# Az Európai Unió C 135/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 135 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. április 17. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 135

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. április 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 135/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 135/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 135/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2018/C 135/03 | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2017. november 20-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Előadó: Luxembourg | 3 |
| 2018/C 135/04 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek (AT.39881 sz. ügy) | 4 |
| 2018/C 135/05 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2017. november 22.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásokkal kapcsolatban (Ügyszám: AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek) (az értesítés a C(2017) 7670. számú dokumentummal történt) | 5 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 135/02

Euroátváltási árfolyamok

2

2018/C 135/03

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2017. november 20-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről – Előadó: Luxembourg

3

2018/C 135/04

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek (AT.39881 sz. ügy)

4

2018/C 135/05

A Bizottság határozatának összefoglalója (2017. november 22.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásokkal kapcsolatban (Ügyszám: AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek) (az értesítés a C(2017) 7670. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2017) 7670. számú dokumentummal történt)

5

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 135/06 | Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 135/07 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 11 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 135/06

Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2018/C 135/07

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.8853 – AXA/CDC/Cible dans Toulon Grand Var)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 135/01)

2018. április 10-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8853 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M8853 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. április 16.

(2018/C 135/02)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2370 |
| JPY | Japán yen | 132,77 |
| DKK | Dán korona | 7,4473 |
| GBP | Angol font | 0,86465 |
| SEK | Svéd korona | 10,4045 |
| CHF | Svájci frank | 1,1878 |
| ISK | Izlandi korona | 122,00 |
| NOK | Norvég korona | 9,5950 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,265 |
| HUF | Magyar forint | 310,30 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1627 |
| RON | Román lej | 4,6508 |
| TRY | Török líra | 5,0816 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5928 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5596 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7104 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6853 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6221 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 328,33 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 14,9467 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7726 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4128 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 039,98 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8057 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 64,387 |
| RUB | Orosz rubel | 76,9420 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,644 |
| BRL | Brazil real | 4,2300 |
| MXN | Mexikói peso | 22,3399 |
| INR | Indiai rúpia | 81,0175 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2370

JPY

Japán yen

132,77

DKK

Dán korona

7,4473

GBP

Angol font

0,86465

SEK

Svéd korona

10,4045

CHF

Svájci frank

1,1878

ISK

Izlandi korona

122,00

NOK

Norvég korona

9,5950

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,265

HUF

Magyar forint

310,30

PLN

Lengyel zloty

4,1627

RON

Román lej

4,6508

TRY

Török líra

5,0816

AUD

Ausztrál dollár

1,5928

CAD

Kanadai dollár

1,5596

HKD

Hongkongi dollár

9,7104

NZD

Új-zélandi dollár

1,6853

SGD

Szingapúri dollár

1,6221

KRW

Dél-Koreai won

1 328,33

ZAR

Dél-Afrikai rand

14,9467

CNY

Kínai renminbi

7,7726

HRK

Horvát kuna

7,4128

IDR

Indonéz rúpia

17 039,98

MYR

Maláj ringgit

4,8057

PHP

Fülöp-szigeteki peso

64,387

RUB

Orosz rubel

76,9420

THB

Thaiföldi baht

38,644

BRL

Brazil real

4,2300

MXN

Mexikói peso

22,3399

INR

Indiai rúpia

81,0175

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/3

---

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2017. november 20-i ülésén megfogalmazott véleménye az AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek ügyhöz kapcsolódó előzetes határozattervezetről

Előadó: Luxembourg

(2018/C 135/03)

| 1. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti, vállalkozások közötti négy külön megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet tárgyát képező versenyellenes magatartás az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti, vállalkozások közötti négy külön megállapodásnak és/vagy összehangolt magatartásnak minősül.

| 2. | A tanácsadó bizottság mind a négy esetben egyetért a Bizottságnak a határozattervezetben szereplő termékre és a megállapodások és/vagy összehangolt magatartások által érintett földrajzi területre vonatkozó értékelésével. |
| --- | --- |

2.

