teknik, där det är nödvändigt med en marknad med kritisk massa för att främja framväxten av innovativa och konkurrenskraftiga aktörer på global nivå.

| C. | Den inre marknaden har utvecklats positivt på många olika sätt den senaste tiden, men skulle kunna åstadkomma mer på nästan alla områden, vare sig det handlar om att stimulera den digitala marknaden, uppmuntra nystartade företag, integrera globala leveranskedjor, förbättra arbetstagarnas rörlighet och sociala rättigheter, hantera nya affärsmodeller eller sörja för marknadsunderlättande, ömsesidigt erkännande, standardisering och licensiering av yrkesverksamma, om omotiverade fysiska, juridiska och tekniska hinder undanröjs. |
| --- | --- |

C.

Den inre marknaden har utvecklats positivt på många olika sätt den senaste tiden, men skulle kunna åstadkomma mer på nästan alla områden, vare sig det handlar om att stimulera den digitala marknaden, uppmuntra nystartade företag, integrera globala leveranskedjor, förbättra arbetstagarnas rörlighet och sociala rättigheter, hantera nya affärsmodeller eller sörja för marknadsunderlättande, ömsesidigt erkännande, standardisering och licensiering av yrkesverksamma, om omotiverade fysiska, juridiska och tekniska hinder undanröjs.

| D. | Enligt parlamentets egna utredningar kan den förväntade vinsten vid fullbordandet av den inre marknaden uppgå till en biljon euro (motsvarande en potentiell effektivitetsvinst i storleksordningen 615 miljarder euro per år). Uppsplittring av den inre marknaden är ett av de största hindren för högre strukturell ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

D.

Enligt parlamentets egna utredningar kan den förväntade vinsten vid fullbordandet av den inre marknaden uppgå till en biljon euro (motsvarande en potentiell effektivitetsvinst i storleksordningen 615 miljarder euro per år). Uppsplittring av den inre marknaden är ett av de största hindren för högre strukturell ekonomisk tillväxt.

| E. | Det behövs ett verkligt strategiskt förhållningssätt för ytterligare integration av den inre marknaden, och svarsåtgärderna på utmaningarna bör vara såväl politiska som tekniska, särskilt när det gäller omotiverade icke-tariffära hinder inom den inre marknaden. |
| --- | --- |

E.

Det behövs ett verkligt strategiskt förhållningssätt för ytterligare integration av den inre marknaden, och svarsåtgärderna på utmaningarna bör vara såväl politiska som tekniska, särskilt när det gäller omotiverade icke-tariffära hinder inom den inre marknaden.

| F. | EU bör fortsätta arbetet med att skapa en verklig inre marknad och se den som en gemensam tillgång för alla medborgare, arbetstagare, ekonomiska aktörer och medlemsstater, och den inre marknaden kan endast uppnå sin fulla potential om alla medlemsstater ger den sitt fulla stöd och samarbetar med varandra. |
| --- | --- |

F.

EU bör fortsätta arbetet med att skapa en verklig inre marknad och se den som en gemensam tillgång för alla medborgare, arbetstagare, ekonomiska aktörer och medlemsstater, och den inre marknaden kan endast uppnå sin fulla potential om alla medlemsstater ger den sitt fulla stöd och samarbetar med varandra.

| G. | Reglerna och åtgärderna på EU-nivå bör införlivas i en enhetlig strategisk vision och måste därför vara samstämmiga och inte motstridiga. Medlemsstaterna får inte vidta diskriminerande åtgärder, som att införa handels- och skattelagar som endast påverkar vissa branscher eller affärsmodeller, som snedvrider konkurrensen eller som gör det svårt för företag att etablera sig i en medlemsstat, eftersom sådana åtgärder utgör ett tydligt brott mot principerna för den inre marknaden. |
| --- | --- |

G.

Reglerna och åtgärderna på EU-nivå bör införlivas i en enhetlig strategisk vision och måste därför vara samstämmiga och inte motstridiga. Medlemsstaterna får inte vidta diskriminerande åtgärder, som att införa handels- och skattelagar som endast påverkar vissa branscher eller affärsmodeller, som snedvrider konkurrensen eller som gör det svårt för företag att etablera sig i en medlemsstat, eftersom sådana åtgärder utgör ett tydligt brott mot principerna för den inre marknaden.

| H. | Den inre marknaden bör inte ses som isolerad från andra övergripande politikområden, i synnerhet den digitala inre marknaden, hälso- och konsumentskydd, social trygghet, arbetsrätten och medborgarnas rörlighet, miljön, hållbar utveckling, energi, transporter och utrikespolitik. |
| --- | --- |

H.

Den inre marknaden bör inte ses som isolerad från andra övergripande politikområden, i synnerhet den digitala inre marknaden, hälso- och konsumentskydd, social trygghet, arbetsrätten och medborgarnas rörlighet, miljön, hållbar utveckling, energi, transporter och utrikespolitik.

| I. | Att fullborda den inre marknaden inom varu- och tjänstesektorn och undanröja alla hinder är högprioriterat, och för att åstadkomma detta måste medlemsstaterna och EU-institutionerna tillämpa en snabbspårsstrategi. |
| --- | --- |

I.

Att fullborda den inre marknaden inom varu- och tjänstesektorn och undanröja alla hinder är högprioriterat, och för att åstadkomma detta måste medlemsstaterna och EU-institutionerna tillämpa en snabbspårsstrategi.

| J. | Hinder på den inre marknaden leder till färre valmöjligheter och dyrare varor och tjänster för konsumenterna. |
| --- | --- |

J.

Hinder på den inre marknaden leder till färre valmöjligheter och dyrare varor och tjänster för konsumenterna.

| K. | Sociala företag åtnjuter i väldigt liten utsträckning något erkännande på europeisk nivå, och majoriteten av dessa företag erkänns inte genom någon rättslig ram på europeisk nivå, utan endast i olika juridiska former på nationell nivå i vissa medlemsstater. Att det inte finns någon sådan rättslig ram på EU-nivå utgör ett hinder för sociala företag att verka över gränserna på den inre marknaden. |
| --- | --- |

K.

Sociala företag åtnjuter i väldigt liten utsträckning något erkännande på europeisk nivå, och majoriteten av dessa företag erkänns inte genom någon rättslig ram på europeisk nivå, utan endast i olika juridiska former på nationell nivå i vissa medlemsstater. Att det inte finns någon sådan rättslig ram på EU-nivå utgör ett hinder för sociala företag att verka över gränserna på den inre marknaden.

| L. | Varumärkesförfalskningar är ett allvarligt hot mot allmän hälsa och säkerhet och det totala värdet på handeln med förfalskade varor har ökat avsevärt under de senaste åren med förödande konsekvenser för innovationer, sysselsättningen och europeiska företags varumärken. |
| --- | --- |

L.

Varumärkesförfalskningar är ett allvarligt hot mot allmän hälsa och säkerhet och det totala värdet på handeln med förfalskade varor har ökat avsevärt under de senaste åren med förödande konsekvenser för innovationer, sysselsättningen och europeiska företags varumärken.

| M. | Skapandet av en inre kapitalmarknad skulle bidra till en större gränsöverskridande fördelning av risker och mer likvida marknader. |
| --- | --- |

M.

Skapandet av en inre kapitalmarknad skulle bidra till en större gränsöverskridande fördelning av risker och mer likvida marknader.

| N. | Av den sammanfattande rapporten från kommissionens samråd om geografisk blockering framgår att det bland konsumenterna finns ett starkt stöd för juridiska åtgärder mot geografisk blockering. |
| --- | --- |

N.

Av den sammanfattande rapporten från kommissionens samråd om geografisk blockering framgår att det bland konsumenterna finns ett starkt stöd för juridiska åtgärder mot geografisk blockering.

| O. | De ekonomiska konsekvenserna av finanskrisen är fortfarande kännbara, och BNP ligger alltjämt under 2008 års nivå i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

O.

De ekonomiska konsekvenserna av finanskrisen är fortfarande kännbara, och BNP ligger alltjämt under 2008 års nivå i flera medlemsstater.

| P. | Den inre marknaden kännetecknas av fortsatt hög arbetslöshet. Sedan finanskrisen har antalet arbetslösa ökat med över 6 miljoner. I slutet av 2015 var fler än 22 miljoner människor i unionen utan jobb. |
| --- | --- |

P.

Den inre marknaden kännetecknas av fortsatt hög arbetslöshet. Sedan finanskrisen har antalet arbetslösa ökat med över 6 miljoner. I slutet av 2015 var fler än 22 miljoner människor i unionen utan jobb.

Politiska mål

| 1. | Europaparlamentet stöder de övergripande målen i kommissionens inremarknadsstrategi för varor och tjänster i meddelandet Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag, och uppskattar åtgärderna inom viktiga områden för att frigöra den inre marknadens fulla potential till gagn för konsumenter, anställda och företag, framför allt nystartade företag, i syfte att öka antalet varaktiga jobb och få små och medelstora företag att växa och utvecklas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla sektorsövergripande politik utformad för att åstadkomma en rättvisare och mer konkurrenskraftig inre marknad i överensstämmelse med avdelning II i EUF-fördraget om bestämmelser med allmän giltighet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder de övergripande målen i kommissionens inremarknadsstrategi för varor och tjänster i meddelandet Att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag, och uppskattar åtgärderna inom viktiga områden för att frigöra den inre marknadens fulla potential till gagn för konsumenter, anställda och företag, framför allt nystartade företag, i syfte att öka antalet varaktiga jobb och få små och medelstora företag att växa och utvecklas. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla sektorsövergripande politik utformad för att åstadkomma en rättvisare och mer konkurrenskraftig inre marknad i överensstämmelse med avdelning II i EUF-fördraget om bestämmelser med allmän giltighet.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att upprättandet av en inre marknad där den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs är ett väsentligt mål för unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att upprättandet av en inre marknad där den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital säkerställs är ett väsentligt mål för unionen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att strategin är avsedd att komplettera de insatser som görs på andra områden. Genom att strategin förbättrar redan tagna initiativ har den goda möjligheter att bidra till ekonomiskt välstånd, skapa fler varaktiga arbetstillfällen och tillväxt, förbättra européernas välfärd genom konkreta åtgärder, göra EU attraktivt för investeringar och utveckla de europeiska företagens globala konkurrenskraft. Parlamentet understryker dock att man vid genomförandet av strategin måste se till att de olika initiativen inte är motsägande och överlappande. Förslagen bör vara faktabaserade och överensstämma med principerna om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att strategin är avsedd att komplettera de insatser som görs på andra områden. Genom att strategin förbättrar redan tagna initiativ har den goda möjligheter att bidra till ekonomiskt välstånd, skapa fler varaktiga arbetstillfällen och tillväxt, förbättra européernas välfärd genom konkreta åtgärder, göra EU attraktivt för investeringar och utveckla de europeiska företagens globala konkurrenskraft. Parlamentet understryker dock att man vid genomförandet av strategin måste se till att de olika initiativen inte är motsägande och överlappande. Förslagen bör vara faktabaserade och överensstämma med principerna om bättre lagstiftning.

| 4. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet att undanröja omotiverade hinder för den inre marknaden för att uppnå påtagliga och snabba resultat i fråga om konkurrenskraft, hållbar tillväxt, forskning, innovation, jobbskapande, konsumentutbud och nya företagsmodeller. För att uppnå dessa mål bör vi sträva efter en större harmonisering av lagstiftningen, där så är nödvändigt och lämpligt, samtidigt som högsta möjliga konsumentskyddsnivå upprätthålls, och vidta lämpliga åtgärder mot omotiverade hinder som upprättats av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar det akuta behovet att undanröja omotiverade hinder för den inre marknaden för att uppnå påtagliga och snabba resultat i fråga om konkurrenskraft, hållbar tillväxt, forskning, innovation, jobbskapande, konsumentutbud och nya företagsmodeller. För att uppnå dessa mål bör vi sträva efter en större harmonisering av lagstiftningen, där så är nödvändigt och lämpligt, samtidigt som högsta möjliga konsumentskyddsnivå upprätthålls, och vidta lämpliga åtgärder mot omotiverade hinder som upprättats av medlemsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet anser att man vid halvtidsöversynen av EU:s 2020-strategi bör fastställa ambitiösa mål om att uppnå en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och hållbar tillväxt fram till år 2020. Den inre marknaden bör vara central för uppnåendet av målet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man vid halvtidsöversynen av EU:s 2020-strategi bör fastställa ambitiösa mål om att uppnå en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och hållbar tillväxt fram till år 2020. Den inre marknaden bör vara central för uppnåendet av målet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa prov på nytänkande vid genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden. Parlamentet betonar den stora potentialen hos arbetsintensiva sektorer, t.ex. detaljhandeln och hotell- och restaurangbranschen, för jobbskapande, integration och motverkande av ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa prov på nytänkande vid genomförandet av lagstiftningen om den inre marknaden. Parlamentet betonar den stora potentialen hos arbetsintensiva sektorer, t.ex. detaljhandeln och hotell- och restaurangbranschen, för jobbskapande, integration och motverkande av ungdomsarbetslöshet.

| 7. | Europaparlamentet anser att Montirapporten från 2010 ”En ny strategi för den inre marknaden” bör genomföras fullt ut och beaktas vid utarbetandet av strategin för den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att Montirapporten från 2010 ”En ny strategi för den inre marknaden” bör genomföras fullt ut och beaktas vid utarbetandet av strategin för den inre marknaden.

| 8. | Europaparlamentet betonar att strategin för den inre marknaden inte får bortse från industrins tillväxtpotential när det gäller hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen av god kvalitet i Europa. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att strategin för den inre marknaden inte får bortse från industrins tillväxtpotential när det gäller hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen av god kvalitet i Europa.

| 9. | Europaparlamentet anser att den interna efterfrågan – särskilt en ökad köpkraft, innovativa åtgärder och investeringar i grön ekonomi – är avgörande för att ta tillvara den inre marknadens fulla potential och främja hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att den interna efterfrågan – särskilt en ökad köpkraft, innovativa åtgärder och investeringar i grön ekonomi – är avgörande för att ta tillvara den inre marknadens fulla potential och främja hållbar tillväxt.

En modern och mer innovativ inre marknad

| 10. | Europaparlamentet välkomnar strategins fokus på aspekter som ska hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och nystartade företag, att utvidga sin verksamhet, växa sig större och stanna kvar på den inre marknaden, och därigenom främja innovation och jobbskapande. Alla initiativ inriktade på små och medelstora företag och nystartade företag kräver omedelbara åtgärder och bör prioriteras, men dessa initiativ får inte göra det möjligt för oärliga företag att kringgå befintliga regler, sänka arbetstagar- och konsumentnormer eller öka risken för företagsbedrägerier, kriminell verksamhet och brevlådeföretag. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar strategins fokus på aspekter som ska hjälpa företag, särskilt små och medelstora företag, mikroföretag och nystartade företag, att utvidga sin verksamhet, växa sig större och stanna kvar på den inre marknaden, och därigenom främja innovation och jobbskapande. Alla initiativ inriktade på små och medelstora företag och nystartade företag kräver omedelbara åtgärder och bör prioriteras, men dessa initiativ får inte göra det möjligt för oärliga företag att kringgå befintliga regler, sänka arbetstagar- och konsumentnormer eller öka risken för företagsbedrägerier, kriminell verksamhet och brevlådeföretag.

| 11. | Europaparlamentet anser att strategin för den inre marknaden kan erbjuda nya möjligheter för små och medelstora företag, som är själva ryggraden i den europeiska ekonomin, och för mikroföretag och innovativa nystartade företag. Parlamentet anser att det är avgörande att man utvecklar rätt företagsklimat genom att förbättra ramarna för privat riskkapital för små och medelstora företag, underlätta tillgången till finansiering, utarbeta en förnuftig lagstiftning och fullt ut tillämpa principen ”att tänka småskaligt först” inom den inre marknaden, och att man härigenom kan gynna tillväxt och jobbskapande. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att strategin för den inre marknaden kan erbjuda nya möjligheter för små och medelstora företag, som är själva ryggraden i den europeiska ekonomin, och för mikroföretag och innovativa nystartade företag. Parlamentet anser att det är avgörande att man utvecklar rätt företagsklimat genom att förbättra ramarna för privat riskkapital för små och medelstora företag, underlätta tillgången till finansiering, utarbeta en förnuftig lagstiftning och fullt ut tillämpa principen ”att tänka småskaligt först” inom den inre marknaden, och att man härigenom kan gynna tillväxt och jobbskapande.

| 12. | Europaparlamentet anser att man för att uppnå målen i strategin måste minska de administrativa bördorna och efterlevnadskostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, och avskaffa icke-nödvändig lagstiftning samtidigt som man fortsätter att säkerställa höga standarder i fråga om konsument-, arbetstagar-, hälso- och miljöskydd. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att man för att uppnå målen i strategin måste minska de administrativa bördorna och efterlevnadskostnaderna för företag, särskilt små och medelstora företag, och avskaffa icke-nödvändig lagstiftning samtidigt som man fortsätter att säkerställa höga standarder i fråga om konsument-, arbetstagar-, hälso- och miljöskydd.

| 13. | Europaparlamentet anser att man måste överväga en uppsättning möjliga objektiva kriterier och indikatorer för en definition av innovativa nystartade företag, små och medelstora företag och sociala företag som kan användas som referens när man vidtar relaterade åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sådana kriterier och indikatorer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att man måste överväga en uppsättning möjliga objektiva kriterier och indikatorer för en definition av innovativa nystartade företag, små och medelstora företag och sociala företag som kan användas som referens när man vidtar relaterade åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå sådana kriterier och indikatorer.

| 14. | Europaparlamentet betonar att sociala företag måste främjas på den inre marknaden med tanke på att det finns kring 2 miljoner sociala företag i EU som utgör cirka 10–12 procent av alla europeiska företag. Parlamentet betonar därtill att den sociala ekonomin växer snabbt, tillhandahåller kvalitativa produkter och tjänster och skapar högkvalitativa jobb. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att sociala företag måste främjas på den inre marknaden med tanke på att det finns kring 2 miljoner sociala företag i EU som utgör cirka 10–12 procent av alla europeiska företag. Parlamentet betonar därtill att den sociala ekonomin växer snabbt, tillhandahåller kvalitativa produkter och tjänster och skapar högkvalitativa jobb.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be Refit-plattformen att ta itu med hinder för innovation och föreslå hur de kan minskas eller undanröjas, utöver förslaget om inrättande av ett europeiskt innovationsråd. Parlamentet betonar att denna process inte får leda till minskad sysselsättning, sämre konsumentskydd och sänkta miljönormer. Parlamentet anser att i syfte att säkerställa bättre lagstiftning bör den befintliga lagstiftningen ses över och vid behov förenklas så att den blir ändamålsenlig, samtidigt som all ny lagstiftning bör vara framtidssäkrad och som standard digital och följa principen ”att tänka småskaligt först”. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att be Refit-plattformen att ta itu med hinder för innovation och föreslå hur de kan minskas eller undanröjas, utöver förslaget om inrättande av ett europeiskt innovationsråd. Parlamentet betonar att denna process inte får leda till minskad sysselsättning, sämre konsumentskydd och sänkta miljönormer. Parlamentet anser att i syfte att säkerställa bättre lagstiftning bör den befintliga lagstiftningen ses över och vid behov förenklas så att den blir ändamålsenlig, samtidigt som all ny lagstiftning bör vara framtidssäkrad och som standard digital och följa principen ”att tänka småskaligt först”.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att bra lagstiftning kan gagna både företag och arbetstagare och bidra till att främja ekonomisk tillväxt och skapande av bra arbetstillfällen på den inre marknaden. Parlamentet noterar kommissionens agenda för bättre lagstiftning, som bland annat föreskriver ett utökat deltagande av berörda parter genom till exempel Refit-plattformen samt förstärkta konsekvensbedömningar. Parlamentet understryker behovet av att bedöma inte bara lagstiftningens effekter på kort sikt, utan också dess långsiktiga värde samt konsekvenserna av utebliven lagstiftning. Genom bättre, ändamålsenligare och enklare lagstiftning kan man minska de administrativa bördorna och stärka tillväxten och skapandet av arbetstillfällen samtidigt som man fortsätter att säkerställa höga standarder i fråga om konsument-, arbetstagar-, hälso- och miljöskydd. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att bra lagstiftning kan gagna både företag och arbetstagare och bidra till att främja ekonomisk tillväxt och skapande av bra arbetstillfällen på den inre marknaden. Parlamentet noterar kommissionens agenda för bättre lagstiftning, som bland annat föreskriver ett utökat deltagande av berörda parter genom till exempel Refit-plattformen samt förstärkta konsekvensbedömningar. Parlamentet understryker behovet av att bedöma inte bara lagstiftningens effekter på kort sikt, utan också dess långsiktiga värde samt konsekvenserna av utebliven lagstiftning. Genom bättre, ändamålsenligare och enklare lagstiftning kan man minska de administrativa bördorna och stärka tillväxten och skapandet av arbetstillfällen samtidigt som man fortsätter att säkerställa höga standarder i fråga om konsument-, arbetstagar-, hälso- och miljöskydd.

| 17. | Europaparlamentet anser att vidareutveckling av den inre marknaden kräver att handelshinder mellan medlemsstaterna undanröjs. Parlamentet stöder EU:s deklaration om konkurrenskraft från februari 2016, i synnerhet åtagandet att förenkla regelverket och minska bördan, att göra mera för att minska den totala bördan av EU-lagstiftningen, i synnerhet på små och medelstora företag och mikroföretag, och att där så är möjligt fastställa mål för minskad börda i specifika sektorer. Parlamentet rekommenderar att arbetet med att fastställa sådana mål för minskning av bördan bör inledas genast. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att vidareutveckling av den inre marknaden kräver att handelshinder mellan medlemsstaterna undanröjs. Parlamentet stöder EU:s deklaration om konkurrenskraft från februari 2016, i synnerhet åtagandet att förenkla regelverket och minska bördan, att göra mera för att minska den totala bördan av EU-lagstiftningen, i synnerhet på små och medelstora företag och mikroföretag, och att där så är möjligt fastställa mål för minskad börda i specifika sektorer. Parlamentet rekommenderar att arbetet med att fastställa sådana mål för minskning av bördan bör inledas genast.

| 18. | Europaparlamentet anser att EU, för att säkerställa målen för den inre marknaden och skapa tillväxt och arbetstillfällen, måste förbättra konkurrenskraften, i enlighet med Europeiska rådets förklaring om konkurrenskraft. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att EU, för att säkerställa målen för den inre marknaden och skapa tillväxt och arbetstillfällen, måste förbättra konkurrenskraften, i enlighet med Europeiska rådets förklaring om konkurrenskraft.

| 19. | Parlamentet välkomnar att kommissionen är fast besluten att ta itu med bristen på samordning av skatterna inom EU, och i synnerhet de svårigheter som små och medelstora företag möter till följd av komplexiteten i de olika nationella momsbestämmelserna. Parlamentet stöder helhjärtat kommissionen vad gäller momsreformen. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta hur de nya reglerna om platsen för moms på digitala tjänster kan ändras så att den beaktar små och medelstora företags och mikroföretags specifika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheterna till ytterligare samordning och särskilt att bedöma möjligheten till en förenklad momsstrategi (för samma kategori varor) i e-handelssektorn. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet välkomnar att kommissionen är fast besluten att ta itu med bristen på samordning av skatterna inom EU, och i synnerhet de svårigheter som små och medelstora företag möter till följd av komplexiteten i de olika nationella momsbestämmelserna. Parlamentet stöder helhjärtat kommissionen vad gäller momsreformen. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta hur de nya reglerna om platsen för moms på digitala tjänster kan ändras så att den beaktar små och medelstora företags och mikroföretags specifika behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheterna till ytterligare samordning och särskilt att bedöma möjligheten till en förenklad momsstrategi (för samma kategori varor) i e-handelssektorn.

| 20. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att få till stånd en rättvis beskattning i Europeiska unionen och bekämpa aggressiv skatteplanering och andra metoder för skatteflykt. Parlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på en rapporteringsskyldighet land för land för koncerner med gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att få till stånd en rättvis beskattning i Europeiska unionen och bekämpa aggressiv skatteplanering och andra metoder för skatteflykt. Parlamentet uppmanar kommissionen att fokusera på en rapporteringsskyldighet land för land för koncerner med gränsöverskridande verksamhet.

| 21. | Europaparlamentet uppmärksammar svårigheterna för företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag att skaffa finansering. Skillnaderna i fråga om yttre faktorer, såsom exempelvis tillgång till krediter, beskattningssystem och arbetsnormer, innebär att vissa små och medelstora företag missgynnas i förhållande till andra. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ge värdefullt stöd till dessa företag genom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och program såsom Horisont 2020, Cosme och struktur- och investeringsfonderna och att samtidigt undersöka möjligheterna att ytterligare underlätta tillgången till dessa och andra program och instrument, särskilt för mikroföretag, exempelvis genom att förkorta ansökningsfristerna till sex månader och ytterligare förenkla relevanta förfaranden, samt genom att förbättra synligheten för den europeiska finansieringen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att använda fonder inom programmet Cosme för att finansiera informationskampanjer riktade till innovativa unga små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter med ansvar för att stödja företag, i synnerhet sådana som hör till nätverket Enterprise Europe Network, att delta i kampanjerna. Förenkling är nyckeln till finansiering för små och medelstora företag och mikroföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en gränsöverskridande bidragsinsamling kan ske utan hinder |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmärksammar svårigheterna för företag, särskilt små och medelstora företag och nystartade företag att skaffa finansering. Skillnaderna i fråga om yttre faktorer, såsom exempelvis tillgång till krediter, beskattningssystem och arbetsnormer, innebär att vissa små och medelstora företag missgynnas i förhållande till andra. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ge värdefullt stöd till dessa företag genom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och program såsom Horisont 2020, Cosme och struktur- och investeringsfonderna och att samtidigt undersöka möjligheterna att ytterligare underlätta tillgången till dessa och andra program och instrument, särskilt för mikroföretag, exempelvis genom att förkorta ansökningsfristerna till sex månader och ytterligare förenkla relevanta förfaranden, samt genom att förbättra synligheten för den europeiska finansieringen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att använda fonder inom programmet Cosme för att finansiera informationskampanjer riktade till innovativa unga små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar regionala och lokala myndigheter med ansvar för att stödja företag, i synnerhet sådana som hör till nätverket Enterprise Europe Network, att delta i kampanjerna. Förenkling är nyckeln till finansiering för små och medelstora företag och mikroföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att en gränsöverskridande bidragsinsamling kan ske utan hinder

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att stärka nätverket av nationella representanter för små och medelstora företag genom att vidta en rad åtgärder – och samtidigt undvika ytterligare byråkrati – för att bland små och medelstora företag öka kännedomen om detta verktyg och göra det mer synligt, och för att stärka utbytet mellan varje nationell representant och respektive företrädare för små och medelstora företag och en gång per år redogöra för nätverkets verksamhet för parlamentet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att stärka nätverket av nationella representanter för små och medelstora företag genom att vidta en rad åtgärder – och samtidigt undvika ytterligare byråkrati – för att bland små och medelstora företag öka kännedomen om detta verktyg och göra det mer synligt, och för att stärka utbytet mellan varje nationell representant och respektive företrädare för små och medelstora företag och en gång per år redogöra för nätverkets verksamhet för parlamentet.

| 23. | Europaparlamentet betonar att trots att parlamentet antog direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner i februari 2011 går tusentals små och medelstora företag och nystartade företag i EU i konkurs varje år i väntan på att deras fakturor ska bli betalda, däribland av nationella offentliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att direktivet om sena betalningar ska tillämpas och upprätthållas. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att i händelse av otillfredsställande genomförande av direktivet om sena betalningar överväga former för tillräcklig ersättning för företag som har utestående betalningskrav på offentliga myndigheter, så att de inte tvingas gå i konkurs på grund av det. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att trots att parlamentet antog direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner i februari 2011 går tusentals små och medelstora företag och nystartade företag i EU i konkurs varje år i väntan på att deras fakturor ska bli betalda, däribland av nationella offentliga myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att direktivet om sena betalningar ska tillämpas och upprätthållas. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att i händelse av otillfredsställande genomförande av direktivet om sena betalningar överväga former för tillräcklig ersättning för företag som har utestående betalningskrav på offentliga myndigheter, så att de inte tvingas gå i konkurs på grund av det.

| 24. | Europaparlamentet uppskattar lagstiftningsinitiativet om företagsinsolvens, inklusive tidig omstrukturering och en andra chans, som ska säkerställa att medlemsstaterna tillhandahåller ett regelverk som medger att misslyckanden ibland inträffar och kan uppmuntra innovation, men påpekar att kostnaderna och konsekvenserna för företag som misslyckas påverkar inte bara företagets ägare och aktieägare utan också fordringsägare, anställda och skattebetalare. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta initiativ medför att insolvensförfaranden i hela EU anpassas samt att tiden och kostnaderna för rättegångar minskas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppskattar lagstiftningsinitiativet om företagsinsolvens, inklusive tidig omstrukturering och en andra chans, som ska säkerställa att medlemsstaterna tillhandahåller ett regelverk som medger att misslyckanden ibland inträffar och kan uppmuntra innovation, men påpekar att kostnaderna och konsekvenserna för företag som misslyckas påverkar inte bara företagets ägare och aktieägare utan också fordringsägare, anställda och skattebetalare. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att detta initiativ medför att insolvensförfaranden i hela EU anpassas samt att tiden och kostnaderna för rättegångar minskas.

| 25. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte nog underströk den särskilda roll som traditionell tillverkning, utförd av hantverksföretag samt små och medelstora företag, spelar, och som utgör ett viktigt bidrag till både konkurrenskraft och ekonomisk stabilitet i EU. Kommissionen uppmanas att utnyttja den fulla potentialen av digitalisering och innovation i tillverkningsindustrin, i synnerhet hos mikroföretag, små tillverkare och nystartade företag samt i mindre industrialiserade regioner, så att de kan bidra till att minska de regionala skillnaderna och vitalisera den lokala ekonomin. En kraftfullare politik för små och medelstora företag och hantverk måste läggas fram och utgöra en av de främsta prioriteringarna i alla EU:s institutioner och medlemsstater under de närmaste åren. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte nog underströk den särskilda roll som traditionell tillverkning, utförd av hantverksföretag samt små och medelstora företag, spelar, och som utgör ett viktigt bidrag till både konkurrenskraft och ekonomisk stabilitet i EU. Kommissionen uppmanas att utnyttja den fulla potentialen av digitalisering och innovation i tillverkningsindustrin, i synnerhet hos mikroföretag, små tillverkare och nystartade företag samt i mindre industrialiserade regioner, så att de kan bidra till att minska de regionala skillnaderna och vitalisera den lokala ekonomin. En kraftfullare politik för små och medelstora företag och hantverk måste läggas fram och utgöra en av de främsta prioriteringarna i alla EU:s institutioner och medlemsstater under de närmaste åren.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens gemensamma digitala ingång, som bör bygga på de aktuella gemensamma kontaktpunkter som inrättades enligt tjänstedirektivet, och att de gemensamma kontaktpunkterna ansluts till andra liknande nätverk på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att på alla sätt undersöka hur den gemensamma digitala ingången bäst kan användas för att hjälpa nystartade företag i EU att expandera i hela EU och bli internationella genom att tillhandahålla korrekt och tydlig information på olika språk om alla förfaranden och formaliteter som behövs för att verka inom landet eller i ett annat EU-land. Kommissionen uppmanas att för företag och konsumenter inrätta en gemensam ingång för all information, stöd och problemlösning som avser den inre marknaden samt de nationella och EU-omfattande förfaranden som behövs för att driva gränsöverskridande verksamhet i EU. Kommissionen uppmanas med kraft att se till att detta genomförs snabbt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens gemensamma digitala ingång, som bör bygga på de aktuella gemensamma kontaktpunkter som inrättades enligt tjänstedirektivet, och att de gemensamma kontaktpunkterna ansluts till andra liknande nätverk på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att på alla sätt undersöka hur den gemensamma digitala ingången bäst kan användas för att hjälpa nystartade företag i EU att expandera i hela EU och bli internationella genom att tillhandahålla korrekt och tydlig information på olika språk om alla förfaranden och formaliteter som behövs för att verka inom landet eller i ett annat EU-land. Kommissionen uppmanas att för företag och konsumenter inrätta en gemensam ingång för all information, stöd och problemlösning som avser den inre marknaden samt de nationella och EU-omfattande förfaranden som behövs för att driva gränsöverskridande verksamhet i EU. Kommissionen uppmanas med kraft att se till att detta genomförs snabbt.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att företag, särskilt små och medelstora företag, antingen är omedvetna om de regler som gäller i andra medlemsstater eller har svårt att hitta och förstå informationen om de regler och förfaranden som gäller för deras företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att koppla samman alla olika portaler, accesspunkter och webbplatser med information till en gemensam ingång som tillhandahåller användarvänlig information för små och medelstora företag samt nystartade företag, så att de kan fatta välgrundade beslut samt spara tid och kostnader. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att företag, särskilt små och medelstora företag, antingen är omedvetna om de regler som gäller i andra medlemsstater eller har svårt att hitta och förstå informationen om de regler och förfaranden som gäller för deras företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att koppla samman alla olika portaler, accesspunkter och webbplatser med information till en gemensam ingång som tillhandahåller användarvänlig information för små och medelstora företag samt nystartade företag, så att de kan fatta välgrundade beslut samt spara tid och kostnader.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla gemensamma kontaktpunkter från att vara en reglerad portal till att bli ett system med fullt utbyggda företagsportaler på internet, som främjar regelbundet utbyte av information av och mellan företrädare för näringslivet och som hjälper nationella företag och medborgare att konkurrera i andra EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla gemensamma kontaktpunkter från att vara en reglerad portal till att bli ett system med fullt utbyggda företagsportaler på internet, som främjar regelbundet utbyte av information av och mellan företrädare för näringslivet och som hjälper nationella företag och medborgare att konkurrera i andra EU-medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet påminner om vikten av att stärka och effektivisera befintliga verktyg för små och medelstora företag på den inre marknaden i syfte att förenkla deras expansion över gränserna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större vikt vid att effektivisera och förbättra kontaktpunkter för produkter samt gemensamma kontaktpunkter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om vikten av att stärka och effektivisera befintliga verktyg för små och medelstora företag på den inre marknaden i syfte att förenkla deras expansion över gränserna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större vikt vid att effektivisera och förbättra kontaktpunkter för produkter samt gemensamma kontaktpunkter.

| 30. | Europaparlamentet påminner om det brådskande behovet av att garantera konsumenterna en likvärdig skyddsnivå både på och utanför internet. Parlamentet betonar att alla ekonomiska aktörer som bedriver verksamhet på och utanför internet på den inre marknaden måste vidta alla rimliga och tillräckliga åtgärder för att bekämpa varumärkesförfalskningar i syfte att garantera konsumentskyddet och produktsäkerheten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om det brådskande behovet av att garantera konsumenterna en likvärdig skyddsnivå både på och utanför internet. Parlamentet betonar att alla ekonomiska aktörer som bedriver verksamhet på och utanför internet på den inre marknaden måste vidta alla rimliga och tillräckliga åtgärder för att bekämpa varumärkesförfalskningar i syfte att garantera konsumentskyddet och produktsäkerheten.

| 31. | Europaparlamentet betonar att delningsekonomin växer snabbt och att samtidigt som det innebär en förändring i hur många tjänster och tillgångar levereras och konsumeras, kan det främja innovation och tillföra ytterligare förmåner och möjligheter för företag och konsumenter på den inre marknaden. Parlamentet framhåller delningsekonomins ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga fördelar och utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna medlemsstaternas ansträngningar att hitta kort- eller långsiktiga lagstiftningslösningar för delningsekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram förslag för att förhindra missbruk på sysselsättnings- och skatteområdet i delningsekonomin. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att delningsekonomin växer snabbt och att samtidigt som det innebär en förändring i hur många tjänster och tillgångar levereras och konsumeras, kan det främja innovation och tillföra ytterligare förmåner och möjligheter för företag och konsumenter på den inre marknaden. Parlamentet framhåller delningsekonomins ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga fördelar och utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att samordna medlemsstaternas ansträngningar att hitta kort- eller långsiktiga lagstiftningslösningar för delningsekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram förslag för att förhindra missbruk på sysselsättnings- och skatteområdet i delningsekonomin.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens aviserade initiativ om delningsekonomin och kommissionens avsikt att undersöka företag som är etablerade inom detta område och att i riktlinjer klargöra samspelet mellan bestämmelserna i EU:s befintliga lagstiftning, så att delningsekonomins företagsmodeller tillämpas och fungerar. Parlamentet anser att lagstiftningsåtgärder på detta område måste kännetecknas av flexibilitet, för en skyndsam anpassning och tillämpning av reglerna i en sektor som snabbt förändras och där det krävs snabba och effektiva anpassningar. Parlamentet betonar att aktuella standarder för konsumentskydd också måste tillämpas och upprätthållas i den digitala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa bästa möjliga förutsättningar för att delningsekonomin ska kunna utvecklas och blomstra. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens aviserade initiativ om delningsekonomin och kommissionens avsikt att undersöka företag som är etablerade inom detta område och att i riktlinjer klargöra samspelet mellan bestämmelserna i EU:s befintliga lagstiftning, så att delningsekonomins företagsmodeller tillämpas och fungerar. Parlamentet anser att lagstiftningsåtgärder på detta område måste kännetecknas av flexibilitet, för en skyndsam anpassning och tillämpning av reglerna i en sektor som snabbt förändras och där det krävs snabba och effektiva anpassningar. Parlamentet betonar att aktuella standarder för konsumentskydd också måste tillämpas och upprätthållas i den digitala ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa bästa möjliga förutsättningar för att delningsekonomin ska kunna utvecklas och blomstra.

| 33. | Europaparlamentet betonar att de nya säkerhetsfunktioner som delningsekonomin erbjuder, såsom betalningssäkerhet, geolokalisering och försäkring, stärker konsumenterna och att man därför måste bedöma var efterhandskorrigeringar kan vara mer verkningsfulla än förhandsreglering. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja offentlig-privat samarbete i syfte att ta itu med nuvarande hinder i delningsekonomin, i synnerhet hinder för såväl ökad användning av digital identitet för ökat konsumentförtroende för onlinetransaktioner som utveckling av digitala lösningar för skattebetalning, tillhandahållandet av gränsöverskridande försäkringssystem och moderniseringen av arbetsrätten. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att de nya säkerhetsfunktioner som delningsekonomin erbjuder, såsom betalningssäkerhet, geolokalisering och försäkring, stärker konsumenterna och att man därför måste bedöma var efterhandskorrigeringar kan vara mer verkningsfulla än förhandsreglering. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja offentlig-privat samarbete i syfte att ta itu med nuvarande hinder i delningsekonomin, i synnerhet hinder för såväl ökad användning av digital identitet för ökat konsumentförtroende för onlinetransaktioner som utveckling av digitala lösningar för skattebetalning, tillhandahållandet av gränsöverskridande försäkringssystem och moderniseringen av arbetsrätten.

| 34. | Europaparlamentet anser att i delningsekonomin bör utvecklingen av nya företagsmodeller, innovativa tjänster och tillfällig användning av tillgångar uppmuntras, men i förekommande fall baseras på liknande regler för liknande tjänster, i syfte att säkerställa högkvalitativa tjänster, oberoende av hur tillgången till och tillhandahållet av dem är organiserade, och säkerställa lika villkor och konsumentsäkerhet, samtidigt som man undviker fragmentering som skulle hindra utvecklingen av nya företagsmodeller. Europaparlamentet anser att en strategi för en inre marknad endast kan antas med hänsyn till delningsekonomin, eftersom fragmenteringen av den inre marknaden genom lokala eller nationella bestämmelser hindrar EU:s företag i delningsekonomin från att expandera till EU-nivå. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att i delningsekonomin bör utvecklingen av nya företagsmodeller, innovativa tjänster och tillfällig användning av tillgångar uppmuntras, men i förekommande fall baseras på liknande regler för liknande tjänster, i syfte att säkerställa högkvalitativa tjänster, oberoende av hur tillgången till och tillhandahållet av dem är organiserade, och säkerställa lika villkor och konsumentsäkerhet, samtidigt som man undviker fragmentering som skulle hindra utvecklingen av nya företagsmodeller. Europaparlamentet anser att en strategi för en inre marknad endast kan antas med hänsyn till delningsekonomin, eftersom fragmenteringen av den inre marknaden genom lokala eller nationella bestämmelser hindrar EU:s företag i delningsekonomin från att expandera till EU-nivå.

| 35. | Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som tekniska EU-standarder spelar för innovation, konkurrenskraft och framsteg på den inre marknaden. Snabba åtgärder måste vidtas för att utveckla höga EU-standarder för kvalitet, driftskompabilitet och säkerhet som ett led i att främja EU:s industripolitik, och att dessa standarder även bör främjas internationellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och förstärka EU-standarder, vilket redan föreskrivs i förordning nr (EU) nr 1025/2012, och att utarbeta ett effektivare och mer ändamålsenligt ramverk för standardisering, inbegripet genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds av internationella handelsförhandlingar. Parlamentet betonar att standarderna bör fastställas på ett marknadsorienterat, öppet, inkluderande och konkurrenskraftigt sätt så att de enkelt kan tillämpas av små och medelstora företag. På det sättet undviks såväl risken för slutna värdekedjor samtidigt som förseningar i offentliggörandet av standarderna undviks. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmärksammar den viktiga roll som tekniska EU-standarder spelar för innovation, konkurrenskraft och framsteg på den inre marknaden. Snabba åtgärder måste vidtas för att utveckla höga EU-standarder för kvalitet, driftskompabilitet och säkerhet som ett led i att främja EU:s industripolitik, och att dessa standarder även bör främjas internationellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och förstärka EU-standarder, vilket redan föreskrivs i förordning nr (EU) nr 1025/2012, och att utarbeta ett effektivare och mer ändamålsenligt ramverk för standardisering, inbegripet genom att utnyttja de möjligheter som erbjuds av internationella handelsförhandlingar. Parlamentet betonar att standarderna bör fastställas på ett marknadsorienterat, öppet, inkluderande och konkurrenskraftigt sätt så att de enkelt kan tillämpas av små och medelstora företag. På det sättet undviks såväl risken för slutna värdekedjor samtidigt som förseningar i offentliggörandet av standarderna undviks.

| 36. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som standardiseringssystemet spelar för den fria rörligheten för produkter och i allt högre grad även tjänster. Parlamentet noterar att den frivilliga användningen av standarder har bidragit till BNP i EU med mellan 0,3 och 1 procent och påverkar arbetsproduktiviteten positivt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker den viktiga roll som standardiseringssystemet spelar för den fria rörligheten för produkter och i allt högre grad även tjänster. Parlamentet noterar att den frivilliga användningen av standarder har bidragit till BNP i EU med mellan 0,3 och 1 procent och påverkar arbetsproduktiviteten positivt.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att de flesta standarder utvecklas som svar på ett behov som identifierats inom en bransch efter en nedifrån och upp-strategi, för att säkerställa att standarderna är relevanta för marknaden. Parlamentet stödjer åtagandet i strategin för den inre marknaden för att säkerställa att EU förblir ledande globalt när det gäller utvecklandet av standarder. Parlamentet uppmuntrar standardisering som är förenlig med ett internationellt perspektiv, antingen genom utveckling av globala internationella standarder eller i förekommande fall erkännande av motsvarande internationella standarder. Parlamentet noterar avsikten att inrätta ett ramverk och prioriteringar för standardiseringsverksamhet genom ett gemensamt standardiseringsinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det gemensamma initiativet fortsättningsvis drivs av ett sådant behov som identifierats på gräsrotsnivå inom en bransch och således prioriterar och levererar endast sådana standarder som svarar mot de behov som identifierats och är relevanta för marknaden, och att det inte leder till icke-nödvändiga standarder eller krav som är oförenliga med andra relaterade fastställda standarder. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att de flesta standarder utvecklas som svar på ett behov som identifierats inom en bransch efter en nedifrån och upp-strategi, för att säkerställa att standarderna är relevanta för marknaden. Parlamentet stödjer åtagandet i strategin för den inre marknaden för att säkerställa att EU förblir ledande globalt när det gäller utvecklandet av standarder. Parlamentet uppmuntrar standardisering som är förenlig med ett internationellt perspektiv, antingen genom utveckling av globala internationella standarder eller i förekommande fall erkännande av motsvarande internationella standarder. Parlamentet noterar avsikten att inrätta ett ramverk och prioriteringar för standardiseringsverksamhet genom ett gemensamt standardiseringsinitiativ. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det gemensamma initiativet fortsättningsvis drivs av ett sådant behov som identifierats på gräsrotsnivå inom en bransch och således prioriterar och levererar endast sådana standarder som svarar mot de behov som identifierats och är relevanta för marknaden, och att det inte leder till icke-nödvändiga standarder eller krav som är oförenliga med andra relaterade fastställda standarder.

| 38. | Europaparlamentet noterar att förslaget till ett gemensamt standardiseringsinitiativ för Europa kommer att bygga på den oberoende översynen av det europeiska standardiseringssystemet och stöder dess mål om att de europeiska standardiseringsorganisationerna ska utveckla åtgärder för att förbättra systemet i sin helhet, inklusive rekommendationer om delaktighet och stöd för europeiska företags konkurrenskraft. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar att förslaget till ett gemensamt standardiseringsinitiativ för Europa kommer att bygga på den oberoende översynen av det europeiska standardiseringssystemet och stöder dess mål om att de europeiska standardiseringsorganisationerna ska utveckla åtgärder för att förbättra systemet i sin helhet, inklusive rekommendationer om delaktighet och stöd för europeiska företags konkurrenskraft.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de europeiska standardiseringsorganisationerna och deras nationella motsvarigheter i deras insatser att förbättra små och medelstora företags delaktighet, såväl i själva processen för att skapa standarder som i användningen av de standarder som fastställts. Parlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen att samarbeta med de europeiska standardiseringsorganisationerna, nationella standardiseringsorganen och andra aktörer för att förbättra insynen i standardiseringsprocessen, i genomförandet av åtaganden inom ramen för arbetsprogrammet för europeisk standardisering 2016 och den underliggande förordningen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja de europeiska standardiseringsorganisationerna och deras nationella motsvarigheter i deras insatser att förbättra små och medelstora företags delaktighet, såväl i själva processen för att skapa standarder som i användningen av de standarder som fastställts. Parlamentet uppmuntrar dessutom kommissionen att samarbeta med de europeiska standardiseringsorganisationerna, nationella standardiseringsorganen och andra aktörer för att förbättra insynen i standardiseringsprocessen, i genomförandet av åtaganden inom ramen för arbetsprogrammet för europeisk standardisering 2016 och den underliggande förordningen.

| 40. | Europaparlamentet anser att det gemensamma initiativet borde fokusera på kontinuerliga förbättringar av arbetspraxis, i synnerhet genom att etablera processer för att se över sammansättningen av tekniska kommittéer och åtgärderna för att främja öppenhet och delaktighet, vilket gör det möjligt för ett stort antal intressenter att bidra till diskussionerna i de tekniska kommittéerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att det gemensamma initiativet borde fokusera på kontinuerliga förbättringar av arbetspraxis, i synnerhet genom att etablera processer för att se över sammansättningen av tekniska kommittéer och åtgärderna för att främja öppenhet och delaktighet, vilket gör det möjligt för ett stort antal intressenter att bidra till diskussionerna i de tekniska kommittéerna.

| 41. | Europaparlamentet anser att ett mer transparent och tillgängligt klagomålsförfarande skulle skapa förtroende och förbättra processerna för att fastställa standarder. Om en standard har efterfrågats av kommissionen till följd av att EU-lagstiftning antagits, kan Europaparlamentets relevanta utskott spela en roll i den offentliga granskningen och debatten som en del av en sådan process, i förekommande fall före ett beslut om formella invändningar. Vid beslut om standardiseringsbegäran som ske ges till standardiseringsorganen, bör principerna om proportionalitet och en riskbaserad strategi inbegripas. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att ett mer transparent och tillgängligt klagomålsförfarande skulle skapa förtroende och förbättra processerna för att fastställa standarder. Om en standard har efterfrågats av kommissionen till följd av att EU-lagstiftning antagits, kan Europaparlamentets relevanta utskott spela en roll i den offentliga granskningen och debatten som en del av en sådan process, i förekommande fall före ett beslut om formella invändningar. Vid beslut om standardiseringsbegäran som ske ges till standardiseringsorganen, bör principerna om proportionalitet och en riskbaserad strategi inbegripas.