A tanácsadó bizottság mind a négy esetben egyetért a Bizottságnak a határozattervezetben szereplő termékre és a megállapodások és/vagy összehangolt magatartások által érintett földrajzi területre vonatkozó értékelésével.

| 3. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezetben érintett vállalkozások részt vettek az EUMSZ 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy esetben történt egységes és folytatólagos megsértésében, a határozattervezetben részletezettek szerint. |
| --- | --- |

3.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezetben érintett vállalkozások részt vettek az EUMSZ 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy esetben történt egységes és folytatólagos megsértésében, a határozattervezetben részletezettek szerint.

| 4. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négy megállapodás és/vagy összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt. |
| --- | --- |

4.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négy megállapodás és/vagy összehangolt magatartás célja a versenynek az EUMSZ 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti korlátozása volt.

| 5. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négy megállapodás és/vagy összehangolt magatartás alkalmas volt arra, hogy érzékelhetően hatással legyen az uniós tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

5.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a négy megállapodás és/vagy összehangolt magatartás alkalmas volt arra, hogy érzékelhetően hatással legyen az uniós tagállamok közötti kereskedelemre.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével a négy jogsértés időtartamát illetően. |
| --- | --- |

6.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság értékelésével a négy jogsértés időtartamát illetően.

| 7. | A tanácsadó bizottság mind a négy esetben egyetért a Bizottság határozattervezetével a jogsértések címzettjeit illetően. |
| --- | --- |

7.

A tanácsadó bizottság mind a négy esetben egyetért a Bizottság határozattervezetével a jogsértések címzettjeit illetően.

| 8. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével azt illetően, hogy a négy jogsértés egyikében a Marutaka közvetítő volt. |
| --- | --- |

8.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság határozattervezetével azt illetően, hogy a négy jogsértés egyikében a Marutaka közvetítő volt.

| 9. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet címzettjeire bírságot kell kiszabni a négy jogsértés közül azok vonatkozásában, amelyekben az egyes címzettek részt vettek. |
| --- | --- |

9.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a határozattervezet címzettjeire bírságot kell kiszabni a négy jogsértés közül azok vonatkozásában, amelyekben az egyes címzettek részt vettek.

| 10. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatás alkalmazását illetően. |
| --- | --- |

10.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 23. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján kiszabott bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatás alkalmazását illetően.

| 11. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok alapösszegét illetően. |
| --- | --- |

11.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok alapösszegét illetően.

| 12. | A tanácsadó bizottság egyetért a kiszabott bírságok kiszámítása során figyelembe vett időszak meghatározásával. |
| --- | --- |

12.

A tanácsadó bizottság egyetért a kiszabott bírságok kiszámítása során figyelembe vett időszak meghatározásával.

| 13. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek olyan súlyosbító vagy enyhítő körülmények, amelyeket az ügyben figyelembe kellene venni. |
| --- | --- |

13.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy nincsenek olyan súlyosbító vagy enyhítő körülmények, amelyeket az ügyben figyelembe kellene venni.

| 14. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2006. évi engedékenységi közleménynek megfelelő csökkentését illetően. |
| --- | --- |

14.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2006. évi engedékenységi közleménynek megfelelő csökkentését illetően.

| 15. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2008. évi vitarendezési közleménynek megfelelő csökkentését illetően. |
| --- | --- |

15.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok mértékének a 2008. évi vitarendezési közleménynek megfelelő csökkentését illetően.

| 16. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegét illetően. |
| --- | --- |

16.

A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal a bírságok végső összegét illetően.

| 17. | A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét. |
| --- | --- |

17.

A tanácsadó bizottság javasolja véleményének az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

---

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/4

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek

(AT.39881 sz. ügy)

(2018/C 135/04)

2016. április 4-én a Bizottság az 1/2003/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (6) bekezdése és a 773/2004/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (1) bekezdése alapján eljárást indított a következő vállalkozásokkal szemben: Tokai Rika (4), Takata (5), Autoliv (6), Toyoda Gosei (7) és Marutaka (8) (együttesen: a felek).

A 773/2004/EK rendelet 10a. cikkének (2) bekezdése szerinti vitarendezési megbeszéléseket (9) és vitarendezési beadványokat (10) követően 2017. szeptember 26-án a Bizottság kifogásközlésről szóló értesítést tett. A kifogásközlés szerint a felek részt vettek az EUMSZ 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy esetben történt egységes és folytatólagos megsértésében bizonyos személygépkocsikhoz való utasbiztonsági rendszerek japán autógyártók számára való beszállítása során.