| 42. | Europaparlamentet tror att man genom att öka allmänhetens medvetenhet om vilka standarder som föreslås i form av utkast före det slutliga godkännandet kan öka ansvarsskyldigheten och öppenheten samt skapa en stabilare process, i linje med den befintliga bästa praxisen inom de europeiska standardiseringsorganisationerna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet tror att man genom att öka allmänhetens medvetenhet om vilka standarder som föreslås i form av utkast före det slutliga godkännandet kan öka ansvarsskyldigheten och öppenheten samt skapa en stabilare process, i linje med den befintliga bästa praxisen inom de europeiska standardiseringsorganisationerna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2016 rapportera till parlamentet om genomförandet av det gemensamma standardiseringsinitiativet för Europa och om de framsteg som uppnåtts i samarbete med de europeiska standardiseringsorganisationerna gällande rekommendationerna i unionens årliga arbetsprogram för 2016. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före utgången av 2016 rapportera till parlamentet om genomförandet av det gemensamma standardiseringsinitiativet för Europa och om de framsteg som uppnåtts i samarbete med de europeiska standardiseringsorganisationerna gällande rekommendationerna i unionens årliga arbetsprogram för 2016.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som ansvarar för konkurrensen på EU:s inre marknad, att i samarbete med nationella tillsynsmyndigheter garantera lika villkor för konkurrenter på marknaden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, som ansvarar för konkurrensen på EU:s inre marknad, att i samarbete med nationella tillsynsmyndigheter garantera lika villkor för konkurrenter på marknaden.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens initiativ för en effektivare och transparentare offentlig upphandling genom bättre användning av upphandlingsuppgifter och mer omfattande frivillig bedömning av upphandlingar för vissa storskaliga infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen i genomförandet av dessa initiativ. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens initiativ för en effektivare och transparentare offentlig upphandling genom bättre användning av upphandlingsuppgifter och mer omfattande frivillig bedömning av upphandlingar för vissa storskaliga infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen i genomförandet av dessa initiativ.

| 46. | Europaparlamentet hoppas att kommissionen kommer att fortsätta processen med att reformera systemet för offentlig upphandling, som den inledde med direktiven 2014, och röra sig mot en mer specificerad efterfrågan inom upphandlingsområdet, i syfte att belöna teknisk innovation och energieffektivitet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet hoppas att kommissionen kommer att fortsätta processen med att reformera systemet för offentlig upphandling, som den inledde med direktiven 2014, och röra sig mot en mer specificerad efterfrågan inom upphandlingsområdet, i syfte att belöna teknisk innovation och energieffektivitet.

| 47. | Europaparlamentet noterar att den nya ordningen för offentlig upphandling från 2014 är mer lätthanterlig med flexiblare regler för att bättre tjäna annan politik för den offentliga sektorn liksom även medlemsstater och lokala specialiserade företag. Parlamentet påpekar att det fortfarande finns betydande ineffektiva faktorer i den offentliga upphandlingen i olika medlemsstater vilket begränsar den gränsöverskridande expansionen och tillväxten på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att den nya ordningen för offentlig upphandling från 2014 är mer lätthanterlig med flexiblare regler för att bättre tjäna annan politik för den offentliga sektorn liksom även medlemsstater och lokala specialiserade företag. Parlamentet påpekar att det fortfarande finns betydande ineffektiva faktorer i den offentliga upphandlingen i olika medlemsstater vilket begränsar den gränsöverskridande expansionen och tillväxten på den inhemska marknaden.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar i princip de initiativ som tillkännagetts av kommissionen för större öppenhet, effektivitet och ansvarsskyldighet vid offentlig upphandling. Parlamentet betonar dock att genomförandet och tillämpningen av de nya EU-direktiven bör ha företräde framför införandet av nya instrument som registret över kontrakt. Parlamentet framhåller mot denna bakgrund att eventuella verktyg för dataanalys inte får leda till nya eller ytterligare rapporteringskrav. En förhandsbedömning för stora infrastrukturprojekt bör vara av rent frivillig karaktär. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar i princip de initiativ som tillkännagetts av kommissionen för större öppenhet, effektivitet och ansvarsskyldighet vid offentlig upphandling. Parlamentet betonar dock att genomförandet och tillämpningen av de nya EU-direktiven bör ha företräde framför införandet av nya instrument som registret över kontrakt. Parlamentet framhåller mot denna bakgrund att eventuella verktyg för dataanalys inte får leda till nya eller ytterligare rapporteringskrav. En förhandsbedömning för stora infrastrukturprojekt bör vara av rent frivillig karaktär.

| 49. | Europaparlamentet understryker behovet av ett helt elektroniskt system för offentlig upphandling. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt och fullständigt genomförande av direktivet om offentlig upphandling i dess helhet. E-upphandling bör användas i större utsträckning för att öppna marknaden för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet understryker behovet av ett helt elektroniskt system för offentlig upphandling. Parlamentet betonar behovet av ett snabbt och fullständigt genomförande av direktivet om offentlig upphandling i dess helhet. E-upphandling bör användas i större utsträckning för att öppna marknaden för små och medelstora företag.

| 50. | Europaparlamentet understryker vikten av ett enhetligt patent. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att undanröja osäkerheter om hur det enhetliga patentet ska kunna samexistera med nationella skydd och tilläggsskydd samt möjligheten att eventuellt skapa ett enhetligt tilläggsskydd, samtidigt som man tar hänsyn till folkhälsan och patientintressen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker vikten av ett enhetligt patent. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att undanröja osäkerheter om hur det enhetliga patentet ska kunna samexistera med nationella skydd och tilläggsskydd samt möjligheten att eventuellt skapa ett enhetligt tilläggsskydd, samtidigt som man tar hänsyn till folkhälsan och patientintressen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att före 2019 införa och genomföra ett undantag för tillverkning med tilläggsskydd i syfte att öka konkurrenskraften för den europeiska tillverkningen av generiska läkemedel och biosimilarer i en global miljö, samt att upprätthålla och skapa ytterligare arbeten och tillväxt i EU utan att undergräva den ensamrätt på marknaden som beviljats skyddade marknader i enlighet med ordningen för tilläggsskydd. Sådana bestämmelser kan ha en positiv effekt på tillgången till högklassiga läkemedel i utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna samt bidra till att undvika utlokalisering av produktion. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att före 2019 införa och genomföra ett undantag för tillverkning med tilläggsskydd i syfte att öka konkurrenskraften för den europeiska tillverkningen av generiska läkemedel och biosimilarer i en global miljö, samt att upprätthålla och skapa ytterligare arbeten och tillväxt i EU utan att undergräva den ensamrätt på marknaden som beviljats skyddade marknader i enlighet med ordningen för tilläggsskydd. Sådana bestämmelser kan ha en positiv effekt på tillgången till högklassiga läkemedel i utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna samt bidra till att undvika utlokalisering av produktion.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder som ska underlätta tillgången till patentsystemet i EU för alla mikroföretag, små och medelstora företag och nystartade företag som önskar använda det europeiska patentet med enhetlig verkan vid innovation av sina produkter och processer, däribland sänkta ansöknings- och förnyelseavgifter och tillhandahållande av översättningsstöd. Parlamentet betonar vikten av både standardessentiella patent och innovativa öppna licenslösningar som ibland lämpar sig bättre för att stödja innovation. Parlamentet påminner om vikten av patentlicensavtal, inom de gränser som EU:s konkurrensregler fastställer, som grundar sig på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, i syfte att bevara forskning och utveckling och standardiseringsincitament, främja innovation och säkerställa rättvisa licensvillkor. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser åtgärder som ska underlätta tillgången till patentsystemet i EU för alla mikroföretag, små och medelstora företag och nystartade företag som önskar använda det europeiska patentet med enhetlig verkan vid innovation av sina produkter och processer, däribland sänkta ansöknings- och förnyelseavgifter och tillhandahållande av översättningsstöd. Parlamentet betonar vikten av både standardessentiella patent och innovativa öppna licenslösningar som ibland lämpar sig bättre för att stödja innovation. Parlamentet påminner om vikten av patentlicensavtal, inom de gränser som EU:s konkurrensregler fastställer, som grundar sig på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, i syfte att bevara forskning och utveckling och standardiseringsincitament, främja innovation och säkerställa rättvisa licensvillkor.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett lagförslag för inrättandet av ett enhetligt europeiskt system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter i EU, vilket parlamentet redan har begärt, i syfte att etablera ett enhetligt europeiskt system och därmed få ett slut på den otillräckliga och högst splittrade situationen i Europa, och att erbjuda många och varierande positiva effekter för medborgare, konsumenter, producenter och hela den ekonomiska och sociala strukturen i EU. Ett sådant verktyg skulle uttryckligen framhålla många lokala produkters mervärde, med uppenbara fördelar för berörda producenter och regioner i fråga om konsumentmedvetande. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett lagförslag för inrättandet av ett enhetligt europeiskt system för skydd av geografiska beteckningar för icke-jordbruksprodukter i EU, vilket parlamentet redan har begärt, i syfte att etablera ett enhetligt europeiskt system och därmed få ett slut på den otillräckliga och högst splittrade situationen i Europa, och att erbjuda många och varierande positiva effekter för medborgare, konsumenter, producenter och hela den ekonomiska och sociala strukturen i EU. Ett sådant verktyg skulle uttryckligen framhålla många lokala produkters mervärde, med uppenbara fördelar för berörda producenter och regioner i fråga om konsumentmedvetande.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att offentlig-privata partnerskaps fulla potential är underutnyttjad i de flesta av EU:s medlemsstater. Parlamentet efterlyser en harmonisering av ramnormerna för offentlig-privata partnerskap i medlemsstaterna, spridning av god praxis och främjande av denna modell. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att offentlig-privata partnerskaps fulla potential är underutnyttjad i de flesta av EU:s medlemsstater. Parlamentet efterlyser en harmonisering av ramnormerna för offentlig-privata partnerskap i medlemsstaterna, spridning av god praxis och främjande av denna modell.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta strukturer för rådgivning och stöd till gränspendlare när det gäller de ekonomiska och sociala konsekvenserna av att arbeta i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta strukturer för rådgivning och stöd till gränspendlare när det gäller de ekonomiska och sociala konsekvenserna av att arbeta i en annan medlemsstat.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att fördjupandet av den inre marknaden och den digitala inre marknaden kan medföra nya möjligheter och utmaningar och kommer att leda till frågor beträffande kompetens, nya anställningsformer, finansiella strukturer, social trygghet samt arbetsmiljö. Alla dessa frågor måste hanteras och medföra fördelar för arbetstagare, företag och konsumenter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet konstaterar att fördjupandet av den inre marknaden och den digitala inre marknaden kan medföra nya möjligheter och utmaningar och kommer att leda till frågor beträffande kompetens, nya anställningsformer, finansiella strukturer, social trygghet samt arbetsmiljö. Alla dessa frågor måste hanteras och medföra fördelar för arbetstagare, företag och konsumenter.

| 57. | Europaparlamentet beklagar att strategin för den inre marknaden inte tillräckligt uppmärksammar kompetensglappet, som fortfarande är ett hinder för tillväxt på den inre marknaden. Parlamentet noterar med oro att 40–47 procent av befolkningen i EU har otillräcklig digital kompetens och att efterfrågan på arbetstagare med digital kompetens växer med 4 procent om året, medan de offentliga utbildningsutgifterna har minskat med 3,2 procent sedan 2010, vilket är ett hot mot EU:s konkurrenskraft på medellång sikt och mot arbetskraftens anställbarhet. Medlemsstaterna uppmuntras att satsa på digital utbildning och kompetens. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet beklagar att strategin för den inre marknaden inte tillräckligt uppmärksammar kompetensglappet, som fortfarande är ett hinder för tillväxt på den inre marknaden. Parlamentet noterar med oro att 40–47 procent av befolkningen i EU har otillräcklig digital kompetens och att efterfrågan på arbetstagare med digital kompetens växer med 4 procent om året, medan de offentliga utbildningsutgifterna har minskat med 3,2 procent sedan 2010, vilket är ett hot mot EU:s konkurrenskraft på medellång sikt och mot arbetskraftens anställbarhet. Medlemsstaterna uppmuntras att satsa på digital utbildning och kompetens.

| 58. | Europaparlamentet noterar syftena med paketet om arbetstagarnas rörlighet, nämligen att bidra till en fördjupad och mer rättvis inre marknad. Parlamentet betonar emellertid vikten av att se till att de åtgärder som ingår i detta paket är proportionerliga och tar hänsyn till de konsekvenser som en stor rörlighet får för vissa regioner. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar syftena med paketet om arbetstagarnas rörlighet, nämligen att bidra till en fördjupad och mer rättvis inre marknad. Parlamentet betonar emellertid vikten av att se till att de åtgärder som ingår i detta paket är proportionerliga och tar hänsyn till de konsekvenser som en stor rörlighet får för vissa regioner.

| 59. | Europaparlamentet lyfter fram kommissionens stöd till system för varvad utbildning som utöver att underlätta den personliga utvecklingen kan bidra till att förbättra matchningen mellan å ena sidan de europeiska arbetstagarnas kompetens och kvalifikationer och å andra sidan de verkliga behoven på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av att se till att strategin inte på något sätt undergräver system för varvad utbildning och att säkerställa kvaliteten på lärlingsutbildningar och framför allt anställningsskyddet. Parlamentet understryker att arbetsmarknadens parter har en viktig roll i utvecklingen av system för varvad utbildning. Ett system för varvad utbildning som används i en medlemsstat kan inte rakt av kopieras av en annan medlemsstat. Det bör finnas ett europeiskt fokus på det starka sambandet mellan varvad utbildning och sysselsättning för unga. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet lyfter fram kommissionens stöd till system för varvad utbildning som utöver att underlätta den personliga utvecklingen kan bidra till att förbättra matchningen mellan å ena sidan de europeiska arbetstagarnas kompetens och kvalifikationer och å andra sidan de verkliga behoven på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av att se till att strategin inte på något sätt undergräver system för varvad utbildning och att säkerställa kvaliteten på lärlingsutbildningar och framför allt anställningsskyddet. Parlamentet understryker att arbetsmarknadens parter har en viktig roll i utvecklingen av system för varvad utbildning. Ett system för varvad utbildning som används i en medlemsstat kan inte rakt av kopieras av en annan medlemsstat. Det bör finnas ett europeiskt fokus på det starka sambandet mellan varvad utbildning och sysselsättning för unga.

| 60. | Europaparlamentet stöder åtgärder som är inriktade på att täppa till luckorna i EU:s antidiskrimineringslagstiftning på sysselsättningsområdet, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning. Parlamentet stöder även ett omedelbart genomförande av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet stöder åtgärder som är inriktade på att täppa till luckorna i EU:s antidiskrimineringslagstiftning på sysselsättningsområdet, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning. Parlamentet stöder även ett omedelbart genomförande av rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en plattform för bekämpning av odeklarerat arbete och uppmuntrar framför allt medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att satsa helt och fullt på denna plattform för att effektivare bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en plattform för bekämpning av odeklarerat arbete och uppmuntrar framför allt medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att satsa helt och fullt på denna plattform för att effektivare bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande.

| 62. | Europaparlamentet anser att det, för att utnyttja möjligheterna i samband med digitaliseringen av arbetstillfällen, finns ett behov av att skapa flexibla arbetstider, stabila arbetsvillkor och social trygghet och att det även är angeläget att underlätta ”smart working” för att förbättra produktiviteten och göra det lättare att kombinera arbetsliv och familjeliv. Parlamentet understryker betydelsen av utvecklingen av digital infrastruktur på landsbygden i detta hänseende för att göra det möjligt att dra fördel av de många möjligheter som erbjuds av den digitala agendan, till exempel distansarbete. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att det, för att utnyttja möjligheterna i samband med digitaliseringen av arbetstillfällen, finns ett behov av att skapa flexibla arbetstider, stabila arbetsvillkor och social trygghet och att det även är angeläget att underlätta ”smart working” för att förbättra produktiviteten och göra det lättare att kombinera arbetsliv och familjeliv. Parlamentet understryker betydelsen av utvecklingen av digital infrastruktur på landsbygden i detta hänseende för att göra det möjligt att dra fördel av de många möjligheter som erbjuds av den digitala agendan, till exempel distansarbete.

| 63. | Europaparlamentet betonar vikten av starka och oberoende arbetsmarknadsparter och en ändamålsenlig social dialog. Parlamentet vidhåller att man vid behov måste göra arbetsmarknadens parter delaktiga i diskussionerna om eventuella nationella reformer när det gäller reglerade yrken. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar vikten av starka och oberoende arbetsmarknadsparter och en ändamålsenlig social dialog. Parlamentet vidhåller att man vid behov måste göra arbetsmarknadens parter delaktiga i diskussionerna om eventuella nationella reformer när det gäller reglerade yrken.

| 64. | Europaparlamentet betonar vikten av att ha en social dialog om de möjligheter och ändringar som en inre marknad medför på sysselsättningsområdet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar vikten av att ha en social dialog om de möjligheter och ändringar som en inre marknad medför på sysselsättningsområdet.

En fördjupad inre marknad

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt arbete vad gäller kontroll av efterlevnaden. Europaparlamentet påpekar att många åtgärder redan har beslutats men ännu inte genomdrivits ordentligt, vilket undergräver de lika villkor som ska gälla på den inre marknaden. Parlamentet påpekar vidare att enligt uppgifter från kommissionen i mitten av 2015 pågick omkring 1 090 överträdelseförfaranden vad gäller den inre marknaden. Kommissionen uppmanas att, för att förbättra införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av lagstiftningen om den inre marknaden, se till att administrativ samordning, samarbete och kontroll av efterlevnaden prioriteras på alla nivåer (EU, mellan medlemsstater och nationella, lokala och regionala myndigheter), och vidta välinriktade verkställighetsåtgärder baserade på transparenta och objektiva kriterier samt säkerställa att de ekonomiskt mest omotiverade eller oproportionerliga hindren åtgärdas. Parlamentet anser att ingripande i ett tidigt skede i fråga om nationella åtgärder eller genomföranden kan vara effektivare och ge bättre resultat än överträdelseförfaranden. Om förfarandena för tidigt ingripande inte leder till några resultat, måste kommissionen dock vidta alla tillgängliga åtgärder, inbegripet överträdelseförfaranden, för att säkerställa ett fullständigt genomförande av inremarknadsreglerna. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sitt arbete vad gäller kontroll av efterlevnaden. Europaparlamentet påpekar att många åtgärder redan har beslutats men ännu inte genomdrivits ordentligt, vilket undergräver de lika villkor som ska gälla på den inre marknaden. Parlamentet påpekar vidare att enligt uppgifter från kommissionen i mitten av 2015 pågick omkring 1 090 överträdelseförfaranden vad gäller den inre marknaden. Kommissionen uppmanas att, för att förbättra införlivandet, tillämpningen och efterlevnaden av lagstiftningen om den inre marknaden, se till att administrativ samordning, samarbete och kontroll av efterlevnaden prioriteras på alla nivåer (EU, mellan medlemsstater och nationella, lokala och regionala myndigheter), och vidta välinriktade verkställighetsåtgärder baserade på transparenta och objektiva kriterier samt säkerställa att de ekonomiskt mest omotiverade eller oproportionerliga hindren åtgärdas. Parlamentet anser att ingripande i ett tidigt skede i fråga om nationella åtgärder eller genomföranden kan vara effektivare och ge bättre resultat än överträdelseförfaranden. Om förfarandena för tidigt ingripande inte leder till några resultat, måste kommissionen dock vidta alla tillgängliga åtgärder, inbegripet överträdelseförfaranden, för att säkerställa ett fullständigt genomförande av inremarknadsreglerna.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar avsikten i strategin om att skapa en efterlevnadskultur och en fortsatt nolltolerans för överträdelser av inremarknadsreglerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforska om inte kommissionens befogenheter under överträdelseförfarandet borde anpassas till de befogenheter den har i fråga om konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar avsikten i strategin om att skapa en efterlevnadskultur och en fortsatt nolltolerans för överträdelser av inremarknadsreglerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utforska om inte kommissionens befogenheter under överträdelseförfarandet borde anpassas till de befogenheter den har i fråga om konkurrenspolitik.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja medlemsstaterna att utveckla en stark kultur för efterlevnad av regler, däribland genom att främja och bredda informationssystemet för den inre marknaden (IMI), utarbeta planer för tillämpning av ny, viktig lagstiftning, anordna efterlevandedialoger med medlemsstaterna och utbildning för nationella tjänstemän som ansvarar för efterlevnaden, och främja effektivare samordning mellan nationella tillsynsmyndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra och upprätthålla EU-lagstiftningen samt tillämpa principen om ömsesidigt erkännande. Korrekt efterlevnad och bättre lagstiftning är mycket viktigt, mot bakgrund av fragmenteringen på den inre marknaden, som begränsar den ekonomiska aktiviteten och konsumenternas valfrihet, och bör omfatta alla företagssektorer och gälla för befintlig och framtida lagstiftning. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja medlemsstaterna att utveckla en stark kultur för efterlevnad av regler, däribland genom att främja och bredda informationssystemet för den inre marknaden (IMI), utarbeta planer för tillämpning av ny, viktig lagstiftning, anordna efterlevandedialoger med medlemsstaterna och utbildning för nationella tjänstemän som ansvarar för efterlevnaden, och främja effektivare samordning mellan nationella tillsynsmyndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra och upprätthålla EU-lagstiftningen samt tillämpa principen om ömsesidigt erkännande. Korrekt efterlevnad och bättre lagstiftning är mycket viktigt, mot bakgrund av fragmenteringen på den inre marknaden, som begränsar den ekonomiska aktiviteten och konsumenternas valfrihet, och bör omfatta alla företagssektorer och gälla för befintlig och framtida lagstiftning.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera icke-nödvändiga restriktioner på den inre marknaden som inte är motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset, för att få fram idéer om hur man vid behov kan klara dessa utmaningar och rapportera om detta 2017. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera icke-nödvändiga restriktioner på den inre marknaden som inte är motiverade av tvingande hänsyn till allmänintresset, för att få fram idéer om hur man vid behov kan klara dessa utmaningar och rapportera om detta 2017.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva reglerna om den inre marknaden på ett samordnat och konsekvent sätt och att fullt ut och korrekt genomföra reglerna och lagstiftningen avseende den inre marknaden. Parlamentet betonar att krav på extra tester och registreringar, icke-erkännande av certifikat och standarder, begränsningar av det regionala utbudet och liknande åtgärder skapar merkostnader för konsumenter och detaljhandlare, vilket berövar EU-invånarna chansen att fullt ut åtnjuta den inre marknadens fördelar. För att säkerställa en bättre förvaltning uppmanar parlamentet dessutom kommissionen att tillämpa en lämplig politik mot medlemsstater som inte tillämpar inremarknadsreglerna korrekt, om så krävs med överträdelseförfaranden och genom att påskynda överträdelseförfaranden med hjälp av snabba insatser. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införliva reglerna om den inre marknaden på ett samordnat och konsekvent sätt och att fullt ut och korrekt genomföra reglerna och lagstiftningen avseende den inre marknaden. Parlamentet betonar att krav på extra tester och registreringar, icke-erkännande av certifikat och standarder, begränsningar av det regionala utbudet och liknande åtgärder skapar merkostnader för konsumenter och detaljhandlare, vilket berövar EU-invånarna chansen att fullt ut åtnjuta den inre marknadens fördelar. För att säkerställa en bättre förvaltning uppmanar parlamentet dessutom kommissionen att tillämpa en lämplig politik mot medlemsstater som inte tillämpar inremarknadsreglerna korrekt, om så krävs med överträdelseförfaranden och genom att påskynda överträdelseförfaranden med hjälp av snabba insatser.