A felek a kifogásközlésre adott válaszaikban megerősítették a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke (3) bekezdésének megfelelően, hogy a kifogásközlés tükrözte a vitarendezési beadványaik tartalmát.

A Bizottság határozattervezetének megállapítása szerint a felek megsértették az EUMSZ 101. cikkét és az EGT-megállapodás 53. cikkét azzal, hogy egyben vagy többen részt vettek azon négy egységes és folytatólagos jogsértés közül, amelyek keretében 2004 júliusa és 2010 júliusa között több, az EGT-ben tevékeny japán autógyártónak szállított utasbiztonsági rendszerek (biztonsági övek, légzsákok és/vagy kormánykerekek) értékesítésével kapcsolatban összehangolták áraikat és felosztották egymás között a piacot.

A 2011/695/EU határozat 16. cikkének megfelelően megvizsgáltam, hogy a határozattervezet csak olyan kifogásokat érint-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére, és ezt megerősítő következtetésre jutottam.

A fentiek alapján és tekintettel arra, hogy a felek nem nyújtottak be hozzám kérelmet vagy panaszt (11), úgy tekintem, hogy az ügyben tiszteletben tartották az eljárás felei eljárási jogainak hatékony gyakorlását.

Kelt Brüsszelben, 2017. november 21-én.

Joos STRAGIER

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.) 16. és 17. cikke szerint.

1

(2)  A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.).

3

(4)  Tokai Rika Co., Ltd.

4

(5)  Takata Corporation.

5

(6)  Autoliv Inc. és Autoliv Japan Ltd.

6

(7)  Toyoda Gosei Co., Ltd.

7

(8)  Marutaka Co., Ltd.

8

(9)  A vitarendezési megbeszélésekre 2016 júliusa és 2017 májusa között került sor.

9

(10)  A felek [...] nyújtottak be vitarendezés iránti hivatalos kérelmet.

10

(11)  A 2011/695/EU határozat 15. cikkének (2) bekezdése szerint a kartellügyek azon felei, akik részt vesznek a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke szerinti vitarendezési megbeszéléseken, a vitarendezési eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében. Lásd még az 1/2003/EK tanácsi rendelet 7. és 23. cikke szerint kartellügyekben hozott határozatok elfogadása érdekében folytatott vitarendezési eljárások lefolytatásáról szóló 2008/C 167/01 bizottsági közlemény (HL C 167., 2008.7.2., 1. o.) 18. pontját.

11

---

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/5

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2017. november 22.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásokkal kapcsolatban

(Ügyszám: AT.39881 – Japán autógyártóknak szállított utasbiztonsági rendszerek)

(az értesítés a C(2017) 7670. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2018/C 135/05)

A Bizottság 2017. november 22-én határozatot fogadott el az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke és az EGT-megállapodás 53. cikke szerinti eljárásokkal kapcsolatban. Az 1/2003/EK tanácsi rendelet
   (1)
  30. cikkének rendelkezései alapján a Bizottság ezúton közzéteszi a felek nevét, a határozat lényegét és az alkalmazott szankciókat, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkaik védelmére vonatkozó jogos érdekét.

1.   BEVEZETÉS

| (1) | A Bizottság 2017. november 22-én határozatot fogadott el a Szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy esetben történt egységes és folytatólagos megsértéséről. A jogsértések árösszehangolás és piacfelosztás formájában valósultak meg a személygépkocsikba szánt utasbiztonsági rendszerek több, az EGT területén tevékeny japán gépjárműgyártó számára történő értékesítésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2017. november 22-én határozatot fogadott el a Szerződés 101. cikkének és az EGT-megállapodás 53. cikkének négy esetben történt egységes és folytatólagos megsértéséről. A jogsértések árösszehangolás és piacfelosztás formájában valósultak meg a személygépkocsikba szánt utasbiztonsági rendszerek több, az EGT területén tevékeny japán gépjárműgyártó számára történő értékesítésével kapcsolatban.

| (2) | E jogsértések által érintett termékek olyan passzív biztonsági rendszerek voltak, mint például a biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek. E kulcsfontosságú berendezéseket arra tervezték, hogy ütközés esetén növeljék a járművek utasainak védelmét. |
| --- | --- |

(2)

E jogsértések által érintett termékek olyan passzív biztonsági rendszerek voltak, mint például a biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek. E kulcsfontosságú berendezéseket arra tervezték, hogy ütközés esetén növeljék a járművek utasainak védelmét.

| (3) | E határozat címzettjei a Tokai Rika (2), a Takata (3), az Autoliv (4), a Toyoda Gosei (5) és a Marutaka (6) (a továbbiakban: felek). |
| --- | --- |

(3)

E határozat címzettjei a Tokai Rika (2), a Takata (3), az Autoliv (4), a Toyoda Gosei (5) és a Marutaka (6) (a továbbiakban: felek).

2.   AZ ÜGY LEÍRÁSA

2.1.   Az eljárás

| (4) | Azt követően, hogy a 2006. évi engedékenységi közlemény alapján bírság alóli mentességre vonatkozó kérelmet nyújtott be a Tokai Rika 2011 februárjában a Toyotának szállított biztonsági övekkel kapcsolatos kartell tekintetében, a Takata pedig 2011 márciusában a különböző autógyártóknak, köztük a Toyotának és a Suzukinak szállított biztonsági övekkel, légzsákokkal és kormánykerekekkel kapcsolatos jogsértések tekintetében, a Bizottság 2011 júniusában az 1/2003/EK rendeket 20. cikkének (4) bekezdése szerinti bejelentés nélküli vizsgálatokat folytatott az Autoliv németországi telephelyein. 2011. július 4-én az Autoliv engedékenység iránti kérelmet nyújtott be. 2013. november 12-én a Toyoda Gosei engedékenység iránti kérelmet nyújtott be. |
| --- | --- |

(4)

Azt követően, hogy a 2006. évi engedékenységi közlemény alapján bírság alóli mentességre vonatkozó kérelmet nyújtott be a Tokai Rika 2011 februárjában a Toyotának szállított biztonsági övekkel kapcsolatos kartell tekintetében, a Takata pedig 2011 márciusában a különböző autógyártóknak, köztük a Toyotának és a Suzukinak szállított biztonsági övekkel, légzsákokkal és kormánykerekekkel kapcsolatos jogsértések tekintetében, a Bizottság 2011 júniusában az 1/2003/EK rendeket 20. cikkének (4) bekezdése szerinti bejelentés nélküli vizsgálatokat folytatott az Autoliv németországi telephelyein. 2011. július 4-én az Autoliv engedékenység iránti kérelmet nyújtott be. 2013. november 12-én a Toyoda Gosei engedékenység iránti kérelmet nyújtott be.

| (5) | 2016. április 4-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján eljárást indított a felekkel szemben azzal a céllal, hogy vitarendezési megbeszélést kezdeményezzen velük. |
| --- | --- |

(5)

2016. április 4-én a Bizottság az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése alapján eljárást indított a felekkel szemben azzal a céllal, hogy vitarendezési megbeszélést kezdeményezzen velük.

| (6) | A Bizottság 2017. szeptember 26-án a feleknek címzett kifogásközlést fogadott el. Valamennyi fél megerősítette, hogy a kifogásközlés tükrözi a vitarendezési beadványaik tartalmát, valamint azt, hogy továbbra is elkötelezettek a vitarendezési eljárás követése mellett. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2017. szeptember 26-án a feleknek címzett kifogásközlést fogadott el. Valamennyi fél megerősítette, hogy a kifogásközlés tükrözi a vitarendezési beadványaik tartalmát, valamint azt, hogy továbbra is elkötelezettek a vitarendezési eljárás követése mellett.

| (7) | A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2017. november 20-án kedvező véleményt alkotott. |
| --- | --- |

(7)

A versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottság 2017. november 20-án kedvező véleményt alkotott.

| (8) | A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta ezt a határozatot. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2017. november 22-én elfogadta ezt a határozatot.