| 70. | Europaparlamentet noterar att det för att åstadkomma ett mer homogent genomförande av den befintliga inremarknadslagstiftningen är mycket angeläget med kontinuerlig enhetlig tillämpning och tillbörligt genomförande av EU-regler, i kombination med regelbunden övervakning och bedömning på basis av kvalitativa och kvantitativa indikatorer, benchmarking och utbyte av bästa praxis. Parlamentet påminner därför om behovet av att fullt ut och grundligt införliva och genomföra EU-reglerna om den inre marknadens funktionssätt i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet noterar att det för att åstadkomma ett mer homogent genomförande av den befintliga inremarknadslagstiftningen är mycket angeläget med kontinuerlig enhetlig tillämpning och tillbörligt genomförande av EU-regler, i kombination med regelbunden övervakning och bedömning på basis av kvalitativa och kvantitativa indikatorer, benchmarking och utbyte av bästa praxis. Parlamentet påminner därför om behovet av att fullt ut och grundligt införliva och genomföra EU-reglerna om den inre marknadens funktionssätt i alla medlemsstater.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att fastställa medlemsstaternas möjliga överträdelser av EU:s lagstiftning på ett mycket tidigt stadium och att inta en bestämd hållning mot eventuella lagstiftningsåtgärder som har antagits eller som behandlas i de nationella parlamenten och som kan öka uppsplittringen av den inre marknaden. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att fastställa medlemsstaternas möjliga överträdelser av EU:s lagstiftning på ett mycket tidigt stadium och att inta en bestämd hållning mot eventuella lagstiftningsåtgärder som har antagits eller som behandlas i de nationella parlamenten och som kan öka uppsplittringen av den inre marknaden.

| 72. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas åtaganden och vilja att fullt ut genomföra och tillämpa EU:s lagstiftning är av yttersta vikt för att den inre marknaden ska bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja omotiverade och oproportionerliga hinder för den inre marknaden och att avstå ifrån diskriminerande och protektionistiska åtgärder för att främja sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas åtaganden och vilja att fullt ut genomföra och tillämpa EU:s lagstiftning är av yttersta vikt för att den inre marknaden ska bli framgångsrik. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja omotiverade och oproportionerliga hinder för den inre marknaden och att avstå ifrån diskriminerande och protektionistiska åtgärder för att främja sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft.

| 73. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att en välstyrd och välfungerande inre marknad och att de därför gemensamt behöver utöva ett proaktivt ägande och förvaltning av den inre marknaden i syfte att generera en ny politisk drivkraft genom konsoliderade rapporter om den inre marknadens hälsotillstånd, regelbundna och tematiska diskussioner vid möten i rådet (konkurrenskraft) samt genom att inkludera den inre marknaden som en pelare för styrning i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att en välstyrd och välfungerande inre marknad och att de därför gemensamt behöver utöva ett proaktivt ägande och förvaltning av den inre marknaden i syfte att generera en ny politisk drivkraft genom konsoliderade rapporter om den inre marknadens hälsotillstånd, regelbundna och tematiska diskussioner vid möten i rådet (konkurrenskraft) samt genom att inkludera den inre marknaden som en pelare för styrning i den europeiska planeringsterminen.

| 74. | Europaparlamentet upprepar att EU skulle kunna skapa sin egen uppsättning av vetenskapsbaserade, oberoende indikatorer på graden av integration på den inre marknaden, som ska offentliggöras som en del av den årliga tillväxtstrategin, och efterlyser ett strategidokument från ordförandena för vissa EU-organ, ”de fem ordförandenas rapport”, för att staka ut vägen till en verklig inre marknad. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet upprepar att EU skulle kunna skapa sin egen uppsättning av vetenskapsbaserade, oberoende indikatorer på graden av integration på den inre marknaden, som ska offentliggöras som en del av den årliga tillväxtstrategin, och efterlyser ett strategidokument från ordförandena för vissa EU-organ, ”de fem ordförandenas rapport”, för att staka ut vägen till en verklig inre marknad.

| 75. | Europaparlamentet betonar att dess utskott för inre marknad och konsumentskydd måste stärka sina band till de nationella parlamenten i syfte att samordna och behandla frågor i samband med införlivandet och genomförandet av inremarknadsreglerna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar att dess utskott för inre marknad och konsumentskydd måste stärka sina band till de nationella parlamenten i syfte att samordna och behandla frågor i samband med införlivandet och genomförandet av inremarknadsreglerna.

| 76. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stärka Solvit-nätverket, särskilt genom att utvidga samverkan mellan Solvit, Chap och EU Pilot och Enterprise Europe Network för att effektivisera den bredare ramen för EU:s klagomålshantering, och att öka medvetenheten om nätverket bland medborgare och små och medelstora företag, och dess praktiska roll för att lösa tolkningsproblem som rör den inre marknaden. Uppgifter om frågor som tagits upp via Solvit-nätverket bör beaktas när kommissionen överväger hur man ska fastställa prioriteringar för verkställighetsåtgärder. Kommissionen bör öka sina ansträngningar för att hjälpa medlemsstaterna att lösa de mest problematiska fallen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt utrusta och positionera sina nationella Solvit-centrum så att de kan utföra sin uppgift. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stärka Solvit-nätverket, särskilt genom att utvidga samverkan mellan Solvit, Chap och EU Pilot och Enterprise Europe Network för att effektivisera den bredare ramen för EU:s klagomålshantering, och att öka medvetenheten om nätverket bland medborgare och små och medelstora företag, och dess praktiska roll för att lösa tolkningsproblem som rör den inre marknaden. Uppgifter om frågor som tagits upp via Solvit-nätverket bör beaktas när kommissionen överväger hur man ska fastställa prioriteringar för verkställighetsåtgärder. Kommissionen bör öka sina ansträngningar för att hjälpa medlemsstaterna att lösa de mest problematiska fallen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt utrusta och positionera sina nationella Solvit-centrum så att de kan utföra sin uppgift.

| 77. | Europaparlamentet betonar att insyn i de nationella reglerna är ett viktigt verktyg för att möjliggöra gränsöverskridande handel på den inre marknaden och bidrar till att identifiera icke-tariffära handelshinder. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra sina regler mer lättillgängliga online och på mer än ett språk, i syfte att uppnå ökad handel, vilket kommer att gynna alla. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar att insyn i de nationella reglerna är ett viktigt verktyg för att möjliggöra gränsöverskridande handel på den inre marknaden och bidrar till att identifiera icke-tariffära handelshinder. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra sina regler mer lättillgängliga online och på mer än ett språk, i syfte att uppnå ökad handel, vilket kommer att gynna alla.

| 78. | Europaparlamentet noterar vikten av att främja rörlighet genom utbildningar, lärlingssystem, kompetens och anställbarhet via program som Erasmus+ och Eures, vilka gör det möjligt för miljontals arbetstagare i EU att skaffa sig nyttig erfarenhet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet noterar vikten av att främja rörlighet genom utbildningar, lärlingssystem, kompetens och anställbarhet via program som Erasmus+ och Eures, vilka gör det möjligt för miljontals arbetstagare i EU att skaffa sig nyttig erfarenhet.

| 79. | Europaparlamentet beklagar att många medlemsstater inte tillämpar principen om ömsesidigt erkännande på rätt sätt. Parlamentet ser fram emot kommissionens förslag ur denna synpunkt, som ett led i stärkandet av den inre marknaden för varor, eftersom det kommer att förbättra ömsesidigt erkännande genom åtgärder som ska öka medvetenheten samt säkerställa bättre tillämpning och upprätthållande av principen om ömsesidigt erkännande genom översyn av förordningen om ömsesidigt erkännande, bl.a. med syfte att förbättra instrumenten för lösning av tvister kopplade till bristande genomförande eller tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet betonar att om principen om ömsesidigt erkännande tillämpades korrekt av behöriga myndigheter i hela EU, skulle företagen kunna fokusera helt på att göra affärer och öka EU: s tillväxt, istället för att sträva efter att övervinna olika hinder, till följd av att principen om ömsesidigt erkännande inte respekteras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar att många medlemsstater inte tillämpar principen om ömsesidigt erkännande på rätt sätt. Parlamentet ser fram emot kommissionens förslag ur denna synpunkt, som ett led i stärkandet av den inre marknaden för varor, eftersom det kommer att förbättra ömsesidigt erkännande genom åtgärder som ska öka medvetenheten samt säkerställa bättre tillämpning och upprätthållande av principen om ömsesidigt erkännande genom översyn av förordningen om ömsesidigt erkännande, bl.a. med syfte att förbättra instrumenten för lösning av tvister kopplade till bristande genomförande eller tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet betonar att om principen om ömsesidigt erkännande tillämpades korrekt av behöriga myndigheter i hela EU, skulle företagen kunna fokusera helt på att göra affärer och öka EU: s tillväxt, istället för att sträva efter att övervinna olika hinder, till följd av att principen om ömsesidigt erkännande inte respekteras av medlemsstaterna.

| 80. | Europaparlamentet anser också att kommissionen bör vara mer proaktiv när det gäller att identifiera sektorer med hög potential för gränsöverskridande handel och digitalisering där principen om ömsesidigt erkännande skulle kunna vara tillämplig. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser också att kommissionen bör vara mer proaktiv när det gäller att identifiera sektorer med hög potential för gränsöverskridande handel och digitalisering där principen om ömsesidigt erkännande skulle kunna vara tillämplig.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur de föreslagna verktygen för marknadsinformation skulle fungera samt den rättsliga grunden för sådana verktyg. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur de föreslagna verktygen för marknadsinformation skulle fungera samt den rättsliga grunden för sådana verktyg.

| 82. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet om att snarast anta paketet om produktsäkerhet och marknadsövervakning, samt uppmanar kommissionen att fullt ut delta i sin roll som problemsamordnare i detta sammanhang. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla lämplig information om produkter avsedda för detaljhandeln, särskilt vad gäller ursprungslandet, vilket är avgörande för att skydda konsumenter och stärka bekämpningen av varumärkesförfalskning. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet om att snarast anta paketet om produktsäkerhet och marknadsövervakning, samt uppmanar kommissionen att fullt ut delta i sin roll som problemsamordnare i detta sammanhang. Parlamentet betonar vikten av att tillhandahålla lämplig information om produkter avsedda för detaljhandeln, särskilt vad gäller ursprungslandet, vilket är avgörande för att skydda konsumenter och stärka bekämpningen av varumärkesförfalskning.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sanktionerna mot varumärkesförfalskning och att säkerställa att den befintliga EU-lagstiftningen på det här området tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sanktionerna mot varumärkesförfalskning och att säkerställa att den befintliga EU-lagstiftningen på det här området tillämpas fullt ut.

| 84. | Europaparlamentet betonar att skillnader i medlemsstaternas regelverk vad gäller olika märknings- eller kvalitetskrav skapar onödiga hinder för varuleverantörers verksamhet och för konsumentskyddet. Parlamentet understryker mervärdet av miljömärkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma vilken märkning som är väsentlig och vilken som inte är väsentligt för att säkerställa konsumentinformation och överväga att införa ett obligatoriskt system för tillhandahållande av nyckelinformation om hantverks- och industriprodukter, vilket har övervägts på EU-nivå för till exempel möbelsektorn, för att konsumenter ska få nyckelinformation och för att säkerställa likvärdig produktkvalitet i olika medlemsstater. Ett sådant initiativ skulle vara till gagn för konsumenter, näringsliv och handlare och säkerställa öppenhet, vederbörligt erkännande av europeiska produkter och harmoniserade regler för aktörer på den inre marknaden. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar att skillnader i medlemsstaternas regelverk vad gäller olika märknings- eller kvalitetskrav skapar onödiga hinder för varuleverantörers verksamhet och för konsumentskyddet. Parlamentet understryker mervärdet av miljömärkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma vilken märkning som är väsentlig och vilken som inte är väsentligt för att säkerställa konsumentinformation och överväga att införa ett obligatoriskt system för tillhandahållande av nyckelinformation om hantverks- och industriprodukter, vilket har övervägts på EU-nivå för till exempel möbelsektorn, för att konsumenter ska få nyckelinformation och för att säkerställa likvärdig produktkvalitet i olika medlemsstater. Ett sådant initiativ skulle vara till gagn för konsumenter, näringsliv och handlare och säkerställa öppenhet, vederbörligt erkännande av europeiska produkter och harmoniserade regler för aktörer på den inre marknaden.

| 85. | Europaparlamentet betonar när det gäller den inre marknaden för tjänster att det finns ett tydligt behov av att förbättra det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster, samtidigt som man måste vara uppmärksam på att inte uppmuntra sociala dumpningsfenomen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och effektivare tillämpning av tjänstedirektivet och samtidigt undvika överreglering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att förbättra anmälningar enligt tjänstedirektivet, eftersom det befintliga förfarandet är bristfälligt och icke överblickbart. Anmälningar bör lämnas in tidigare i lagstiftningsprocessen så att det ges tid för återkoppling från intressenter och medlemsstater och så att man minimerar förseningar i antagandet av den nya lagstiftningen. Anmälningsförfarandet i direktiv (EU) 2015/1535 bör utvidgas till alla sektorer som inte omfattas av det direktivet. Parlamentet ställer sig avvisande till eventuella krav på att utöka tillämpningsområdet för tjänstedirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de bördor för den splittrade banksektorn i Europa som skapar svårigheter för utomlands bosatta, särskilt små och medelstora företag, att öppna ett bankkonto i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet betonar när det gäller den inre marknaden för tjänster att det finns ett tydligt behov av att förbättra det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster, samtidigt som man måste vara uppmärksam på att inte uppmuntra sociala dumpningsfenomen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och effektivare tillämpning av tjänstedirektivet och samtidigt undvika överreglering. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag att förbättra anmälningar enligt tjänstedirektivet, eftersom det befintliga förfarandet är bristfälligt och icke överblickbart. Anmälningar bör lämnas in tidigare i lagstiftningsprocessen så att det ges tid för återkoppling från intressenter och medlemsstater och så att man minimerar förseningar i antagandet av den nya lagstiftningen. Anmälningsförfarandet i direktiv (EU) 2015/1535 bör utvidgas till alla sektorer som inte omfattas av det direktivet. Parlamentet ställer sig avvisande till eventuella krav på att utöka tillämpningsområdet för tjänstedirektivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de bördor för den splittrade banksektorn i Europa som skapar svårigheter för utomlands bosatta, särskilt små och medelstora företag, att öppna ett bankkonto i en annan medlemsstat.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter en förenklad och enhetlig utformning av förfarandet för att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i syfte att bättre integrera små och medelstora företag på den inre marknaden. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter en förenklad och enhetlig utformning av förfarandet för att tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i syfte att bättre integrera små och medelstora företag på den inre marknaden.

| 87. | Europaparlamentet påpekar att kraven på en proportionell reglering är klart definierade i artikel 16.1 i tjänstedirektivet och i EU-domstolens rättspraxis. Parlamentet påminner om att ifall en medlemsstat antar mindre strikta bestämmelser än en annan innebär inte detta att den sistnämndas bestämmelser är oproportionerliga och därför skulle vara oförenliga med unionslagstiftningen. Parlamentet bekräftar att bestämmelser som försvårar, hindrar eller gör det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster mindre attraktivt endast är förenliga med den inre marknadens krav om de tjänar överordnade syften som rör allmänintresset, verkligen lämpar sig för detta och inte inskränker friheten att tillhandahålla tjänster mer än nödvändigt för att skydda det allmänintresse de syftar till att tjäna. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet påpekar att kraven på en proportionell reglering är klart definierade i artikel 16.1 i tjänstedirektivet och i EU-domstolens rättspraxis. Parlamentet påminner om att ifall en medlemsstat antar mindre strikta bestämmelser än en annan innebär inte detta att den sistnämndas bestämmelser är oproportionerliga och därför skulle vara oförenliga med unionslagstiftningen. Parlamentet bekräftar att bestämmelser som försvårar, hindrar eller gör det gränsöverskridande tillhandahållandet av tjänster mindre attraktivt endast är förenliga med den inre marknadens krav om de tjänar överordnade syften som rör allmänintresset, verkligen lämpar sig för detta och inte inskränker friheten att tillhandahålla tjänster mer än nödvändigt för att skydda det allmänintresse de syftar till att tjäna.

| 88. | Europaparlamentet framhäver nödvändigheten av att säkerställa en enhetligare proportionalitetsbedömning av de rättsliga krav och restriktioner som är tillämpliga för tjänster. Parlamentet stöder kommissionens förslag att införa tjänstepass för att i viktiga ekonomiska sektorer såsom företagstjänster underlätta företagens utveckling och rörlighet på den inre marknaden. Detta initiativ bör syfta till att förenkla de administrativa förfarandena för tjänsteleverantörer som vill vara verksamma över gränserna och för myndigheter, och ta itu med rättsliga hinder som avskräcker företagen från att ge sig in på marknaden i en annan medlemsstat. Parlamentet begär att de eventuella tjänstepassen måste integreras bland de övergripande verktygen till stöd för inremarknadslagstiftningen, såsom informationssystemet för den inre marknaden (IMI) eller de gemensamma kontaktpunkter som anges i tjänstedirektivet som gemensamma gränssnitt mot myndigheter för att handlägga alla de administrativa förfaranden som krävs för gränsöverskridande tjänsteverksamhet. Parlamentet betonar att införandet av ett tjänstepass inte får medföra att den rättspraxis som utvecklats av EU-domstolen om de tvingande hänsyn till allmänintresset som kan legitimera bestämmelser som inskränker den gränsöverskridande handeln med tjänster försvagas eller upphävs. Parlamentet understryker dock att ett tjänstepass skulle vara överflödigt om tjänstedirektivet tillämpades och verkställdes på ett korrekt sätt. Parlamentet framhåller att detta inte får innebära att ursprungslandsprincipen införs. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet framhäver nödvändigheten av att säkerställa en enhetligare proportionalitetsbedömning av de rättsliga krav och restriktioner som är tillämpliga för tjänster. Parlamentet stöder kommissionens förslag att införa tjänstepass för att i viktiga ekonomiska sektorer såsom företagstjänster underlätta företagens utveckling och rörlighet på den inre marknaden. Detta initiativ bör syfta till att förenkla de administrativa förfarandena för tjänsteleverantörer som vill vara verksamma över gränserna och för myndigheter, och ta itu med rättsliga hinder som avskräcker företagen från att ge sig in på marknaden i en annan medlemsstat. Parlamentet begär att de eventuella tjänstepassen måste integreras bland de övergripande verktygen till stöd för inremarknadslagstiftningen, såsom informationssystemet för den inre marknaden (IMI) eller de gemensamma kontaktpunkter som anges i tjänstedirektivet som gemensamma gränssnitt mot myndigheter för att handlägga alla de administrativa förfaranden som krävs för gränsöverskridande tjänsteverksamhet. Parlamentet betonar att införandet av ett tjänstepass inte får medföra att den rättspraxis som utvecklats av EU-domstolen om de tvingande hänsyn till allmänintresset som kan legitimera bestämmelser som inskränker den gränsöverskridande handeln med tjänster försvagas eller upphävs. Parlamentet understryker dock att ett tjänstepass skulle vara överflödigt om tjänstedirektivet tillämpades och verkställdes på ett korrekt sätt. Parlamentet framhåller att detta inte får innebära att ursprungslandsprincipen införs.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar den starka inriktningen på den roll tjänsterna spelar på den inre marknaden och att man ser till att yrkesverksamma och tjänsteföretag, i synnerhet detaljhandlare, inte stängs inne på sina nationella marknader. Parlamentet betonar att en ytterligare utökning av systemen för yrkespass och tjänstepass kommer att bli avgörande för att undvika den icke-nödvändiga byråkrati mellan medlemsstaterna som förhindrar EU- medborgarna från att arbeta och bedriva handel över gränserna. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar den starka inriktningen på den roll tjänsterna spelar på den inre marknaden och att man ser till att yrkesverksamma och tjänsteföretag, i synnerhet detaljhandlare, inte stängs inne på sina nationella marknader. Parlamentet betonar att en ytterligare utökning av systemen för yrkespass och tjänstepass kommer att bli avgörande för att undvika den icke-nödvändiga byråkrati mellan medlemsstaterna som förhindrar EU- medborgarna från att arbeta och bedriva handel över gränserna.

| 90. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att undanröja hindren (inbegripet språkliga och administrativa hinder samt hinder i form av brist på information) som begränsar företagspotentialen i den gränsöverskridande online-handeln och undergräver konsumenternas förtroende för den inre marknaden. Parlamentet betonar vikten av att undanröja operationella restriktioner som åläggs detaljhandeln, såsom reglering av öppettider, specifika detaljhandelsskatter och selektiva skatter och oproportionerliga krav på information från bolag. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att undanröja hindren (inbegripet språkliga och administrativa hinder samt hinder i form av brist på information) som begränsar företagspotentialen i den gränsöverskridande online-handeln och undergräver konsumenternas förtroende för den inre marknaden. Parlamentet betonar vikten av att undanröja operationella restriktioner som åläggs detaljhandeln, såsom reglering av öppettider, specifika detaljhandelsskatter och selektiva skatter och oproportionerliga krav på information från bolag.

| 91. | Europaparlamentet erkänner de lokala myndigheternas kompetens på området stadsplanering. Parlamentet betonar emellertid att stadsplanering inte bör användas som ett svepskäl för att kringgå rätten till fri etablering. I detta sammanhang påminner parlamentet om vikten av ett korrekt upprätthållande av tjänstedirektivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja hinder för fri rörlighet och att öppna sina marknader, i avsikt att stimulera konkurrensen och främja en butiksmångfald, vilket är avgörande för att shoppingområden, särskilt i mindre och större städers stadskärnor, ska förbli attraktiva. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet erkänner de lokala myndigheternas kompetens på området stadsplanering. Parlamentet betonar emellertid att stadsplanering inte bör användas som ett svepskäl för att kringgå rätten till fri etablering. I detta sammanhang påminner parlamentet om vikten av ett korrekt upprätthållande av tjänstedirektivet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja hinder för fri rörlighet och att öppna sina marknader, i avsikt att stimulera konkurrensen och främja en butiksmångfald, vilket är avgörande för att shoppingområden, särskilt i mindre och större städers stadskärnor, ska förbli attraktiva.

| 92. | Europaparlamentet understryker att detalj- och partihandeln är den största affärssektorn i Europa. Att begränsa onödiga lagstadgade administrativa och praktiska hinder för detaljhandeln bör vara en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker att detalj- och partihandeln är den största affärssektorn i Europa. Att begränsa onödiga lagstadgade administrativa och praktiska hinder för detaljhandeln bör vara en prioriterad fråga.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge högsta politiska prioritet åt detaljhandelssektorn som en pelare för den inre marknaden, inbegripet den digitala inre marknaden, och att undanröja rättsliga, administrativa och praktiska hinder för att starta upp företag samt för utveckling och kontinuitet, som gör det svårt för detaljhandlare att fullt ut dra nytta av den inre marknaden. Lagstiftningen om detaljhandeln bör vara erfarenhetsbaserad och ta hänsyn till sektorns behov. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge högsta politiska prioritet åt detaljhandelssektorn som en pelare för den inre marknaden, inbegripet den digitala inre marknaden, och att undanröja rättsliga, administrativa och praktiska hinder för att starta upp företag samt för utveckling och kontinuitet, som gör det svårt för detaljhandlare att fullt ut dra nytta av den inre marknaden. Lagstiftningen om detaljhandeln bör vara erfarenhetsbaserad och ta hänsyn till sektorns behov.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera de icke-nödvändiga restriktioner för etablering av detaljhandel på den inre marknaden som inte berättigas av tvingande hänsyn till allmänintresset, och lägga fram förslag om hur man i förekommande fall kan lösa dessa problem och rapportera om detta under våren 2017. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att analysera de icke-nödvändiga restriktioner för etablering av detaljhandel på den inre marknaden som inte berättigas av tvingande hänsyn till allmänintresset, och lägga fram förslag om hur man i förekommande fall kan lösa dessa problem och rapportera om detta under våren 2017.

| 95. | Europaparlamentet anser att olika regleringsmodeller avseende sektorn för professionella tjänster i sig inte utgör något hinder för att fördjupa den inre marknaden. Reglering av tillträde till och utövande av yrken kan vara nödvändiga för att skydda allmänintresset och konsumentskyddet, och en bedömning av dem är endast ändamålsenlig på det nationella planet. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att olika regleringsmodeller avseende sektorn för professionella tjänster i sig inte utgör något hinder för att fördjupa den inre marknaden. Reglering av tillträde till och utövande av yrken kan vara nödvändiga för att skydda allmänintresset och konsumentskyddet, och en bedömning av dem är endast ändamålsenlig på det nationella planet.