2.2.   A jogsértések összefoglalása

| (9) | A négy önálló jogsértés mindegyike a személygépkocsikba szánt utasbiztonsági rendszerek alkatrészeinek az EGT-n belüli szállításával függ össze. A jogsértések tartalma a következő:







  I. jogsértés | : | A Tokai Rika, a Takata, az Autoliv és a Marutaka összehangolt magatartása a Toyotának szállított bizonyos biztonsági övek vonatkozásában. |
| --- | --- | --- | --- |
| II. jogsértés | : | A Takata, a Toyoda Gosei és az Autoliv összehangolt magatartása a Toyotának szállított bizonyos légzsákok vonatkozásában. |
| III. jogsértés | : | A Takata és a Tokai Rika összehangolt magatartása a Suzukinak szállított bizonyos biztonsági övek vonatkozásában. |
| IV. jogsértés | : | A Takata és az Autoliv összehangolt magatartása a Hondának szállított bizonyos biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek vonatkozásában. |

(9)

A négy önálló jogsértés mindegyike a személygépkocsikba szánt utasbiztonsági rendszerek alkatrészeinek az EGT-n belüli szállításával függ össze. A jogsértések tartalma a következő:

I. jogsértés

:

A Tokai Rika, a Takata, az Autoliv és a Marutaka összehangolt magatartása a Toyotának szállított bizonyos biztonsági övek vonatkozásában.

II. jogsértés

:

A Takata, a Toyoda Gosei és az Autoliv összehangolt magatartása a Toyotának szállított bizonyos légzsákok vonatkozásában.

III. jogsértés

:

A Takata és a Tokai Rika összehangolt magatartása a Suzukinak szállított bizonyos biztonsági övek vonatkozásában.

IV. jogsértés

:

A Takata és az Autoliv összehangolt magatartása a Hondának szállított bizonyos biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek vonatkozásában.

2.2.1.   I. jogsértés:

| (10) | A Tokai Rika, a Takata és az Autoliv összejátszott a Toyotának szállított biztonsági övek árazása és felosztása tekintetében. A megbeszélések kitértek az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott összejátszásra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és a Toyotának az árak felülvizsgálatára/költségcsökkentésekre vonatkozó periodikus kéréseire vonatkozó koordinációra, továbbá a nyersanyagárak emelkedéséhez kapcsolódó vizsgálatokra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor. |
| --- | --- |

(10)

A Tokai Rika, a Takata és az Autoliv összejátszott a Toyotának szállított biztonsági övek árazása és felosztása tekintetében. A megbeszélések kitértek az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott összejátszásra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és a Toyotának az árak felülvizsgálatára/költségcsökkentésekre vonatkozó periodikus kéréseire vonatkozó koordinációra, továbbá a nyersanyagárak emelkedéséhez kapcsolódó vizsgálatokra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor.

| (11) | A Marutaka jelen volt és közreműködött a Takata és a Tokai Rika közötti találkozókon, és kapcsolatban állt mind a Tokai Rikával mind az Autolivvel versenyszempontból bizalmas adatok cseréje és találkozók szervezése céljából. |
| --- | --- |

(11)

A Marutaka jelen volt és közreműködött a Takata és a Tokai Rika közötti találkozókon, és kapcsolatban állt mind a Tokai Rikával mind az Autolivvel versenyszempontból bizalmas adatok cseréje és találkozók szervezése céljából.

2.2.2.   II. jogsértés:

| (12) | A Takata, a Toyoda Gosei és az Autoliv összehangolta magatartását a Toyotának való légzsák-értékesítés vonatkozásában. A megbeszélések kitértek az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott koordinációra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és a Toyotának az árak felülvizsgálatára/költségcsökkentésekre vonatkozó periodikus kéréseire vonatkozó koordinációra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, telefonbeszélgetések és találkozók útján, és legtöbbször két-két fél között került sor. Alkalmanként mindhárom versenytárs részt vett a kapcsolatfelvételben. |
| --- | --- |

(12)

A Takata, a Toyoda Gosei és az Autoliv összehangolta magatartását a Toyotának való légzsák-értékesítés vonatkozásában. A megbeszélések kitértek az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott koordinációra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és a Toyotának az árak felülvizsgálatára/költségcsökkentésekre vonatkozó periodikus kéréseire vonatkozó koordinációra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, telefonbeszélgetések és találkozók útján, és legtöbbször két-két fél között került sor. Alkalmanként mindhárom versenytárs részt vett a kapcsolatfelvételben.