| 96. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att många av bestämmelserna i medlemsstaterna beträffande tillträde till och utövande av reglerade yrken är oproportionerliga i förhållande till kraven, och skapar hinder för tillträde till dessa yrken. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att många av bestämmelserna i medlemsstaterna beträffande tillträde till och utövande av reglerade yrken är oproportionerliga i förhållande till kraven, och skapar hinder för tillträde till dessa yrken.

| 97. | Europaparlamentet anser att ett tillfälligt tillhandahållande av tjänster över gränserna, inklusive professionella tjänster, bör anses vara en nyckelfaktor för den inre marknaden eftersom det skapar arbetstillfällen och tillhandahåller högkvalitativa produkter och tjänster till EU:s medborgare. Parlamentet anser därför att återkommande vägledning är ett användbart instrument för medlemsstaterna, med hänsyn till medlemsstaternas olika ekonomiska, geografiska och sociala bakgrund. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet anser att ett tillfälligt tillhandahållande av tjänster över gränserna, inklusive professionella tjänster, bör anses vara en nyckelfaktor för den inre marknaden eftersom det skapar arbetstillfällen och tillhandahåller högkvalitativa produkter och tjänster till EU:s medborgare. Parlamentet anser därför att återkommande vägledning är ett användbart instrument för medlemsstaterna, med hänsyn till medlemsstaternas olika ekonomiska, geografiska och sociala bakgrund.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar den förnyade inriktningen i strategin för den inre marknaden på reglerade och fria yrken i EU, som utgör en viktig tillväxt- och sysselsättningsfaktor på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå specifika åtgärder för att genomföra rekommendationerna från kommissionens arbetsgrupp ”Handlingsplaner för att främja de fria yrkenas ekonomi”. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet välkomnar den förnyade inriktningen i strategin för den inre marknaden på reglerade och fria yrken i EU, som utgör en viktig tillväxt- och sysselsättningsfaktor på den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå specifika åtgärder för att genomföra rekommendationerna från kommissionens arbetsgrupp ”Handlingsplaner för att främja de fria yrkenas ekonomi”.

| 99. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om att ta itu med lagstiftningshinder som begränsar tillträdet till vissa yrken, eftersom detta är ett viktigt steg för att öppna upp den inre marknaden och främja jobbtillväxt. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens lagstiftningsförslag om att ta itu med lagstiftningshinder som begränsar tillträdet till vissa yrken, eftersom detta är ett viktigt steg för att öppna upp den inre marknaden och främja jobbtillväxt.

| 100. | Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att se över reglerade yrken, men påpekar att alla sådana åtgärder bör upprätthålla höga kvalitetsstandarder för anställningar och tjänster, grundlig kompetens och konsumenternas säkerhet. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet stöder kommissionens initiativ att se över reglerade yrken, men påpekar att alla sådana åtgärder bör upprätthålla höga kvalitetsstandarder för anställningar och tjänster, grundlig kompetens och konsumenternas säkerhet.

| 101. | Europaparlamentet anser att företagen kan få det svårt att förbli konkurrenskraftiga och behålla och skapa nya arbetstillfällen om det saknas konkurrenskraftiga yrkesmässiga tjänster och företagstjänster i hela EU. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet anser att företagen kan få det svårt att förbli konkurrenskraftiga och behålla och skapa nya arbetstillfällen om det saknas konkurrenskraftiga yrkesmässiga tjänster och företagstjänster i hela EU.

| 102. | Europaparlamentet framhåller det faktum att bristfälliga leveranstjänster, i synnerhet med avseende på leverans på sista sträckan, utgör ett stort hinder för försäljning över gränserna i EU. Parlamentet betonar att tillgängliga, överkomliga, effektiva och högkvalitativa leveranstjänster är en nödvändig förutsättning för en blomstrande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande handlingsplan för paketleverans och fastställa de mål som ska nås på denna marknad senast vid utgången av 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga större tonvikt på att undanröja de hinder som aktörerna stöter på vid leverans över gränserna. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet framhåller det faktum att bristfälliga leveranstjänster, i synnerhet med avseende på leverans på sista sträckan, utgör ett stort hinder för försäljning över gränserna i EU. Parlamentet betonar att tillgängliga, överkomliga, effektiva och högkvalitativa leveranstjänster är en nödvändig förutsättning för en blomstrande inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande handlingsplan för paketleverans och fastställa de mål som ska nås på denna marknad senast vid utgången av 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga större tonvikt på att undanröja de hinder som aktörerna stöter på vid leverans över gränserna.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att förenkla och påskynda förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer, bland annat genom att underlätta och uppmuntra införandet av gemensamma utbildningsramar och samtidigt fullt ut respektera subsidiaritetsprincipen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utöka utbildningen i IKT och vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, så att både dagens och framtidens arbetskraft får den e-kompetens som behövs. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att förenkla och påskynda förfarandena för erkännande av yrkeskvalifikationer, bland annat genom att underlätta och uppmuntra införandet av gemensamma utbildningsramar och samtidigt fullt ut respektera subsidiaritetsprincipen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att utöka utbildningen i IKT och vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, så att både dagens och framtidens arbetskraft får den e-kompetens som behövs.

| 104. | Europaparlamentet välkomnar att man i strategin hänvisar till den höga arbetslösheten i EU, men beklagar att man inte presenterar särskilda åtgärder som kan hjälpa människor att hitta sysselsättning, såsom att förbättra utbildningsstandarderna, uppnå målen för livslångt lärande och ta itu med glappet mellan efterfrågan och utbud vad gäller arbetstagarnas och de yrkesverksammas komptens och kvalifikationer. Det är självklart att den inre marknaden förändras i snabb takt på grund av digitaliseringen av de olika branscherna och att de nya arbetstillfällena kommer att kräva en annan kombination av kompetenser och färdigheter. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar att man i strategin hänvisar till den höga arbetslösheten i EU, men beklagar att man inte presenterar särskilda åtgärder som kan hjälpa människor att hitta sysselsättning, såsom att förbättra utbildningsstandarderna, uppnå målen för livslångt lärande och ta itu med glappet mellan efterfrågan och utbud vad gäller arbetstagarnas och de yrkesverksammas komptens och kvalifikationer. Det är självklart att den inre marknaden förändras i snabb takt på grund av digitaliseringen av de olika branscherna och att de nya arbetstillfällena kommer att kräva en annan kombination av kompetenser och färdigheter.

| 105. | Europaparlamentet ogillar att kommissionen inte antog några särskilda åtgärder i strategin för den inre marknaden för att tillgodose behoven hos personer och konsumenter med funktionsnedsättning, äldre samt personer som bor på landsbygden och i perifera områden. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet ogillar att kommissionen inte antog några särskilda åtgärder i strategin för den inre marknaden för att tillgodose behoven hos personer och konsumenter med funktionsnedsättning, äldre samt personer som bor på landsbygden och i perifera områden.

| 106. | Parlamentet anser att principen om lika lön för lika arbete på samma plats, som kommissionens ordförande Juncker förespråkat, är ett viktigt redskap för att bekämpa marknadssnedvridningar. |
| --- | --- |

106.

Parlamentet anser att principen om lika lön för lika arbete på samma plats, som kommissionens ordförande Juncker förespråkat, är ett viktigt redskap för att bekämpa marknadssnedvridningar.

En rättvisare inre marknad

| 107. | Europaparlamentet framhåller att en verklig inre marknad skulle ge fördelar och skydd åt medborgare, konsumenter och företag i form av bättre kvalitet, större urval, rimliga priser och säkra varor och tjänster. Europaparlamentet betonar att det inte, vare sig på eller utanför internet, är acceptabelt att på den inre marknaden omotiverat diskriminera tjänstemottagare (konsumenter och företagare) på grund av nationalitet eller hemvist utan grund i objektiva eller verifierbara kriterier. Parlamentet anser dock att ett krav att företagen ska sälja till hela EU inte är genomförbart. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet framhåller att en verklig inre marknad skulle ge fördelar och skydd åt medborgare, konsumenter och företag i form av bättre kvalitet, större urval, rimliga priser och säkra varor och tjänster. Europaparlamentet betonar att det inte, vare sig på eller utanför internet, är acceptabelt att på den inre marknaden omotiverat diskriminera tjänstemottagare (konsumenter och företagare) på grund av nationalitet eller hemvist utan grund i objektiva eller verifierbara kriterier. Parlamentet anser dock att ett krav att företagen ska sälja till hela EU inte är genomförbart.

| 108. | Parlamentet uppmanar kommissionen att skynda på med att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ta itu med omotiverad geoblockering och andra omotiverade former av diskriminering från marknadsaktörernas sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ändamålsenliga kriterier för bedömning av omotiverad geoblockering. Parlamentet betonar att alla sådana förslag måste respektera den grundläggande frihandelsprincipen. Kommissionens förslag bör också ta hänsyn till proportionalitetsprincipen, särskilt för små företag och mikroföretag. Marknadsaktörer behöver ibland göra marknadsurval för att kunna vara verksamma i enlighet med de fastställda marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

108.

Parlamentet uppmanar kommissionen att skynda på med att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att ta itu med omotiverad geoblockering och andra omotiverade former av diskriminering från marknadsaktörernas sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa ändamålsenliga kriterier för bedömning av omotiverad geoblockering. Parlamentet betonar att alla sådana förslag måste respektera den grundläggande frihandelsprincipen. Kommissionens förslag bör också ta hänsyn till proportionalitetsprincipen, särskilt för små företag och mikroföretag. Marknadsaktörer behöver ibland göra marknadsurval för att kunna vara verksamma i enlighet med de fastställda marknadsvillkoren.

| 109. | Europaparlamentet håller med om att konsumenter behöver klar och tydlig information när de köper varor och tjänster på den inre marknaden, och även en uppsättning moderna och starka rättigheter till skydd för sina intressen. En eventuell översyn, sammanslagning eller konsolidering av de konsumenträttsliga direktiven skulle leda till en verkligt hög konsumentskyddsnivå och verkställbara rättigheter, enligt befintlig bästa praxis i de nationella lagstiftningarna. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet håller med om att konsumenter behöver klar och tydlig information när de köper varor och tjänster på den inre marknaden, och även en uppsättning moderna och starka rättigheter till skydd för sina intressen. En eventuell översyn, sammanslagning eller konsolidering av de konsumenträttsliga direktiven skulle leda till en verkligt hög konsumentskyddsnivå och verkställbara rättigheter, enligt befintlig bästa praxis i de nationella lagstiftningarna.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera det nuvarande oklara rättsläget som påverkar konsumenterna och vid behov komma till rätta med det genom klargöranden av och tillägg till den rättsliga ramen för konsumenternas rättigheter. Parlamentet upprepar sitt stöd för principen om flexibel harmonisering för alla förslag till EU:s konsumentlagstiftning och påminner om att total harmonisering endast tillämpas när det behövs en mycket hög konsumentskyddsnivå och att detta ger konsumenterna tydliga fördelar. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera det nuvarande oklara rättsläget som påverkar konsumenterna och vid behov komma till rätta med det genom klargöranden av och tillägg till den rättsliga ramen för konsumenternas rättigheter. Parlamentet upprepar sitt stöd för principen om flexibel harmonisering för alla förslag till EU:s konsumentlagstiftning och påminner om att total harmonisering endast tillämpas när det behövs en mycket hög konsumentskyddsnivå och att detta ger konsumenterna tydliga fördelar.

| 111. | Europaparlamentet betonar att företag inom den sociala sektorn representerar en rad olika affärsmodeller som är av avgörande betydelse för en mycket konkurrenskraftig och rättvisare inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera den sociala ekonomin i sin politik för den inre marknaden och att utarbeta en europeisk handlingsplan för sociala företag för att ta tillvara den fulla potentialen i en hållbar och inkluderande tillväxt. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet betonar att företag inom den sociala sektorn representerar en rad olika affärsmodeller som är av avgörande betydelse för en mycket konkurrenskraftig och rättvisare inre marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera den sociala ekonomin i sin politik för den inre marknaden och att utarbeta en europeisk handlingsplan för sociala företag för att ta tillvara den fulla potentialen i en hållbar och inkluderande tillväxt.

Slutsatser

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beaktande av ovannämnda förslag, och efter att lämpligt samråd med intressenter och konsekvensbedömning genomförts, snarast lägga fram planerade lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ för lagstiftarna för antagande vid lämplig tidpunkt. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med beaktande av ovannämnda förslag, och efter att lämpligt samråd med intressenter och konsekvensbedömning genomförts, snarast lägga fram planerade lagstiftningsförslag och lagstiftningsinitiativ för lagstiftarna för antagande vid lämplig tidpunkt.

o

o o

| 113. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0069.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0580.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2014)0012.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 26 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet

Europaparlamentets beslut av den 26 maj 2016 om begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om tillstånd att inhämta uppgifter från telefonbolagen om telefontrafiken till ett nummer använt av Gianluca Buonanno; begäran översändes den 20 november 2015 av biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli (Italien) och tillkännagavs i kammaren den 14 december 2015 inom ramen för det straffrättsliga förfarande som domstolen i Vercelli inlett på Gianluca Buonannos vägnar efter det att han påstått sig ha tagit emot telefonhot den 14 april 2015 från en okänd person på sitt mobiltelefonnummer (ref. nr 2890/15 R.G.N.R. ändr. 44), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om tillstånd att inhämta uppgifter från telefonbolagen om telefontrafiken till ett nummer använt av Gianluca Buonanno; begäran översändes den 20 november 2015 av biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli (Italien) och tillkännagavs i kammaren den 14 december 2015 inom ramen för det straffrättsliga förfarande som domstolen i Vercelli inlett på Gianluca Buonannos vägnar efter det att han påstått sig ha tagit emot telefonhot den 14 april 2015 från en okänd person på sitt mobiltelefonnummer (ref. nr 2890/15 R.G.N.R. ändr. 44),

| — | efter att ha hört Gianluca Buonanno i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Gianluca Buonanno i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (1),

| — | med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens författning,

| — | med beaktande av artikel 4 i lag nr 140 av den 20 juni 2003 med bestämmelser om genomförande av artikel 68 i författningen och om lagföring av höga statstjänstemän (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4 i lag nr 140 av den 20 juni 2003 med bestämmelser om genomförande av artikel 68 i författningen och om lagföring av höga statstjänstemän (2),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0180/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0180/2016), och av följande skäl:

| A. | Biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli har översänt en begäran om tillstånd att inhämta uppgifter från telefonbolagen om telefontrafiken till ett nummer som använts av en italiensk ledamot av Europaparlamentet (Gianluca Buonanno) inom ramen för det straffrättsliga förfarande som domstolen i Vercelli inlett på Gianluca Buonannos vägnar efter det att han påstått sig ha tagit emot telefonhot den 14 april 2015 från en okänd person på sitt mobiltelefonnummer. |
| --- | --- |

A.

Biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli har översänt en begäran om tillstånd att inhämta uppgifter från telefonbolagen om telefontrafiken till ett nummer som använts av en italiensk ledamot av Europaparlamentet (Gianluca Buonanno) inom ramen för det straffrättsliga förfarande som domstolen i Vercelli inlett på Gianluca Buonannos vägnar efter det att han påstått sig ha tagit emot telefonhot den 14 april 2015 från en okänd person på sitt mobiltelefonnummer.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter på sin egen medlemsstats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas ledamöterna i den medlemsstatens parlament. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter på sin egen medlemsstats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas ledamöterna i den medlemsstatens parlament.

| C. | Artikel 68 i den italienska författningen har följande lydelse: ”En parlamentsledamot kan inte utan tillstånd från den kammare som han eller hon tillhör underkastas kroppsvisitation eller husrannsakan, gripas eller på annat sätt frihetsberövas, såvida det inte är fråga om genomförande av en lagakraftvunnen dom, eller såvida ledamoten inte grips på bar gärning för ett brott för vilket gripande på bar gärning är obligatoriskt. Ett sådant tillstånd krävs också för att övervaka en parlamentsledamots samtal eller kommunikation eller för att beslagta hans eller hennes post”. |
| --- | --- |

C.

Artikel 68 i den italienska författningen har följande lydelse: ”En parlamentsledamot kan inte utan tillstånd från den kammare som han eller hon tillhör underkastas kroppsvisitation eller husrannsakan, gripas eller på annat sätt frihetsberövas, såvida det inte är fråga om genomförande av en lagakraftvunnen dom, eller såvida ledamoten inte grips på bar gärning för ett brott för vilket gripande på bar gärning är obligatoriskt. Ett sådant tillstånd krävs också för att övervaka en parlamentsledamots samtal eller kommunikation eller för att beslagta hans eller hennes post”.

| D. | I artikel 4 i lag nr 140 av den 20 juni 2003 med bestämmelser om genomförande av artikel 68 i författningen och om lagföring av höga statstjänstemän fastställs bland annat att den behöriga myndigheten, när den behöver samla in uppgifter om en parlamentsledamots telefontrafik, bör begära tillstånd från den kammare där vederbörande är ledamot. |
| --- | --- |

D.

I artikel 4 i lag nr 140 av den 20 juni 2003 med bestämmelser om genomförande av artikel 68 i författningen och om lagföring av höga statstjänstemän fastställs bland annat att den behöriga myndigheten, när den behöver samla in uppgifter om en parlamentsledamots telefontrafik, bör begära tillstånd från den kammare där vederbörande är ledamot.

| E. | Begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet rör den utredande myndighetens tillgång till listor över samtalen till ledamotens mobiltelefonnummer under den dag då han påstår sig ha tagit emot hotfulla telefonsamtal. |
| --- | --- |

E.

Begäran om upphävande av Gianluca Buonannos immunitet rör den utredande myndighetens tillgång till listor över samtalen till ledamotens mobiltelefonnummer under den dag då han påstår sig ha tagit emot hotfulla telefonsamtal.

| F. | I sin begäran om upphävande av immuniteten medger biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli att det är oklart huruvida detta parlamentariska privilegium bör tillämpas även i fall där parlamentsledamoten är ett påstått brottsoffer. Trots det drar han slutsatsen att den bästa tolkningen av den nationella lagstiftningen är att detta privilegium bör gälla för parlamentsledamöter oavsett deras processuella ställning. Han åberopar dock inte någon nationell rättspraxis till stöd för sin slutsats. |
| --- | --- |

F.

I sin begäran om upphävande av immuniteten medger biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli att det är oklart huruvida detta parlamentariska privilegium bör tillämpas även i fall där parlamentsledamoten är ett påstått brottsoffer. Trots det drar han slutsatsen att den bästa tolkningen av den nationella lagstiftningen är att detta privilegium bör gälla för parlamentsledamöter oavsett deras processuella ställning. Han åberopar dock inte någon nationell rättspraxis till stöd för sin slutsats.

| G. | Det ankommer inte på Europaparlamentet att tolka nationella bestämmelser om parlamentsledamöters immunitet och privilegier. Det verkar dock lämpligt att påminna om att huvudsyftet med artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier är att skydda ledamöternas oberoende genom att förhindra att det under parlamentets sammanträdesperioder kan utövas påtryckningar mot dem i form av hot om frihetsberövande eller lagföring. I det aktuella fallet är det obestridligt att det inte utövats några påtryckningar på den berörda ledamoten, eftersom förfarandet rör några påstådda hot som ledamoten själv har rapporterat om i sin egenskap av offer för telefonhot. |
| --- | --- |

G.

Det ankommer inte på Europaparlamentet att tolka nationella bestämmelser om parlamentsledamöters immunitet och privilegier. Det verkar dock lämpligt att påminna om att huvudsyftet med artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier är att skydda ledamöternas oberoende genom att förhindra att det under parlamentets sammanträdesperioder kan utövas påtryckningar mot dem i form av hot om frihetsberövande eller lagföring. I det aktuella fallet är det obestridligt att det inte utövats några påtryckningar på den berörda ledamoten, eftersom förfarandet rör några påstådda hot som ledamoten själv har rapporterat om i sin egenskap av offer för telefonhot.

| H. | Mot denna bakgrund förefaller det som om biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli inte borde ha varit skyldig att begära tillstånd från Europaparlamentet för att inhämta uppgifter om Gianluca Buonannos telefontrafik den 14 april 2015. |
| --- | --- |

H.

Mot denna bakgrund förefaller det som om biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli inte borde ha varit skyldig att begära tillstånd från Europaparlamentet för att inhämta uppgifter om Gianluca Buonannos telefontrafik den 14 april 2015.

| I. | Trots detta tycks det av rättssäkerhetsskäl lämpligt att utifrån ett försiktighetsperspektiv tillmötesgå begäran om tillstånd från biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli. |
| --- | --- |

I.

Trots detta tycks det av rättssäkerhetsskäl lämpligt att utifrån ett försiktighetsperspektiv tillmötesgå begäran om tillstånd från biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Gianluca Buonannos immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Gianluca Buonannos immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli och till Gianluca Buonanno. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till biträdande åklagaren vid domstolen i Vercelli och till Gianluca Buonanno.

---

(1)  (Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.)

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, av den 20 juni 2003 (GURI No 142, av den 21 juni 2003).

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 10 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 8 april 2016 om rättelse av delegerad förordning (EU) 2016/341 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion, och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2016)2002),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 11 mars 2016, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 11 mars 2016, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 21 april 2016 från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 21 april 2016 från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 278, 279 och 284.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (1), särskilt artiklarna 278, 279 och 284.5,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatsen, vilken löpte ut den 28 april 2016, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatsen, vilken löpte ut den 28 april 2016, och av följande skäl:

| A. | Efter antagandet av delegerad förordning (EU) 2016/341 (2) upptäcktes att några formulär, i den del som avser förenklingar, felaktigt hade utelämnats från bilaga 12. Det kommer att få mycket negativa effekter för tullmyndigheterna och näringsidkarna om dessa formulär inte läggs till före den 1 maj 2016, då de relevanta bestämmelserna i unionens tullkodex och dess genomförandebestämmelser kommer att bli tillämpliga. |
| --- | --- |

A.

Efter antagandet av delegerad förordning (EU) 2016/341 (2) upptäcktes att några formulär, i den del som avser förenklingar, felaktigt hade utelämnats från bilaga 12. Det kommer att få mycket negativa effekter för tullmyndigheterna och näringsidkarna om dessa formulär inte läggs till före den 1 maj 2016, då de relevanta bestämmelserna i unionens tullkodex och dess genomförandebestämmelser kommer att bli tillämpliga.

| B. | När det gäller samma bilaga 12, i den del som avser förenklingar, upptäcktes också vissa fel när det gäller den terminologi som används i formulären. Om dessa fel inte rättas kommer de att påverka den rättsliga tydligheten i och ändamålsenligheten med unionens tullkodex och dess genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

B.

När det gäller samma bilaga 12, i den del som avser förenklingar, upptäcktes också vissa fel när det gäller den terminologi som används i formulären. Om dessa fel inte rättas kommer de att påverka den rättsliga tydligheten i och ändamålsenligheten med unionens tullkodex och dess genomförandebestämmelser.

| C. | Den delegerade förordningen (EU) 2016/341 bör därför rättas i enlighet därmed. Målsättningen bör vara att förordningen i bilaga 12 – i den del som rör förenklingar – ska innehålla de formulär som saknas, och att de befintliga formulären i den delen av bilagan ska bytas ut. |
| --- | --- |

C.

Den delegerade förordningen (EU) 2016/341 bör därför rättas i enlighet därmed. Målsättningen bör vara att förordningen i bilaga 12 – i den del som rör förenklingar – ska innehålla de formulär som saknas, och att de befintliga formulären i den delen av bilagan ska bytas ut.

| D. | För att se till att tullunionen fungerar smidigt och att handelsflödena inte störs bör den delegerade förordningen tillämpas från och med den 1 maj 2016. |
| --- | --- |

D.

För att se till att tullunionen fungerar smidigt och att handelsflödena inte störs bör den delegerade förordningen tillämpas från och med den 1 maj 2016.

| E. | Den delegerade förordningen kan träda i kraft först vid utgången av den period som avsatts för parlamentets och rådets granskning, om varken parlamentet eller rådet har gjort invändningar eller om både parlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Granskningsperioden anges i artikel 284.5 i förordning (EU) nr 952/2013 som två månader från datumet för delgivningen, dvs. den löper fram till den 9 juni 2016 och kan förlängas med ytterligare en period om två månader. |
| --- | --- |

E.

Den delegerade förordningen kan träda i kraft först vid utgången av den period som avsatts för parlamentets och rådets granskning, om varken parlamentet eller rådet har gjort invändningar eller om både parlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Granskningsperioden anges i artikel 284.5 i förordning (EU) nr 952/2013 som två månader från datumet för delgivningen, dvs. den löper fram till den 9 juni 2016 och kan förlängas med ytterligare en period om två månader.

| F. | På grund av ärendets brådskande karaktär bad dock kommissionen den 11 mars 2016 parlamentet om en tidig bekräftelse av den delegerade förordningen före den 1 maj 2016. |
| --- | --- |

F.

På grund av ärendets brådskande karaktär bad dock kommissionen den 11 mars 2016 parlamentet om en tidig bekräftelse av den delegerade förordningen före den 1 maj 2016.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 269, 10.10.2013, s. 1.

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/341 av den 17 december 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 vad gäller övergångsregler för vissa bestämmelser i unionens tullkodex i de fall de relevanta elektroniska systemen ännu inte är i funktion, och om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/2446 (EUT L 69, 15.3.2016, s. 1).

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2018/C 076/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0660),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0229/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 10 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0257/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0257/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 230, 14.7.2015, s. 129.

(2)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2018/C 076/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0667),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0232/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0256/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0256/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

Partnerskapsavtal om hållbart fiske mellan EU och Liberia ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av partnerskapsavtalet om hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia och av det genomförandeprotokoll som fogas till avtalet (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 076/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13015/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13015/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia (13014/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om partnerskap för hållbart fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Liberia (13014/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket led a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0402/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0142/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0142/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet som fogas till avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet som fogas till avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Liberia. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Liberia.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

Partnerskapsavtalet om fiske mellan EU och Mauretanien: fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 076/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12773/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12773/2015),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år (12776/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska gemenskapen och Islamiska republiken Mauretanien för en period om fyra år (12776/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43 samt artikel 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0354/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0147/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet (A8-0147/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Islamiska republiken Mauretanien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Islamiska republiken Mauretanien.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Samarbetsavtal med Korea om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om utkastet till rådets beslut om ingående av samarbetsavtalet om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 076/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05977/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05977/2016),

| — | med beaktande av utkastet till samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (11516/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till samarbetsavtal om ett civilt globalt system för satellitnavigering (Global Navigation Satellite System – GNSS) mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (11516/2006),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 172 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0116/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artiklarna 99.2, 108.7 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och artiklarna 99.2, 108.7 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0065/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0065/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Korea. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Korea.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 076/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0379),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och artikel 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0038/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 december 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 5 december 2014 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 februari 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 24 februari 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0227/2015),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 31, 30.1.2015, s. 3

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 10 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/1013.)

---

Onsdagen den 11 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Undantag för råvaruhandlare ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 076/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0648, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0648,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0403/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 3 mars 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 3 mars 2016 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2016 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 mars 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 mars 2016 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0064/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0064/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 130, 13.4.2016, s. 1.

(2)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 maj 2016 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 avseende undantag för råvaruhandlare

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

EU:s byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 076/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1), som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (1), som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0173),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0164/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0164/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att akten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från rådet och Europaparlamentet om artikel 44

Att skapa en harmoniserad, hög nivå på uppgiftsskyddet som omfattar polisens och rättsväsendets arbete i unionen är avgörande för att respektera och säkerställa unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. Med tanke på unionens och medlemsstaternas delade ansvar på området med frihet, säkerhet och rättvisa är det av avgörande betydelse att det finns ett nära och effektivt samarbete mellan tillsynsmyndigheter på nationell nivå och på unionsnivå. Europaparlamentet och rådet anser att de olika mekanismerna för samarbete mellan Europeiska datatillsynsmannen och de nationella tillsynsmyndigheterna på detta område, inbegripet den samarbetsnämnd som inrättas genom denna förordning, efter antagandet av förslagen till en allmän uppgiftsskyddsförordning och uppgiftsskyddsdirektiv när det gäller databehandling inom sektorerna för polisväsen och rättsväsen, inbegripet den nya Europeiska dataskyddsstyrelse som snart kommer att inrättas, och mot bakgrund av den aviserade översynen av förordning (EG) nr 45/2001, i framtiden bör omorganiseras på ett sätt som garanterar ändamålsenlighet och överensstämmelse och undviker onödigt dubbelarbete, utan att det påverkar kommissionens initiativrätt.

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 maj 2016 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pair-arbete (omarbetning) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 076/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från det grekiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från det grekiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2013 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 28 november 2013 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0151),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0166/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0166/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 341, 21.11.2013, s. 50.

(2)  EUT C 114, 15.4.2014, s. 42.

(3)  Antagna texter, 25.2.2014, P7_TA(2014)0122.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och kommissionen om den grund för avslag som anges i artikel 20.2 f

Europaparlamentet och kommissionen tolkar artikel 20.2 f i detta direktiv som att medlemsstaterna har rätt att avslå en ansökan bara efter en bedömning av det enskilda fallet och med beaktande av de särskilda omständigheterna för den berörda tredjelandsmedborgaren och proportionalitetsprincipen samt på grundval av bevis eller tungt vägande och objektiva skäl. Kommissionen kommer att se till att medlemsstaterna, när de införlivar direktivet, genomför denna bestämmelse i linje med ovanstående tolkning. Kommissionen kommer också att informera Europaparlamentet och rådet om detta inom ramen för sina skyldigheter enligt artikel 39.

Europaparlamentet och kommissionen anser att införandet av denna bestämmelse i direktivet inte bör utgöra något prejudikat för framtida rättsliga instrument som avser migration.

---

Torsdagen den 12 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 maj 2016 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2018/C 076/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2016)0025),

| — | med beaktande av artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0030/2016),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0157/2016),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | På senare år har skattebedrägeri och skatteundandragande blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i Europeiska unionen och globalt. Det automatiska utbytet av upplysningar är ett viktigt instrument i detta avseende och i sitt meddelande av den 6 december 2012 med en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande belyste kommissionen behovet att fortsätta att arbeta intensivt på att främja automatiskt informationsutbyte som framtida europeisk och internationell norm för insyn och informationsutbyte i skattefrågor. Europeiska rådet begärde vid sitt möte den 22 maj 2013 att det automatiska informationsutbytet på EU-nivå och global nivå skulle utökas, i syfte att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

På senare år har skattebedrägeri och skatteundandragande blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i Europeiska unionen och globalt. Det automatiska utbytet av upplysningar är ett viktigt instrument i detta avseende och i sitt meddelande av den 6 december 2012 med en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande belyste kommissionen behovet att fortsätta att arbeta intensivt på att främja automatiskt informationsutbyte som framtida europeisk och internationell norm för insyn och informationsutbyte i skattefrågor. Europeiska rådet begärde vid sitt möte den 22 maj 2013 att det automatiska informationsutbytet på EU-nivå och global nivå skulle utökas, i syfte att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.

| (1) | På senare år har skattebedrägeri
  , skatteflykt
  och skatteundandragande blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i Europeiska unionen och globalt. Det automatiska utbytet av upplysningar är ett viktigt instrument i detta avseende och i sitt meddelande av den 6 december 2012 med en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande belyste kommissionen behovet att fortsätta att arbeta intensivt på att främja automatiskt informationsutbyte som framtida europeisk och internationell norm för insyn och informationsutbyte i skattefrågor. Europeiska rådet begärde vid sitt möte den 22 maj 2013 att det automatiska informationsutbytet på EU-nivå och global nivå skulle utökas, i syfte att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

(1)

På senare år har skattebedrägeri
  , skatteflykt
  och skatteundandragande blivit ett allt större problem och en viktig källa till oro i Europeiska unionen och globalt. Det automatiska utbytet av upplysningar är ett viktigt instrument i detta avseende och i sitt meddelande av den 6 december 2012 med en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande belyste kommissionen behovet att fortsätta att arbeta intensivt på att främja automatiskt informationsutbyte som framtida europeisk och internationell norm för insyn och informationsutbyte i skattefrågor. Europeiska rådet begärde vid sitt möte den 22 maj 2013 att det automatiska informationsutbytet på EU-nivå och global nivå skulle utökas, i syfte att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Eftersom multinationella företagsgrupper bedriver verksamhet i olika länder har de möjlighet att utnyttja aggressiva skatteplaneringsmetoder som inte finns tillgängliga för inhemska företag. När multinationella företagsgrupper gör detta kan inhemska företag, vanligtvis små och medelstora företag, påverkas särskilt, eftersom
  deras skattebörda blir högre än de multinationella företagsgruppernas
  .
  Å andra sidan
  kan alla medlemsstater drabbas av inkomstförluster och det finns risk för konkurrens för att locka till sig multinationella företagsgrupper genom att erbjuda dem ytterligare skatteförmåner. Det finns därför ett problem när det gäller den inre marknadens funktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Eftersom multinationella företagsgrupper bedriver verksamhet i olika länder har de möjlighet att utnyttja aggressiva skatteplaneringsmetoder som inte finns tillgängliga för inhemska företag. När multinationella företagsgrupper gör detta kan inhemska företag, vanligtvis små och medelstora företag, påverkas särskilt, eftersom
  deras skattebörda blir högre än de multinationella företagsgruppernas
  .
  Å andra sidan
  kan alla medlemsstater drabbas av inkomstförluster och det finns risk för konkurrens för att locka till sig multinationella företagsgrupper genom att erbjuda dem ytterligare skatteförmåner. Det finns därför ett problem när det gäller den inre marknadens funktion.

| (2) | Eftersom multinationella företagsgrupper bedriver verksamhet i olika länder har de möjlighet att utnyttja aggressiva skatteplaneringsmetoder som inte finns tillgängliga för inhemska företag. När multinationella företagsgrupper gör detta kan inhemska företag, vanligtvis små och medelstora företag, påverkas särskilt, eftersom
  de vanligtvis betalar en effektiv skattesats som ligger mycket närmare lagstadgade nivåer än vad multinationella företagsgrupper gör, vilket leder till att den inre marknaden störs och fungerar sämre och dessutom snedvrider konkurrensen till nackdel för små och medelstora företag
  .
  För att undvika snedvridning av konkurrensen bör inhemska företag inte missgynnas p.g.a. sin storlek eller för att de inte bedriver gränsöverskridande handel. Dessutom
  kan alla medlemsstater drabbas av inkomstförluster och det finns risk för
  illojal
  konkurrens
  mellan dem
  för att locka till sig multinationella företagsgrupper genom att erbjuda dem ytterligare skatteförmåner. Det finns därför ett problem när det gäller den inre marknadens funktion.
  I detta sammanhang bör det framhållas att det är kommissionen som är ansvarig för att den inre marknaden fungerar väl. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom multinationella företagsgrupper bedriver verksamhet i olika länder har de möjlighet att utnyttja aggressiva skatteplaneringsmetoder som inte finns tillgängliga för inhemska företag. När multinationella företagsgrupper gör detta kan inhemska företag, vanligtvis små och medelstora företag, påverkas särskilt, eftersom
  de vanligtvis betalar en effektiv skattesats som ligger mycket närmare lagstadgade nivåer än vad multinationella företagsgrupper gör, vilket leder till att den inre marknaden störs och fungerar sämre och dessutom snedvrider konkurrensen till nackdel för små och medelstora företag
  .
  För att undvika snedvridning av konkurrensen bör inhemska företag inte missgynnas p.g.a. sin storlek eller för att de inte bedriver gränsöverskridande handel. Dessutom
  kan alla medlemsstater drabbas av inkomstförluster och det finns risk för
  illojal
  konkurrens
  mellan dem
  för att locka till sig multinationella företagsgrupper genom att erbjuda dem ytterligare skatteförmåner. Det finns därför ett problem när det gäller den inre marknadens funktion.
  I detta sammanhang bör det framhållas att det är kommissionen som är ansvarig för att den inre marknaden fungerar väl.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Det är synnerligen viktigt för unionen att skattebestämmelserna utformas så att de inte hämmar tillväxt eller investeringar, medför konkurrensnackdelar för unionens företag eller risk för dubbelbeskattning, och att de utformas för att minimera kostnader och administrativa bördor för företagen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Det är synnerligen viktigt för unionen att skattebestämmelserna utformas så att de inte hämmar tillväxt eller investeringar, medför konkurrensnackdelar för unionens företag eller risk för dubbelbeskattning, och att de utformas för att minimera kostnader och administrativa bördor för företagen.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Skattemyndigheter
  i unionen
  behöver omfattande och relevanta upplysningar om multinationella företagsgrupper när det gäller deras struktur, internprissättningspolicy och interna transaktioner inom och utanför unionen. Dessa upplysningar kommer att göra det möjligt för skattemyndigheterna att reagera på skadliga skattemetoder genom ändringar av lagstiftningen eller lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner, och att fastställa om företag har använt sig av metoder som får till följd att betydande inkomstbelopp överförs till skatteförmånliga miljöer på konstlad väg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Skattemyndigheter
  i unionen
  behöver omfattande och relevanta upplysningar om multinationella företagsgrupper när det gäller deras struktur, internprissättningspolicy och interna transaktioner inom och utanför unionen. Dessa upplysningar kommer att göra det möjligt för skattemyndigheterna att reagera på skadliga skattemetoder genom ändringar av lagstiftningen eller lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner, och att fastställa om företag har använt sig av metoder som får till följd att betydande inkomstbelopp överförs till skatteförmånliga miljöer på konstlad väg.

| (3) | Medlemsstaternas
  skattemyndigheter behöver omfattande och relevanta upplysningar om multinationella företagsgrupper när det gäller deras struktur, internprissättningspolicy,
  skattebeslut, skattelättnader
  och interna transaktioner inom och utanför unionen. Dessa upplysningar kommer att göra det möjligt för skattemyndigheterna att reagera på skadliga skattemetoder genom ändringar av lagstiftningen eller lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner, och att fastställa om företag har använt sig av metoder som får till följd att betydande inkomstbelopp överförs till skatteförmånliga miljöer på konstlad väg.
  Kommissionen bör också ha tillgång till den information som utbyts mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar, så att man kan se till att de tillämpliga bestämmelserna i konkurrenslagstiftningen följs. Kommissionen bör behandla informationen som konfidentiell och vidta alla åtgärder som krävs för att skydda denna information. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaternas
  skattemyndigheter behöver omfattande och relevanta upplysningar om multinationella företagsgrupper när det gäller deras struktur, internprissättningspolicy,
  skattebeslut, skattelättnader
  och interna transaktioner inom och utanför unionen. Dessa upplysningar kommer att göra det möjligt för skattemyndigheterna att reagera på skadliga skattemetoder genom ändringar av lagstiftningen eller lämpliga riskbedömningar och skatterevisioner, och att fastställa om företag har använt sig av metoder som får till följd att betydande inkomstbelopp överförs till skatteförmånliga miljöer på konstlad väg.
  Kommissionen bör också ha tillgång till den information som utbyts mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar, så att man kan se till att de tillämpliga bestämmelserna i konkurrenslagstiftningen följs. Kommissionen bör behandla informationen som konfidentiell och vidta alla åtgärder som krävs för att skydda denna information.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Ökad transparens gentemot
  skattemyndigheter kan
  få till effekt att
  ge multinationella företagsgrupper ett incitament att överge vissa metoder och betala
  sin skäliga andel av skatten
  i det land där
  vinsterna görs
  . Att öka transparensen för multinationella företagsgrupper utgör därför en väsentlig del i arbetet med att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Ökad transparens gentemot
  skattemyndigheter kan
  få till effekt att
  ge multinationella företagsgrupper ett incitament att överge vissa metoder och betala
  sin skäliga andel av skatten
  i det land där
  vinsterna görs
  . Att öka transparensen för multinationella företagsgrupper utgör därför en väsentlig del i arbetet med att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster.

| (4) | En adekvat nivå på den information som lämnas till och utväxlas mellan medlemsstaternas
  skattemyndigheter
  och mellan dem och kommissionen
  kan ge multinationella företagsgrupper ett incitament att överge vissa metoder och betala
  sina upplupna skatter
  i det land där
  värdet skapas
  .
  Det skulle också öka grupptrycket bland medlemsstaterna och skulle koncentrera finansmarknadernas uppmärksamhet på hur multinationella företagsgrupper tar sitt skatteansvar.
  Att öka transparensen för multinationella företagsgrupper
  utan att försämra unionens konkurrenskraft
  utgör därför en väsentlig del i arbetet med att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster
  och, i sista hand, bekämpa skatteundandragande
  . |
| --- | --- |

(4)

En adekvat nivå på den information som lämnas till och utväxlas mellan medlemsstaternas
  skattemyndigheter
  och mellan dem och kommissionen
  kan ge multinationella företagsgrupper ett incitament att överge vissa metoder och betala
  sina upplupna skatter
  i det land där
  värdet skapas
  .
  Det skulle också öka grupptrycket bland medlemsstaterna och skulle koncentrera finansmarknadernas uppmärksamhet på hur multinationella företagsgrupper tar sitt skatteansvar.
  Att öka transparensen för multinationella företagsgrupper
  utan att försämra unionens konkurrenskraft
  utgör därför en väsentlig del i arbetet med att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster
  och, i sista hand, bekämpa skatteundandragande
  .

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I den landsspecifika rapporten bör multinationella företagsgrupper varje år och för varje skattejurisdiktion i vilken de bedriver affärsverksamhet lämna upplysningar om inkomstbelopp, vinst före inkomstskatt samt betald och upplupen inkomstskatt. Multinationella företagsgrupper bör också redovisa antal anställda, aktiekapital, outdelade vinster och materiella anläggningstillgångar i varje skattejurisdiktion. Slutligen bör multinationella företagsgrupper identifiera varje enhet inom gruppen som bedriver verksamhet i en viss skattejurisdiktion och de bör lämna en indikation om den affärsverksamhet varje enhet bedriver. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I den landsspecifika rapporten bör multinationella företagsgrupper varje år och för varje skattejurisdiktion i vilken de bedriver affärsverksamhet lämna upplysningar om inkomstbelopp, vinst före inkomstskatt samt betald och upplupen inkomstskatt. Multinationella företagsgrupper bör också redovisa antal anställda, aktiekapital, outdelade vinster och materiella anläggningstillgångar i varje skattejurisdiktion. Slutligen bör multinationella företagsgrupper identifiera varje enhet inom gruppen som bedriver verksamhet i en viss skattejurisdiktion och de bör lämna en indikation om den affärsverksamhet varje enhet bedriver.

| (6) | I den landsspecifika rapporten bör multinationella företagsgrupper varje år och för varje skattejurisdiktion i vilken de bedriver affärsverksamhet lämna upplysningar om inkomstbelopp, vinst före inkomstskatt samt betald och upplupen inkomstskatt
  , liksom skattekrediter
  . Multinationella företagsgrupper bör också redovisa antal anställda, aktiekapital, outdelade vinster och materiella anläggningstillgångar i varje skattejurisdiktion. Slutligen bör multinationella företagsgrupper identifiera varje enhet inom gruppen som bedriver verksamhet i en viss skattejurisdiktion och de bör lämna en indikation om den affärsverksamhet varje enhet bedriver. |
| --- | --- |

(6)

I den landsspecifika rapporten bör multinationella företagsgrupper varje år och för varje skattejurisdiktion i vilken de bedriver affärsverksamhet lämna upplysningar om inkomstbelopp, vinst före inkomstskatt samt betald och upplupen inkomstskatt
  , liksom skattekrediter
  . Multinationella företagsgrupper bör också redovisa antal anställda, aktiekapital, outdelade vinster och materiella anläggningstillgångar i varje skattejurisdiktion. Slutligen bör multinationella företagsgrupper identifiera varje enhet inom gruppen som bedriver verksamhet i en viss skattejurisdiktion och de bör lämna en indikation om den affärsverksamhet varje enhet bedriver.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att unionen säkrar en rättvis konkurrens mellan EU-baserade multinationella företagsgrupper och icke EU-baserade multinationella företagsgrupper där en eller flera av enheterna är lokaliserade inom
  EU
  . Båda bör därför omfattas av kravet på rapportering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att unionen säkrar en rättvis konkurrens mellan EU-baserade multinationella företagsgrupper och icke EU-baserade multinationella företagsgrupper där en eller flera av enheterna är lokaliserade inom
  EU
  . Båda bör därför omfattas av kravet på rapportering.

| (8) | För att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att unionen säkrar en rättvis konkurrens mellan EU-baserade multinationella företagsgrupper och icke EU-baserade multinationella företagsgrupper där en eller flera av enheterna är lokaliserade inom
  unionen
  . Båda bör därför omfattas av kravet på rapportering.
  I detta sammanhang bör medlemsstaterna vara ansvariga för att genomdriva kravet på rapportering från multinationella företagsgrupper, t.ex. genom att införa sanktioner i fall av utebliven rapportering. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en väl fungerande inre marknad är det nödvändigt att unionen säkrar en rättvis konkurrens mellan EU-baserade multinationella företagsgrupper och icke EU-baserade multinationella företagsgrupper där en eller flera av enheterna är lokaliserade inom
  unionen
  . Båda bör därför omfattas av kravet på rapportering.
  I detta sammanhang bör medlemsstaterna vara ansvariga för att genomdriva kravet på rapportering från multinationella företagsgrupper, t.ex. genom att införa sanktioner i fall av utebliven rapportering.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterna bör se till att behålla eller öka de personella, tekniska och ekonomiska resurser som skattemyndigheterna disponerar för arbetet med automatiskt informationsutbyte mellan skatteförvaltningarna och behandling av uppgifter inom skatteförvaltningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Medlemsstaterna bör se till att behålla eller öka de personella, tekniska och ekonomiska resurser som skattemyndigheterna disponerar för arbetet med automatiskt informationsutbyte mellan skatteförvaltningarna och behandling av uppgifter inom skatteförvaltningarna.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna föreskrivs redan i rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på ett antal områden. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta obligatoriskt automatiskt utbyte av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna föreskrivs redan i rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på ett antal områden. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta obligatoriskt automatiskt utbyte av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater.

| (11) | Vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna föreskrivs redan i rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på ett antal områden. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta obligatoriskt automatiskt utbyte av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater
  och översändandet av dessa rapporter till kommissionen
  .
  Kommissionen bör dessutom använda de landsspecifika rapporterna för att kontrollera huruvida medlemsstaterna följer unionens bestämmelser för statligt stöd, eftersom illojal företagsbeskattningspraxis också har en koppling till offentligt stöd. |
| --- | --- |

(11)

Vad gäller utbyte av upplysningar mellan medlemsstaterna föreskrivs redan i rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar på ett antal områden. Dess tillämpningsområde bör utvidgas till att omfatta obligatoriskt automatiskt utbyte av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater
  och översändandet av dessa rapporter till kommissionen
  .
  Kommissionen bör dessutom använda de landsspecifika rapporterna för att kontrollera huruvida medlemsstaterna följer unionens bestämmelser för statligt stöd, eftersom illojal företagsbeskattningspraxis också har en koppling till offentligt stöd.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Det obligatoriska automatiska utbytet av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater bör i varje enskilt fall inbegripa lämnande av en definierad uppsättning grundläggande upplysningar som finns tillgängliga för de medlemsstater i vilka, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera enheter i den multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom en multinationell företagsgrupps fasta etableringsställe. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Det obligatoriska automatiska utbytet av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater bör i varje enskilt fall inbegripa lämnande av en definierad uppsättning grundläggande upplysningar som finns tillgängliga för de medlemsstater i vilka, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera enheter i den multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom en multinationell företagsgrupps fasta etableringsställe.

| (12) | Det obligatoriska automatiska utbytet av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater
  och med kommissionen
  bör i varje enskilt fall inbegripa lämnande av en definierad uppsättning grundläggande upplysningar
  som bör baseras på enhetliga definitioner och
  som finns tillgängliga för de medlemsstater i vilka, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera enheter i den multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom en multinationell företagsgrupps fasta etableringsställe. |
| --- | --- |

(12)

Det obligatoriska automatiska utbytet av landsspecifika rapporter mellan medlemsstater
  och med kommissionen
  bör i varje enskilt fall inbegripa lämnande av en definierad uppsättning grundläggande upplysningar
  som bör baseras på enhetliga definitioner och
  som finns tillgängliga för de medlemsstater i vilka, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera enheter i den multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom en multinationell företagsgrupps fasta etableringsställe.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det är nödvändigt att specificera språkkrav för utbytet av upplysningar mellan medlemsstater om den landsspecifika rapporten. Det är också nödvändigt att anta de praktiska arrangemang som krävs för att uppgradera det gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet). För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 20.6 och 21.7, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det är nödvändigt att specificera språkkrav för utbytet av upplysningar mellan medlemsstater om den landsspecifika rapporten. Det är också nödvändigt att anta de praktiska arrangemang som krävs för att uppgradera det gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet). För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 20.6 och 21.7, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

| (16) | Det är nödvändigt att specificera språkkrav för utbytet av upplysningar mellan medlemsstater om den landsspecifika rapporten
  och översändandet av sådan information till kommissionen
  . Det är också nödvändigt att anta de praktiska arrangemang som krävs för att uppgradera det gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet)
  och se till att man undviker att dubbla standarder leder till en ökning av företagens administrativa kostnader
  . För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 20.6 och 21.7, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(16)

Det är nödvändigt att specificera språkkrav för utbytet av upplysningar mellan medlemsstater om den landsspecifika rapporten
  och översändandet av sådan information till kommissionen
  . Det är också nödvändigt att anta de praktiska arrangemang som krävs för att uppgradera det gemensamma kommunikationsnätet (CCN-nätet)
  och se till att man undviker att dubbla standarder leder till en ökning av företagens administrativa kostnader
  . För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av artiklarna 20.6 och 21.7, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Medlemsstaternas årliga rapporter till kommissionen i enlighet med detta direktiv bör redovisa omfattningen av rapportering enligt artikel 8aa och punkt 1 avsnitt 2 i bilaga III i detta direktiv, och innehålla en förteckning över samtliga jurisdiktioner där unionsbaserade ingående enheters yttersta moderföretag har sin hemvist men där fullständiga rapporter inte har lämnats eller utbytts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

Medlemsstaternas årliga rapporter till kommissionen i enlighet med detta direktiv bör redovisa omfattningen av rapportering enligt artikel 8aa och punkt 1 avsnitt 2 i bilaga III i detta direktiv, och innehålla en förteckning över samtliga jurisdiktioner där unionsbaserade ingående enheters yttersta moderföretag har sin hemvist men där fullständiga rapporter inte har lämnats eller utbytts.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 18b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18b) | Det bör vara möjligt att inte utbyta uppgifter enligt detta direktiv när ett sådant utbyte skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs eller till att upplysningar lämnas vilket skulle strida mot allmän ordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18b)

Det bör vara möjligt att inte utbyta uppgifter enligt detta direktiv när ett sådant utbyte skulle leda till att en affärshemlighet, företagshemlighet, yrkeshemlighet eller ett i näringsverksamhet använt förfaringssätt röjs eller till att upplysningar lämnas vilket skulle strida mot allmän ordning.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 18c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18c) | Hänsyn bör tas till parlamentets resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, betänkandet från parlamentets utskott för rättsliga frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang, direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning samt parlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18c)

Hänsyn bör tas till parlamentets resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, betänkandet från parlamentets utskott för rättsliga frågor om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2007/36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang, direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa inslag i årsberättelsen om företagsstyrning samt parlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstater under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstater under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (20) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstater
  och med kommissionen
  under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstater
  och med kommissionen
  under förutsättningar som är förenliga med en väl fungerande inre marknad, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av den enhetlighet och ändamålsenlighet som krävs, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 1 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Artikel 1.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1)

1.   I detta direktiv fastställs de regler och förfaranden enligt vilka medlemsstaterna ska samarbeta med varandra för att utbyta sådana upplysningar som kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av medlemsstaternas nationella lagstiftningar i fråga om de skatter som avses i artikel 2.