2.2.3.   III. jogsértés:

| (13) | A Takata és a Tokai Rika összehangolta magatartását a biztonsági övek Suzukinak való értékesítése vonatkozásában. Az összejátszás kitért az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott koordinációra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és az árak felülvizsgálatára vonatkozó periodikus kérésekre vonatkozó koordinációra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor. |
| --- | --- |

(13)

A Takata és a Tokai Rika összehangolta magatartását a biztonsági övek Suzukinak való értékesítése vonatkozásában. Az összejátszás kitért az üzleti jogok megtartására, bizonyos árajánlatkérések esetében folytatott koordinációra, bizalmas üzleti adatok cseréjére és az árak felülvizsgálatára vonatkozó periodikus kérésekre vonatkozó koordinációra. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor.

2.2.4.   IV. jogsértés:

| (14) | A Takata és az Autoliv összejátszott a biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek Hondának történt értékesítése során. A megbeszélések kitértek projektek felosztására (a „meglévő jogok” tekintetében), árazási információk megosztására, a nyersanyagok árára vonatkozó cserékre (és néhány esetben ezek koordinálására), valamint a költségcsökkentésre vonatkozó bizalmas üzleti adatok cseréjére. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor. |
| --- | --- |

(14)

A Takata és az Autoliv összejátszott a biztonsági övek, légzsákok és kormánykerekek Hondának történt értékesítése során. A megbeszélések kitértek projektek felosztására (a „meglévő jogok” tekintetében), árazási információk megosztására, a nyersanyagok árára vonatkozó cserékre (és néhány esetben ezek koordinálására), valamint a költségcsökkentésre vonatkozó bizalmas üzleti adatok cseréjére. A kapcsolatfelvételekre e-mailben, személyes találkozók vagy telefonkonferencia útján került sor.

2.3.   Időtartam

| (15) | A felek az egyes jogsértésekben a következő időszakokban vettek részt:

  Táblázat









  Jogsértés | Vállalkozás | Az időszak kezdete | Az időszak vége |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I. | Tokai Rika | 2004.7.6. | 2010.2.11. |
| Takata | 2004.7.6. | 2010.3.25. |
| Autoliv | 2006.12.18. | 2010.3.25. |
| Marutaka | 2004.7.6. | 2009.4.15. |
| II. | Takata | 2005.6.14. | 2010.7.26. |
| Autoliv | 2006.7.18. | 2010.7.26. |
| Toyoda Gosei | 2005.6.14. | 2009.7.15. |
| III. | Takata, Tokai Rika | 2008.2.14. | 2010.3.18. |
| IV. | Takata, Autoliv | 2006.3.28. | 2010.5.22. |

(15)

A felek az egyes jogsértésekben a következő időszakokban vettek részt:

Táblázat

Jogsértés

Vállalkozás

Az időszak kezdete

Az időszak vége

I.

Tokai Rika

2004.7.6.

2010.2.11.

Takata

2004.7.6.

2010.3.25.

Autoliv

2006.12.18.

2010.3.25.

Marutaka

2004.7.6.

2009.4.15.

II.

Takata

2005.6.14.

2010.7.26.

Autoliv

2006.7.18.

2010.7.26.

Toyoda Gosei

2005.6.14.

2009.7.15.

III.

Takata, Tokai Rika

2008.2.14.

2010.3.18.

IV.

Takata, Autoliv

2006.3.28.

2010.5.22.

2.4.   Címzettek

2.4.1.   Tokai Rika

| (16) | Az I. és III. jogsértés tekintetében felelős a Tokai Rika Co., Ltd. |
| --- | --- |

(16)

Az I. és III. jogsértés tekintetében felelős a Tokai Rika Co., Ltd.

2.4.2.   Takata

| (17) | Az I., II., III. és IV. jogsértés tekintetében felelős a Takata Corporation. |
| --- | --- |

(17)

Az I., II., III. és IV. jogsértés tekintetében felelős a Takata Corporation.

2.4.3.   Autoliv

| (18) | Az I., II. és IV. jogsértés tekintetében egyetemlegesen felelős az Autoliv Japan Ltd mint közvetlenül tevékeny fél és az Autoliv, Inc. mint anyavállalat. |
| --- | --- |

(18)

Az I., II. és IV. jogsértés tekintetében egyetemlegesen felelős az Autoliv Japan Ltd mint közvetlenül tevékeny fél és az Autoliv, Inc. mint anyavállalat.

2.4.4.   Toyoda Gosei

| (19) | A II. jogsértés tekintetében felelős a Toyoda Gosei Co., Ltd. |
| --- | --- |

(19)

A II. jogsértés tekintetében felelős a Toyoda Gosei Co., Ltd.

2.4.5.   Marutaka

| (20) | Az I. jogsértés tekintetében felelős a Marutaka Co., Ltd. |
| --- | --- |

(20)

Az I. jogsértés tekintetében felelős a Marutaka Co., Ltd.

2.5.   Szankciók

| (21) | A Bizottság a határozatban a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást (7) alkalmazta. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a határozatban a bírságok megállapításáról szóló 2006. évi iránymutatást (7) alkalmazta.

2.5.1.   A bírság alapösszege

| (22) | Az I. jogsértés esetében az eladások értéke a Toyotának szánt biztonsági öveknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra. A Marutakának nincs EGT-beli értékesítése, mivel a TAKATA forgalmazójaként kizárólag Japánban tevékeny. Figyelembe véve a Marutakának a jogsértésben közvetítőként játszott szerepét, a Marutaka eladásainak értékét i) a többi fél EGT-beli Toyota gépjárművekbe szánt biztonságiöv-eladásának értéke és ii) a többi fél globális forgalma alapján becsülték meg. Az eredményt aztán csökkentették, figyelembe véve a Marutaka korlátozottabb, közvetítői szerepét. |
| --- | --- |

(22)

Az I. jogsértés esetében az eladások értéke a Toyotának szánt biztonsági öveknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra. A Marutakának nincs EGT-beli értékesítése, mivel a TAKATA forgalmazójaként kizárólag Japánban tevékeny. Figyelembe véve a Marutakának a jogsértésben közvetítőként játszott szerepét, a Marutaka eladásainak értékét i) a többi fél EGT-beli Toyota gépjárművekbe szánt biztonságiöv-eladásának értéke és ii) a többi fél globális forgalma alapján becsülték meg. Az eredményt aztán csökkentették, figyelembe véve a Marutaka korlátozottabb, közvetítői szerepét.

| (23) | A II. jogsértés esetében az eladások értéke a Toyotának szánt légzsákoknak a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(23)

A II. jogsértés esetében az eladások értéke a Toyotának szánt légzsákoknak a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra.

| (24) | A III. jogsértés esetében az eladások értéke a Suzukinak szánt biztonsági öveknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(24)

A III. jogsértés esetében az eladások értéke a Suzukinak szánt biztonsági öveknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásaiból képzett átlagos éves érték alapján került megállapításra.

| (25) | A IV. jogsértés esetében az eladások értéke a Hondának szánt biztonsági öveknek, légzsákoknak és kormánykerekeknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásai alapján került megállapításra. |
| --- | --- |

(25)

A IV. jogsértés esetében az eladások értéke a Hondának szánt biztonsági öveknek, légzsákoknak és kormánykerekeknek a jogsértés időszakában az EGT-n belül megvalósult eladásai alapján került megállapításra.

| (26) | Tekintettel a jogsértések jellegére és a jogsértések által érintett földrajzi területre, a Bizottság a bírság változó összegére és a kiegészítő összegre („belépési díj”) vonatkozó százalékos értéket a jogsértés által érintett eladások értékéhez viszonyított 17 %-ban határozta meg. |
| --- | --- |

(26)

Tekintettel a jogsértések jellegére és a jogsértések által érintett földrajzi területre, a Bizottság a bírság változó összegére és a kiegészítő összegre („belépési díj”) vonatkozó százalékos értéket a jogsértés által érintett eladások értékéhez viszonyított 17 %-ban határozta meg.

| (27) | A Bizottság a változó összeget megszorozta a felek jogsértés(ek)ben való részvétele éveinek – egész vagy tört – számával. A bírság időtartam szerinti növelésének számítása a napok száma alapján történt. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a változó összeget megszorozta a felek jogsértés(ek)ben való részvétele éveinek – egész vagy tört – számával. A bírság időtartam szerinti növelésének számítása a napok száma alapján történt.