”1.   I detta direktiv fastställs de regler och förfaranden enligt vilka medlemsstaterna ska samarbeta med varandra
  och med kommissionen
  för att utbyta sådana upplysningar som kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av medlemsstaternas nationella lagstiftningar i fråga om de skatter som avses i artikel 2.”

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led -a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – led 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -a) | Artikel 3.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

-a)

| 2. | centralt kontaktkontor: det kontor som har utsetts som sådant och som har huvudansvaret för kontakterna med andra medlemsstater när det gäller administrativt samarbete. |
| --- | --- |

2.

centralt kontaktkontor: det kontor som har utsetts som sådant och som har huvudansvaret för kontakterna med andra medlemsstater när det gäller administrativt samarbete.

| ”2. | centralt kontaktkontor: det kontor som har utsetts som sådant och som har huvudansvaret för kontakterna med andra medlemsstater
  och med kommissionen
  när det gäller administrativt samarbete.” |
| --- | --- |

”2.

centralt kontaktkontor: det kontor som har utsetts som sådant och som har huvudansvaret för kontakterna med andra medlemsstater
  och med kommissionen
  när det gäller administrativt samarbete.”

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1 – led a

Artikel 1 – led 1 – led a

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 3 – led 9 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | vid tillämpning av artiklarna 8.1, 8a och 8aa, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

vid tillämpning av artiklarna 8.1, 8a och 8aa, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat, utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten.

| a) | vid tillämpning av artiklarna 8.1, 8a och 8aa, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat
  och till kommissionen
  , utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

vid tillämpning av artiklarna 8.1, 8a och 8aa, systematiskt lämnande av på förhand bestämda upplysningar till en annan medlemsstat
  och till kommissionen
  , utan föregående begäran, med i förväg fastställda regelbundna intervaller; med tillgängliga upplysningar enligt artikel 8.1 avses upplysningar i skattemyndigheternas akter i den medlemsstat som lämnar informationen vilka kan inhämtas i enlighet med förfarandena för insamling och behandling av upplysningar i den medlemsstaten.

och till kommissionen

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 4 – punkt 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Artikel 4.6 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Artikel 4.6 ska ersättas med följande:

6.   När ett kontaktorgan eller en behörig tjänsteman skickar eller tar emot en begäran eller ett svar på en begäran om samarbete, ska de underrätta det centrala kontaktkontoret i sin medlemsstat i enlighet med de förfaranden som denna medlemsstat fastställer.

”6.   När ett kontaktorgan eller en behörig tjänsteman skickar eller tar emot en begäran eller ett svar på en begäran om samarbete, ska de underrätta det centrala kontaktkontoret i sin medlemsstat
  och kommissionen
  i enlighet med de förfaranden som denna medlemsstat fastställer.”

och kommissionen

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Artikel 1 – led 1b (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 6 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Artikel 6.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(1b)

(1b)

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

2.   Den begäran som avses i artikel 5 får innehålla en motiverad begäran om en särskild administrativ utredning. Om den anmodade myndigheten anser att det inte behövs någon administrativ utredning, ska den omedelbart underrätta den begärande myndigheten om skälen till detta.

”2.   Den begäran som avses i artikel 5 får innehålla en motiverad begäran om en särskild administrativ utredning. Om den anmodade myndigheten anser att det inte behövs någon administrativ utredning, ska den omedelbart underrätta den begärande myndigheten
  och kommissionen
  om skälen till detta.”

och kommissionen

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Artikel 1 – led 1c (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | I artikel 8.1 ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1c)

(1c)

I artikel 8.1 ska följande led läggas till:

| ”ea) | Landsspecifika rapporter” |
| --- | --- |

”ea)

”ea)

Landsspecifika rapporter”

Landsspecifika rapporter”

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där den landsspecifika rapporten togs emot i enlighet med punkt 1 ska, genom automatiskt utbyte och inom den tidsfrist som anges i punkt 4, lämna rapporten till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera ingående enheter i den multinationella företagsgrupp som den rapporterande enheten är en del av antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast etableringsställe. | 2.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där den landsspecifika rapporten togs emot i enlighet med punkt 1 ska
  så snart som möjligt
  , genom automatiskt utbyte och inom den tidsfrist som anges i punkt 4, lämna rapporten till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera ingående enheter i den multinationella företagsgrupp som den rapporterande enheten är en del av antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast etableringsställe.
  Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet ska också sända den landsspecifika rapporten till kommissionen som är ansvarig för det centraliserade registret över landsspecifika rapporter som är tillgängligt för dess behöriga administration. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där den landsspecifika rapporten togs emot i enlighet med punkt 1 ska, genom automatiskt utbyte och inom den tidsfrist som anges i punkt 4, lämna rapporten till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera ingående enheter i den multinationella företagsgrupp som den rapporterande enheten är en del av antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast etableringsställe.

2.   Den behöriga myndigheten i en medlemsstat där den landsspecifika rapporten togs emot i enlighet med punkt 1 ska
  så snart som möjligt
  , genom automatiskt utbyte och inom den tidsfrist som anges i punkt 4, lämna rapporten till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera ingående enheter i den multinationella företagsgrupp som den rapporterande enheten är en del av antingen har skattemässig hemvist eller är skattskyldiga med beaktande av den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast etableringsställe.
  Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet ska också sända den landsspecifika rapporten till kommissionen som är ansvarig för det centraliserade registret över landsspecifika rapporter som är tillgängligt för dess behöriga administration.

så snart som möjligt

Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet ska också sända den landsspecifika rapporten till kommissionen som är ansvarig för det centraliserade registret över landsspecifika rapporter som är tillgängligt för dess behöriga administration.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Sammanställda upplysningar om inkomstbelopp, resultaträkning före inkomstskatt, betald inkomstskatt, upplupen inkomstskatt, aktiekapital, ansamlade vinstmedel, antal anställda
  och
  andra materiella anläggningstillgångar än kontanter eller likvida medel med avseende på varje jurisdiktion i vilken den multinationella företagsgruppen bedriver verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Sammanställda upplysningar om inkomstbelopp, resultaträkning före inkomstskatt, betald inkomstskatt, upplupen inkomstskatt, aktiekapital, ansamlade vinstmedel, antal anställda
  och
  andra materiella anläggningstillgångar än kontanter eller likvida medel med avseende på varje jurisdiktion i vilken den multinationella företagsgruppen bedriver verksamhet.

och

| a) | Sammanställda upplysningar om inkomstbelopp, resultaträkning före inkomstskatt, betald inkomstskatt, upplupen inkomstskatt, aktiekapital, ansamlade vinstmedel, antal anställda, andra materiella anläggningstillgångar än kontanter eller likvida medel med avseende på varje jurisdiktion i vilken den multinationella företagsgruppen bedriver verksamhet
  , mottaget offentligt stöd, tillgångarnas värde och årlig kostnad för deras förvaltning samt gruppens försäljningar och köp
  . |
| --- | --- |

a)

Sammanställda upplysningar om inkomstbelopp, resultaträkning före inkomstskatt, betald inkomstskatt, upplupen inkomstskatt, aktiekapital, ansamlade vinstmedel, antal anställda, andra materiella anläggningstillgångar än kontanter eller likvida medel med avseende på varje jurisdiktion i vilken den multinationella företagsgruppen bedriver verksamhet
  , mottaget offentligt stöd, tillgångarnas värde och årlig kostnad för deras förvaltning samt gruppens försäljningar och köp
  .

, mottaget offentligt stöd, tillgångarnas värde och årlig kostnad för deras förvaltning samt gruppens försäljningar och köp

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa – punkt 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | den multinationella företagsgruppens framtida europeiska skatteregistreringsnummer (TIN-nummer) som kommissionen hänvisar till i sin handlingsplan från 2012 för att förstärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

den multinationella företagsgruppens framtida europeiska skatteregistreringsnummer (TIN-nummer) som kommissionen hänvisar till i sin handlingsplan från 2012 för att förstärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande.

den multinationella företagsgruppens framtida europeiska skatteregistreringsnummer (TIN-nummer) som kommissionen hänvisar till i sin handlingsplan från 2012 för att förstärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8aa – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  För att förbättra transparensen för medborgarna ska kommissionen offentliggöra en sammanfattning av de landsspecifika rapporterna, baserad på informationen i det centraliserade registret över landsspecifika rapporter. Därvid ska kommissionen följa sekretessbestämmelserna i artikel 23a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  För att förbättra transparensen för medborgarna ska kommissionen offentliggöra en sammanfattning av de landsspecifika rapporterna, baserad på informationen i det centraliserade registret över landsspecifika rapporter. Därvid ska kommissionen följa sekretessbestämmelserna i artikel 23a.

4a.

För att förbättra transparensen för medborgarna ska kommissionen offentliggöra en sammanfattning av de landsspecifika rapporterna, baserad på informationen i det centraliserade registret över landsspecifika rapporter. Därvid ska kommissionen följa sekretessbestämmelserna i artikel 23a.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Artikel 1 – led 2a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 9 – punkt 1 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Artikel 9.1 inledningen ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

Artikel 9.1 inledningen ska ersättas med följande:

1.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska lämna de upplysningar som avses i artikel 1.1 till den behöriga myndigheten i varje annan berörd medlemsstat i följande fall:

”1.   Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat ska lämna de upplysningar som avses i artikel 1.1 till den behöriga myndigheten i varje annan berörd medlemsstat
  och till kommissionen
  i följande fall:”

och till kommissionen

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 2b (nytt)

Artikel 1 – led 2b (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 9 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Artikel 9.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2b)

(2b)

Artikel 9.2 ska ersättas med följande:

2.   De behöriga myndigheterna i vardera medlemsstat får, genom utbyte utan föregående begäran, till de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna överlämna alla upplysningar som de har kännedom om och som kan vara användbara för behöriga myndigheter i de övriga medlemsstaterna:

”2.   De behöriga myndigheterna i vardera medlemsstat får, genom utbyte utan föregående begäran, till de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna
  och till kommissionen
  överlämna alla upplysningar som de har kännedom om och som kan vara användbara för behöriga myndigheter i de övriga medlemsstaterna.”

och till kommissionen

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Artikel 23.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Artikel 23.2 ska ersättas med följande:

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla relevanta upplysningar som krävs för att utvärdera hur ändamålsenligt det administrativa samarbetet enligt detta direktiv är när det gäller att bekämpa skatteundandragande
  och
  skatteflykt.

och

”2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna alla relevanta upplysningar som krävs för att utvärdera hur ändamålsenligt det administrativa samarbetet enligt detta direktiv är när det gäller att bekämpa skatteundandragande, skatteflykt
  och skattebedrägeri
  .”

och skattebedrägeri

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a och 8aa samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa formerna och villkoren för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 26.2.” | 3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a och 8aa samt de praktiska resultat som uppnåtts.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om dessa resultat på lämpligt sätt, t.ex. genom en årlig konsoliderad rapport där rapporteringsförfarandets genomförande och dess resultat diskuteras.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa formerna och villkoren för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 26.2.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a och 8aa samt de praktiska resultat som uppnåtts. Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa formerna och villkoren för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 26.2.”

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen lämna en årlig utvärdering av ändamålsenligheten hos det automatiska utbyte av upplysningar som avses i artiklarna 8, 8a och 8aa samt de praktiska resultat som uppnåtts.
  Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om dessa resultat på lämpligt sätt, t.ex. genom en årlig konsoliderad rapport där rapporteringsförfarandets genomförande och dess resultat diskuteras.
  Kommissionen ska genom genomförandeakter fastställa formerna och villkoren för hur denna årliga utvärdering ska lämnas. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 26.2.”

Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om dessa resultat på lämpligt sätt, t.ex. genom en årlig konsoliderad rapport där rapporteringsförfarandets genomförande och dess resultat diskuteras.

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I artikel 23 ska följande punkt läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

I artikel 23 ska följande punkt läggas till:

”3a.
     
  Kommissionen ska årligen lägga fram en konsoliderad rapport inför Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas årliga utvärdering av hur effektivt det automatiska utbytet av upplysningar är samt vilka konkreta resultat som uppnåtts.”

”3a.

Kommissionen ska årligen lägga fram en konsoliderad rapport inför Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas årliga utvärdering av hur effektivt det automatiska utbytet av upplysningar är samt vilka konkreta resultat som uppnåtts.”

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 23 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I artikel 23 ska följande punkt läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

I artikel 23 ska följande punkt läggas till:

”3b.
     
  Om kommissionens konsekvensutvärdering av de ekonomiska följderna av offentliggörandet av den landsspecifikt rapporterade informationen visar att detta inte påverkar de multinationella företagsgrupperna negativt, ska kommissionen direkt föreslå lagstiftning som gör denna information tillgänglig för allmänheten.”

”3b.

Om kommissionens konsekvensutvärdering av de ekonomiska följderna av offentliggörandet av den landsspecifikt rapporterade informationen visar att detta inte påverkar de multinationella företagsgrupperna negativt, ska kommissionen direkt föreslå lagstiftning som gör denna information tillgänglig för allmänheten.”

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 24 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Artikel 24.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5c)

(5c)

Artikel 24.1 ska ersättas med följande:

1.   När en medlemsstats behöriga myndighet från ett tredjeland tar emot upplysningar som kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av den medlemsstatens nationella lagstiftningar i fråga om de skatter som avses i artikel 2, får denna myndighet, om det är tillåtet enligt ett avtal med det tredjelandet, vidarebefordra dessa upplysningar till de medlemsstaters behöriga myndigheter för vilka upplysningarna kan vara till nytta och till alla begärande myndigheter.

”1.   När en medlemsstats behöriga myndighet från ett tredjeland tar emot upplysningar som kan antas vara relevanta för administration och verkställighet av den medlemsstatens nationella lagstiftningar i fråga om de skatter som avses i artikel 2, får denna myndighet, om det är tillåtet enligt ett avtal med det tredjelandet, vidarebefordra dessa upplysningar till de medlemsstaters behöriga myndigheter för vilka upplysningarna kan vara till nytta och till alla begärande myndigheter
  samt till kommissionen
  .”

samt till kommissionen

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 7a (nytt)

Artikel 1 – led 7a (nytt)

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 27a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 27a

”Artikel 27a

Översyn

Översyn

Kommissionen ska se över hur effektivt detta direktiv är senast den...
  [
  tre år från den dag då detta direktiv träder i kraft].”

Kommissionen ska se över hur effektivt detta direktiv är senast den...

tre år från den dag då detta direktiv träder i kraft].”

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Bilaga – bilaga III – avsnitt II – punkt 1 – stycke 2

Bilaga – bilaga III – avsnitt II – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om det finns fler än en Ingående enhet i samma Multinationella företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen och ett eller flera av villkoren i led b är tillämpliga, får den Multinationella företagsgruppen utse en av dessa Ingående enheter att lämna den landsspecifika rapporten i enlighet med kraven i artikel 8aa.1 med avseende på varje Rapporterat räkenskapsår inom den tidsfrist som anges i artikel 8aa.1 och underrätta medlemsstaten om att lämnandet är avsett att tillgodose kraven på lämnande för alla Ingående enheter i en sådan Multinationell företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen. Den medlemsstaten ska, i enlighet med artikel 8aa.2, lämna den landsspecifika rapport som tagits emot till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera Ingående enheter i den Multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är föremål för skatt avseende den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast driftsställe. | Om det finns fler än en ingående enhet i samma multinationella företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen och ett eller flera av villkoren i led b är tillämpliga, får den multinationella företagsgruppen utse en av dessa ingående enheter
  , företrädesvis den med störst omsättning,
  att lämna den landsspecifika rapporten i enlighet med kraven i artikel 8aa.1 med avseende på varje rapporterat räkenskapsår inom den tidsfrist som anges i artikel 8aa.1 och underrätta medlemsstaten om att lämnandet är avsett att tillgodose kraven på lämnande för alla ingående enheter i en sådan multinationell företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen. Den medlemsstaten ska, i enlighet med artikel 8aa.2, lämna den landsspecifika rapport som tagits emot till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera Ingående enheter i den Multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är föremål för skatt avseende den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast driftsställe. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om det finns fler än en Ingående enhet i samma Multinationella företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen och ett eller flera av villkoren i led b är tillämpliga, får den Multinationella företagsgruppen utse en av dessa Ingående enheter att lämna den landsspecifika rapporten i enlighet med kraven i artikel 8aa.1 med avseende på varje Rapporterat räkenskapsår inom den tidsfrist som anges i artikel 8aa.1 och underrätta medlemsstaten om att lämnandet är avsett att tillgodose kraven på lämnande för alla Ingående enheter i en sådan Multinationell företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen. Den medlemsstaten ska, i enlighet med artikel 8aa.2, lämna den landsspecifika rapport som tagits emot till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera Ingående enheter i den Multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är föremål för skatt avseende den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast driftsställe.

Om det finns fler än en ingående enhet i samma multinationella företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen och ett eller flera av villkoren i led b är tillämpliga, får den multinationella företagsgruppen utse en av dessa ingående enheter
  , företrädesvis den med störst omsättning,
  att lämna den landsspecifika rapporten i enlighet med kraven i artikel 8aa.1 med avseende på varje rapporterat räkenskapsår inom den tidsfrist som anges i artikel 8aa.1 och underrätta medlemsstaten om att lämnandet är avsett att tillgodose kraven på lämnande för alla ingående enheter i en sådan multinationell företagsgrupp med skatterättslig hemvist i unionen. Den medlemsstaten ska, i enlighet med artikel 8aa.2, lämna den landsspecifika rapport som tagits emot till varje annan medlemsstat i vilken, på grundval av upplysningarna i den landsspecifika rapporten, en eller flera Ingående enheter i den Multinationella företagsgruppen antingen har skattemässig hemvist eller är föremål för skatt avseende den affärsverksamhet som bedrivs genom ett fast driftsställe.

, företrädesvis den med störst omsättning,

---

Onsdagen den 26 maj 2016

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Frankrike – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0185 –C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0185 –C8-0136/2016),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0182/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0182/2016), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Frankrike lämnade in ansökan EGF/2015/010 FR/MoryGlobal om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace revision2 klassificeras under huvudgrupperna 49 (Landtransport; transport i rörsystem) och 52 (Magasinering och stödtjänster till transport) i hela Frankrike. 2 132 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna. Ansökan lämnades in efter det att MoryGlobal satts i konkurs och är en uppföljning av ansökan EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros. |
| --- | --- |

D.

Frankrike lämnade in ansökan EGF/2015/010 FR/MoryGlobal om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den näringsgren som i Nace revision2 klassificeras under huvudgrupperna 49 (Landtransport; transport i rörsystem) och 52 (Magasinering och stödtjänster till transport) i hela Frankrike. 2 132 uppsagda arbetstagare som är berättigade till stöd från fonden förväntas delta i åtgärderna. Ansökan lämnades in efter det att MoryGlobal satts i konkurs och är en uppföljning av ansökan EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros.

| E. | Ansökan lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda vid underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och egenföretagare som har upphört med sin verksamhet. |
| --- | --- |

E.

Ansökan lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilket minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader i ett företag i en medlemsstat. Detta omfattar även arbetstagare som har blivit uppsagda vid underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och egenföretagare som har upphört med sin verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Frankrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 5 146 800 EUR enligt denna förordning, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 8 528 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Frankrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 5 146 800 EUR enligt denna förordning, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 8 528 000 EUR.

| 2. | Europaparlamentet noterar att kommissionen respekterade tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då ansökan mottogs från de franska myndigheterna, den 19 november 2015, fram till att kommissionen avslutade sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, den 7 april 2016 och underrättade parlamentet om detta samma dag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att kommissionen respekterade tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då ansökan mottogs från de franska myndigheterna, den 19 november 2015, fram till att kommissionen avslutade sin bedömning av huruvida ansökan uppfyller villkoren för ekonomiskt stöd, den 7 april 2016 och underrättade parlamentet om detta samma dag.

| 3. | Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid MoryGlobal är kopplade till den allmänna nedgången i fysisk produktion i Europa, som har resulterat i minskade volymer som ska transporteras och utlöst ett priskrig inom vägtransportsektorn, vilket har lett till en stadig försämring av driftsmarginalerna och en rad förluster för sektorn i Frankrike sedan 2007. Parlamentet noterar att detta har åtföljts av en våg av konkurser, inbegripet för Mory-Ducros och därefter för MoryGlobal, som återanställde 2 107 av Mory-Ducros före detta arbetstagare. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att uppsägningarna vid MoryGlobal är kopplade till den allmänna nedgången i fysisk produktion i Europa, som har resulterat i minskade volymer som ska transporteras och utlöst ett priskrig inom vägtransportsektorn, vilket har lett till en stadig försämring av driftsmarginalerna och en rad förluster för sektorn i Frankrike sedan 2007. Parlamentet noterar att detta har åtföljts av en våg av konkurser, inbegripet för Mory-Ducros och därefter för MoryGlobal, som återanställde 2 107 av Mory-Ducros före detta arbetstagare.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det stöd från fonden för 2 513 före detta arbetstagare vid Mory-Ducros som godkändes i april 2015 (4) uppgår till 6 052 200 EUR. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det stöd från fonden för 2 513 före detta arbetstagare vid Mory-Ducros som godkändes i april 2015 (4) uppgår till 6 052 200 EUR.

| 5. | Europaparlamentet noterar att sektorn för landtransport och transport i rörsystem hittills har varit föremål för två andra ansökningar till fonden: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros and EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreic, båda med grund i den globala finansiella och ekonomiska krisen, avseende 2 804 uppsägningar inom denna sektor. Parlamentet noterar att flera åtgärder inom de båda ansökningarna är likartade. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att sektorn för landtransport och transport i rörsystem hittills har varit föremål för två andra ansökningar till fonden: EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros and EGF/2011/001 AT/Nieder- und Oberoesterreic, båda med grund i den globala finansiella och ekonomiska krisen, avseende 2 804 uppsägningar inom denna sektor. Parlamentet noterar att flera åtgärder inom de båda ansökningarna är likartade.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att de franska myndigheterna den 23 april 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att de franska myndigheterna den 23 april 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig över att Frankrike hade infört ett friställningsprogram, i vilket företaget MoryGlobal också deltar ekonomiskt, innan man fick tilläggsbetalningen från fonden. Parlamentet uppskattar att det stöd som begärdes från fonden inte omfattar åtgärder enligt artikel 7.1 b i förordningen om fonden, dvs. bidrag, utan är inriktat på åtgärder med ett verkligt mervärde för de uppsagda arbetstagarnas framtida återintegrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläder sig över att Frankrike hade infört ett friställningsprogram, i vilket företaget MoryGlobal också deltar ekonomiskt, innan man fick tilläggsbetalningen från fonden. Parlamentet uppskattar att det stöd som begärdes från fonden inte omfattar åtgärder enligt artikel 7.1 b i förordningen om fonden, dvs. bidrag, utan är inriktat på åtgärder med ett verkligt mervärde för de uppsagda arbetstagarnas framtida återintegrering på arbetsmarknaden.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att de individanpassade tjänster som ska medfinansieras av fonden består av råd och vägledning från konsulter med expertis på området och tillkommer utöver friställningsprogrammet och yrkessäkerhetsavtalet (Contrat de Sécurisation Professionnelle (CSP), som finansieras av den franska staten för att hjälpa arbetstagarna tillbaka till arbetslivet. Parlamentet noterar att de tre uppdragstagare som ingår i konsultgruppen också tillhandahöll tjänster till arbetstagare som sades upp av Mory-Ducros. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och de franska myndigheterna strikt följer principen om att betalningar till företagen ska göras på basis av uppnådda resultat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att de individanpassade tjänster som ska medfinansieras av fonden består av råd och vägledning från konsulter med expertis på området och tillkommer utöver friställningsprogrammet och yrkessäkerhetsavtalet (Contrat de Sécurisation Professionnelle (CSP), som finansieras av den franska staten för att hjälpa arbetstagarna tillbaka till arbetslivet. Parlamentet noterar att de tre uppdragstagare som ingår i konsultgruppen också tillhandahöll tjänster till arbetstagare som sades upp av Mory-Ducros. Parlamentet förväntar sig att kommissionen och de franska myndigheterna strikt följer principen om att betalningar till företagen ska göras på basis av uppnådda resultat.

| 9. | Europaparlamentet noterar att aktörernas (BPI, Sodie och AFPA Transitions) uppgift är att bistå de uppsagda arbetstagarna och hjälpa dem att hitta lösningar som gör det möjligt för dem att hålla sig kvar på arbetsmarknaden med nya arbeten, med hjälp av individanpassade tjänster såsom allmänna och individuella informationsmöten, övergångar på arbetsmarknaden och vägledning rörande nya jobb. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att aktörernas (BPI, Sodie och AFPA Transitions) uppgift är att bistå de uppsagda arbetstagarna och hjälpa dem att hitta lösningar som gör det möjligt för dem att hålla sig kvar på arbetsmarknaden med nya arbeten, med hjälp av individanpassade tjänster såsom allmänna och individuella informationsmöten, övergångar på arbetsmarknaden och vägledning rörande nya jobb.

| 10. | Europaparlamentet anser att arbetstagare i åldersgruppen 55–64 år i högre grad riskerar långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden med eventuell social utestängning som följd. Parlamentet anser därför att dessa arbetstagare, som utgör över 19 % av de stödmottagare som förväntas omfattas av de föreslagna åtgärderna, har specifika behov i samband med de individanpassade tjänster de erbjuds i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att arbetstagare i åldersgruppen 55–64 år i högre grad riskerar långtidsarbetslöshet och utestängning från arbetsmarknaden med eventuell social utestängning som följd. Parlamentet anser därför att dessa arbetstagare, som utgör över 19 % av de stödmottagare som förväntas omfattas av de föreslagna åtgärderna, har specifika behov i samband med de individanpassade tjänster de erbjuds i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Frankrike har förklarat att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att Frankrike har förklarat att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med företrädare för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet gläder sig över att Frankrike har lämnat alla nödvändiga garantier för att de föreslagna åtgärderna kommer att kompletteras med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna som en kombinerad åtgärd för att anpassa sig till globala utmaningar i syfte att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, vilket betonades i The European Globalisation Adjustment Fund 2007-2014 European Implementation Assessment1a (Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 2007–2014 – bedömning av genomförandet på EU-nivå) (5). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden för justering för globaliseringseffekter. Parlamentet gläder sig över att Frankrike har lämnat alla nödvändiga garantier för att de föreslagna åtgärderna kommer att kompletteras med åtgärder som finansieras genom strukturfonderna som en kombinerad åtgärd för att anpassa sig till globala utmaningar i syfte att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt, vilket betonades i The European Globalisation Adjustment Fund 2007-2014 European Implementation Assessment1a (Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter 2007–2014 – bedömning av genomförandet på EU-nivå) (5).

| 13. | Europaparlamentet noterar att de uppdragstagare som ingår i konsultgruppen också tillhandahöll tjänster till arbetstagare som sades upp av Mory-Ducros. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en utvärdering av kostnadseffektiviteten av det beviljade stödet till de uppsagda arbetstagarna vid Mory-Ducros, eftersom föreliggande ansökan är en uppföljning av ansökan EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros och de individanpassade tjänsterna ska tillhandahållas av samma aktörer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att de uppdragstagare som ingår i konsultgruppen också tillhandahöll tjänster till arbetstagare som sades upp av Mory-Ducros. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en utvärdering av kostnadseffektiviteten av det beviljade stödet till de uppsagda arbetstagarna vid Mory-Ducros, eftersom föreliggande ansökan är en uppföljning av ansökan EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros och de individanpassade tjänsterna ska tillhandahållas av samma aktörer.

| 14. | Europaparlamentet beaktar den specifika arbetsmarknadens sårbarhet, eftersom Frankrike har den högsta andelen av mervärdet för EU-28 inom sektorn för landtransport. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beaktar den specifika arbetsmarknadens sårbarhet, eftersom Frankrike har den högsta andelen av mervärdet för EU-28 inom sektorn för landtransport.

| 15. | Europaparlamentet betonar att de franska myndigheterna bekräftar att de föreslagna åtgärderna inte får ekonomiskt stöd från någon annan av unionens fonder eller något annat av unionens finansieringsinstrument och att de kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att de franska myndigheterna bekräftar att de föreslagna åtgärderna inte får ekonomiskt stöd från någon annan av unionens fonder eller något annat av unionens finansieringsinstrument och att de kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna.

| 16. | Europaparlamentet betonar på nytt att stödet från fonden ska komplettera nationella åtgärder och inte får ersätta åtgärder som åligger medlemsstaterna eller företagen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar på nytt att stödet från fonden ska komplettera nationella åtgärder och inte får ersätta åtgärder som åligger medlemsstaterna eller företagen.

| 17. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissonen att säkra allmänhetens tillgång till samtliga handlingar som rör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissonen att säkra allmänhetens tillgång till samtliga handlingar som rör ansökningar om medel ur fonden.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/738 av den 29 april 2015 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, från Frankrike) (EUT L 117, 8.5.2015, s. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016) 558763_EN.pdf

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

(ansökan från Frankrike – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

Europaparlamentets resolution av den 26 maj 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (nedan kallad förordningen om fonden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1) (nedan kallad förordningen om fonden),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013) särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013) särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av de fem tidigare ansökningarna till fonden med anknytning till detaljhandeln, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem tidigare ansökningarna till fonden med anknytning till detaljhandeln,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 april 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2016/000 TA 2016 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 13 april 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF/2016/000 TA 2016 – tekniskt stöd på kommissionens initiativ) (4),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0181/2016), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0181/2016), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) stöder arbetstagare som har blivit uppsagda från små och medelstora företag och multinationella företag, oberoende av den politik eller de intressen som låg bakom beslutet om nedläggning, särskilt när det gäller de sistnämnda. Förordningen om fonden och unionens handelspolitik bör ytterligare inriktas på hur arbetstillfällen, produktion och know-how kan tryggas inom unionen. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av följderna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) stöder arbetstagare som har blivit uppsagda från små och medelstora företag och multinationella företag, oberoende av den politik eller de intressen som låg bakom beslutet om nedläggning, särskilt när det gäller de sistnämnda. Förordningen om fonden och unionens handelspolitik bör ytterligare inriktas på hur arbetstillfällen, produktion och know-how kan tryggas inom unionen.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som är i behov av stöd bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008 och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som är i behov av stöd bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008 och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| C. | Grekland lämnade in ansökan EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den ekonomiska sektor som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 47 (Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar) i Nuts 2-regionerna Mellersta Makedonien (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) och Thessalien (Θεσσαλία) (EL14). Det förväntas att 557 uppsagda arbetstagare, samt 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar och som är från samma regioner deltar i åtgärderna. Arbetstagarna sades upp efter det att Supermarket Larissa ABEE hade gått i konkurs och lagts ner. |
| --- | --- |

C.

Grekland lämnade in ansökan EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa om ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar inom den ekonomiska sektor som i Nace rev. 2 klassificeras under huvudgrupp 47 (Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar) i Nuts 2-regionerna Mellersta Makedonien (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) och Thessalien (Θεσσαλία) (EL14). Det förväntas att 557 uppsagda arbetstagare, samt 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar och som är från samma regioner deltar i åtgärderna. Arbetstagarna sades upp efter det att Supermarket Larissa ABEE hade gått i konkurs och lagts ner.

| D. | Ansökan lämnades in med stöd av insatskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader inom ett företag i en medlemsstat, inklusive sådana arbetstagare som är anställda bland underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört. |
| --- | --- |

D.

Ansökan lämnades in med stöd av insatskriterierna i artikel 4.1 a i förordningen om fonden, enligt vilken minst 500 arbetstagare ska ha blivit uppsagda under en referensperiod på fyra månader inom ett företag i en medlemsstat, inklusive sådana arbetstagare som är anställda bland underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled och/eller egenföretagare vars verksamhet har upphört.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Grekland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 468 000 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 10 780 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren enligt artikel 4.1 a i förordningen om fonden är uppfyllda och att Grekland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 6 468 000 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 10 780 000 EUR.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska ersättningen kommer att rikta sig till 557 uppsagda arbetstagare, varav 194 är män och 363 är kvinnor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska ersättningen kommer att rikta sig till 557 uppsagda arbetstagare, varav 194 är män och 363 är kvinnor.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar i samma region kan tillhandahållas individanpassade tjänster såsom yrkesvägledning inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar i samma region kan tillhandahållas individanpassade tjänster såsom yrkesvägledning inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen respekterade tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då ansökan från de grekiska myndigheterna togs emot, den 26 november 2015, fram till dess att kommissionen avslutade sin bedömning av huruvida ansökan uppfyllde villkoren för ekonomiskt stöd, den 14 april 2016, och underrättade parlamentet om detta den 15 april 2016. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen respekterade tidsfristen på tolv veckor från och med den dag då ansökan från de grekiska myndigheterna togs emot, den 26 november 2015, fram till dess att kommissionen avslutade sin bedömning av huruvida ansökan uppfyllde villkoren för ekonomiskt stöd, den 14 april 2016, och underrättade parlamentet om detta den 15 april 2016.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att utöver de 557 uppsagda arbetstagarna förväntas 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar och som är från samma regioner delta i åtgärderna och ges individanpassade tjänster som samfinansieras av fonden. Parlamentet konstaterar att orsaken till de grekiska myndigheternas begäran att inkludera unga som varken arbetar eller studerar i dessa åtgärder är bristen på sysselsättning i regionen i förhållande till de många arbetssökande – 73,5 % av de arbetslösa har varit arbetslösa i över 12 månader i Thessalien (Eurostat). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att utöver de 557 uppsagda arbetstagarna förväntas 543 unga under 30 år som varken arbetar eller studerar och som är från samma regioner delta i åtgärderna och ges individanpassade tjänster som samfinansieras av fonden. Parlamentet konstaterar att orsaken till de grekiska myndigheternas begäran att inkludera unga som varken arbetar eller studerar i dessa åtgärder är bristen på sysselsättning i regionen i förhållande till de många arbetssökande – 73,5 % av de arbetslösa har varit arbetslösa i över 12 månader i Thessalien (Eurostat).

| 6. | Europaparlamentet noterar att som en konsekvens av den grekiska ekonomins djupa recession följt av en minskning av hushållens konsumtion och köpkraft var försäljningsvolymerna i detaljhandeln med livsmedel, drycker och tobak mer än 30 % lägre 2015 än volymerna i början av krisen 2008. Parlamentet konstaterar att Supermarket Larissas försäljning följt samma nedåtgående trend. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att som en konsekvens av den grekiska ekonomins djupa recession följt av en minskning av hushållens konsumtion och köpkraft var försäljningsvolymerna i detaljhandeln med livsmedel, drycker och tobak mer än 30 % lägre 2015 än volymerna i början av krisen 2008. Parlamentet konstaterar att Supermarket Larissas försäljning följt samma nedåtgående trend.

| 7. | Europaparlamentet noterar därför att Supermarket Larissa, som är ett kooperativ bestående av små livsmedelsbutiker som bildades 1986 med 42 butiker och 600 anställda, inte kunde klara sina förluster och var tvunget att lägga ner sina butiker under det andra kvartalet 2014. Parlamentet påpekar att man trots åtstramningsåtgärderna, särskilt lönesänkningar (–30 %), omförhandling av hyreskontrakt och senareläggning av förfallodagen för räkningar inte kunde förhindra detta. Parlamentet noterar att denna situation också beror på den drastiska minskningen av lån till företag i ett sammanhang där Europeiska centralbankens kvantitativa lättnader inte lyckades få igång långivningen. Parlamentet noterar att detta är ett dramatiskt resultat av borgenärernas kontinuerliga tryck på Grekland och av den europeiska åtstramningspolitiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar därför att Supermarket Larissa, som är ett kooperativ bestående av små livsmedelsbutiker som bildades 1986 med 42 butiker och 600 anställda, inte kunde klara sina förluster och var tvunget att lägga ner sina butiker under det andra kvartalet 2014. Parlamentet påpekar att man trots åtstramningsåtgärderna, särskilt lönesänkningar (–30 %), omförhandling av hyreskontrakt och senareläggning av förfallodagen för räkningar inte kunde förhindra detta. Parlamentet noterar att denna situation också beror på den drastiska minskningen av lån till företag i ett sammanhang där Europeiska centralbankens kvantitativa lättnader inte lyckades få igång långivningen. Parlamentet noterar att detta är ett dramatiskt resultat av borgenärernas kontinuerliga tryck på Grekland och av den europeiska åtstramningspolitiken.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att de grekiska myndigheterna den 26 februari 2016 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, innan beslutet att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet fattades. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att de grekiska myndigheterna den 26 februari 2016 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, innan beslutet att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet fattades.

| 9. | Parlamentet noterar också att inkomststödjande åtgärder kommer att vara strikt begränsade till ett högsta belopp på 35 % av totalkostnaderna för paketet med individanpassade tjänster, i enlighet med förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning. |
| --- | --- |

9.

Parlamentet noterar också att inkomststödjande åtgärder kommer att vara strikt begränsade till ett högsta belopp på 35 % av totalkostnaderna för paketet med individanpassade tjänster, i enlighet med förordningen om fonden, och att dessa åtgärder förutsätter att de berörda stödmottagarna aktivt söker arbete eller deltar i utbildning.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att även om kooperativet vidtog vissa åtstramningsåtgärder såsom lönesänkningar, omförhandling av hyresavtalen, uppskjutande av förfallodagen för räkningar, erbjudanden om billigare varor, lägre driftskostnader, tvingades man stänga ner den ena butiken efter den andra. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att även om kooperativet vidtog vissa åtstramningsåtgärder såsom lönesänkningar, omförhandling av hyresavtalen, uppskjutande av förfallodagen för räkningar, erbjudanden om billigare varor, lägre driftskostnader, tvingades man stänga ner den ena butiken efter den andra.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att de åtgärder som Grekland planerat för de uppsagda arbetstagarna och för unga som varken arbetar eller studerar omfattar följande kategorier: yrkesvägledning; utbildning, omskolning och yrkesutbildning; starta eget-bidrag; aktivitetsstöd och utbildningsbidrag; flyttbidrag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att de åtgärder som Grekland planerat för de uppsagda arbetstagarna och för unga som varken arbetar eller studerar omfattar följande kategorier: yrkesvägledning; utbildning, omskolning och yrkesutbildning; starta eget-bidrag; aktivitetsstöd och utbildningsbidrag; flyttbidrag.

| 12. | Europaparlamentet noterar det ganska höga beloppet (15 000 EUR) som ska utgå som en del av de individanpassade tjänsterna till de arbetstagare eller unga som varken arbetar eller studerar och som vill starta eget. Parlamentet konstaterar samtidigt att ett stort antal uppsagda arbetstagare har företagarbakgrund vilket ökar deras möjligheter att lyckas i denna bransch. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar det ganska höga beloppet (15 000 EUR) som ska utgå som en del av de individanpassade tjänsterna till de arbetstagare eller unga som varken arbetar eller studerar och som vill starta eget. Parlamentet konstaterar samtidigt att ett stort antal uppsagda arbetstagare har företagarbakgrund vilket ökar deras möjligheter att lyckas i denna bransch.

| 13. | Europaparlamentet noterar möjligheten att vissa av de nya företagen kommer att ta formen av sociala kooperativ, och välkomnar i detta sammanhang de grekiska myndigheternas ansträngningar att förbättra den sociala ekonomiska sektorn i Grekland. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar möjligheten att vissa av de nya företagen kommer att ta formen av sociala kooperativ, och välkomnar i detta sammanhang de grekiska myndigheternas ansträngningar att förbättra den sociala ekonomiska sektorn i Grekland.

| 14. | Europaparlamentet noterar vikten av att lansera en informationskampanj för att nå unga som varken arbetar eller studerar och som kan omfattas av dessa åtgärder. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt att unga som varken arbetar eller studerar måste få hjälp på ett permanent och hållbart sätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar vikten av att lansera en informationskampanj för att nå unga som varken arbetar eller studerar och som kan omfattas av dessa åtgärder. Parlamentet erinrar om sin ståndpunkt att unga som varken arbetar eller studerar måste få hjälp på ett permanent och hållbart sätt.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att det samordnade paketet med individanpassade tjänster inrättades genom ytterligare samråd med representanter för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att det samordnade paketet med individanpassade tjänster inrättades genom ytterligare samråd med representanter för de berörda stödmottagarna och arbetsmarknadens parter.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens, och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 17. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad utbildning och förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet kommer att tillgodose både arbetstagarnas och näringslivets behov. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller behovet av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad utbildning och förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet kommer att tillgodose både arbetstagarnas och näringslivets behov.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag lämna mer information om de sektorer som har potential att växa och därför att anställa, och att samla in underbyggda uppgifter om effekterna av finansiering från fonden, inbegripet om kvaliteten på sysselsättningen i fråga och hur många som kan återintegreras tack vare insatser via fonden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag lämna mer information om de sektorer som har potential att växa och därför att anställa, och att samla in underbyggda uppgifter om effekterna av finansiering från fonden, inbegripet om kvaliteten på sysselsättningen i fråga och hur många som kan återintegreras tack vare insatser via fonden.

| 19. | Europaparlamentet noterar att de grekiska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att de grekiska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument.

| 20. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen har infört efter parlamentets begäran att göra bidragen snabbare tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen har infört efter parlamentets begäran att göra bidragen snabbare tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 21. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen att säkra allmänheten tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen att säkra allmänheten tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0112.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

(ansökan från Grekland – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Sverige *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 maj 2016 om förslaget till rådets beslut om fastställande av provisoriska åtgärder på området för internationellt skydd till förmån för Sverige i enlighet med artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1523 och artikel 9 i rådets beslut (EU) 2015/1601 om fastställande av provisoriska åtgärder på området internationellt skydd till förmån för Italien och Grekland (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Samråd)

(2018/C 076/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0677),

| — | med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0017/2016),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0170/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0170/2016).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Sverige står inför en nödsituation som kännetecknas av en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till landets territorium på grund av en kraftig förändring i migrationsströmmarna. Den 8 december begärde Sverige formellt ett upphävande av sina skyldigheter enligt rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Sverige står inför en nödsituation som kännetecknas av en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till landets territorium på grund av en kraftig förändring i migrationsströmmarna. Den 8 december begärde Sverige formellt ett upphävande av sina skyldigheter enligt rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601.

| (5) | Sverige står inför en nödsituation som kännetecknas av en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till landets territorium på grund av en kraftig förändring i migrationsströmmarna. Den 8 december 2015 begärde Sverige formellt ett upphävande av sina skyldigheter enligt rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601
  , eftersom landet står inför utmaningen att vara både ett land för första ankomst och en slutdestination. |
| --- | --- |

(5)

Sverige står inför en nödsituation som kännetecknas av en plötslig tillströmning av tredjelandsmedborgare till landets territorium på grund av en kraftig förändring i migrationsströmmarna. Den 8 december 2015 begärde Sverige formellt ett upphävande av sina skyldigheter enligt rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601
  , eftersom landet står inför utmaningen att vara både ett land för första ankomst och en slutdestination.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Sverige hade under 2015 det i särklass högsta antalet personer som ansökte om internationellt skydd per capita i EU (11 503 asylsökande per miljon invånare). |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Sverige hade under 2015 det i särklass högsta antalet personer som ansökte om internationellt skydd per capita i EU (11 503 asylsökande per miljon invånare).

| (9) | Sverige hade under 2015 det i särklass högsta antalet personer som ansökte om internationellt skydd per capita i EU (11 503 asylsökande per miljon invånare)
  och tog i mars 2016 Sverige emot sammanlagt 107 104 sökande, varav 73 331 var barn och av dessa 36 181 underåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

(9)

Sverige hade under 2015 det i särklass högsta antalet personer som ansökte om internationellt skydd per capita i EU (11 503 asylsökande per miljon invånare)
  och tog i mars 2016 Sverige emot sammanlagt 107 104 sökande, varav 73 331 var barn och av dessa 36 181 underåriga utan medföljande vuxen.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Sverige står också inför en svår situation på grund av den avsevärda ökningen av antalet ensamkommande barn, där en av fyra sökande hävdar att de är underåriga utan medföljande vuxen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Sverige står också inför en svår situation på grund av den avsevärda ökningen av antalet ensamkommande barn, där en av fyra sökande hävdar att de är underåriga utan medföljande vuxen.

| (10) | Sverige står också inför en svår situation på grund av den avsevärda ökningen av antalet ensamkommande barn, där en av fyra sökande hävdar att de är underåriga utan medföljande vuxen
  , vilka har särskilda behov och kräver extra resurser för tillhandahållande av hälso- och sjukvård, anständigt boende och utbildning, i enlighet med EU:s asylregler. |
| --- | --- |

(10)

Sverige står också inför en svår situation på grund av den avsevärda ökningen av antalet ensamkommande barn, där en av fyra sökande hävdar att de är underåriga utan medföljande vuxen
  , vilka har särskilda behov och kräver extra resurser för tillhandahållande av hälso- och sjukvård, anständigt boende och utbildning, i enlighet med EU:s asylregler.

---