2.5.2.   Az alapösszeg kiigazításai

| (28) | Az ügyben súlyosbító vagy enyhítő körülmény nem merült fel. |
| --- | --- |

(28)

Az ügyben súlyosbító vagy enyhítő körülmény nem merült fel.

| (29) | Elrettentés céljából nem szükséges kiigazítani a bírság alapösszegét e határozatban. |
| --- | --- |

(29)

Elrettentés céljából nem szükséges kiigazítani a bírság alapösszegét e határozatban.

2.5.3.   A forgalom 10 %-ára vonatkozó korlátozás alkalmazása

| (30) | Egyik számított bírság összege sem haladja meg az adott vállalkozás által 2016-ban elért teljes forgalom 10 %-át. |
| --- | --- |

(30)

Egyik számított bírság összege sem haladja meg az adott vállalkozás által 2016-ban elért teljes forgalom 10 %-át.

2.5.4.   Az engedékenységi közlemény alkalmazása: a bírságok csökkentése

| (31) | A Tokai Rika elsőként szolgáltatott információt és bizonyítékot arról, hogy az I. jogsértésben teljesíti a 2006. évi engedékenységi közlemény 8. a) pontjának feltételeit. Ennek megfelelően a Bizottság a Tokai Rikát az I. jogsértés tekintetében mentesítette a bírság alól. |
| --- | --- |

(31)

A Tokai Rika elsőként szolgáltatott információt és bizonyítékot arról, hogy az I. jogsértésben teljesíti a 2006. évi engedékenységi közlemény 8. a) pontjának feltételeit. Ennek megfelelően a Bizottság a Tokai Rikát az I. jogsértés tekintetében mentesítette a bírság alól.

| (32) | Ezenkívül a Tokai Rika elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit a III. jogsértés tekintetében. Ezért a Bizottság a III. jogsértés miatti bírságot 46 %-kal csökkentette. |
| --- | --- |

(32)

Ezenkívül a Tokai Rika elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit a III. jogsértés tekintetében. Ezért a Bizottság a III. jogsértés miatti bírságot 46 %-kal csökkentette.

| (33) | A Takata elsőként szolgáltatott olyan információt és bizonyítékot a II., III. és IV. jogsértés tekintetében, amely teljesíti a 2006. évi engedékenységi közlemény 8. a) pontjának feltételeit. Ennek megfelelően a Bizottság a Takatát a II., a III. és a IV. jogsértés tekintetében mentesítette a bírság alól. |
| --- | --- |

(33)

A Takata elsőként szolgáltatott olyan információt és bizonyítékot a II., III. és IV. jogsértés tekintetében, amely teljesíti a 2006. évi engedékenységi közlemény 8. a) pontjának feltételeit. Ennek megfelelően a Bizottság a Takatát a II., a III. és a IV. jogsértés tekintetében mentesítette a bírság alól.

| (34) | Ezenkívül a Takata elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit az I. jogsértés tekintetében. Ennek megfelelően a Bizottság a Takata esetében az I. jogsértés tekintetében 50 %-kal csökkentette a bírság összegét. |
| --- | --- |

(34)

Ezenkívül a Takata elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit az I. jogsértés tekintetében. Ennek megfelelően a Bizottság a Takata esetében az I. jogsértés tekintetében 50 %-kal csökkentette a bírság összegét.

| (35) | Az Autoliv a II. és IV. jogsértés tekintetében elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit, továbbá az I. jogsértés tekintetében másodikként teljesítette az engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit. Ennek megfelelően a Bizottság az Autoliv esetében az I. jogsértés tekintetében 30 %-kal, a II. és IV. jogsértés tekintetében pedig 50 %-kal csökkentette a bírság összegét. |
| --- | --- |

(35)

Az Autoliv a II. és IV. jogsértés tekintetében elsőként teljesítette a 2006. évi engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit, továbbá az I. jogsértés tekintetében másodikként teljesítette az engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit. Ennek megfelelően a Bizottság az Autoliv esetében az I. jogsértés tekintetében 30 %-kal, a II. és IV. jogsértés tekintetében pedig 50 %-kal csökkentette a bírság összegét.

| (36) | Az Autoliv a 2006. évi engedékenységi közlemény 25. pontja értelmében elsőként szolgáltatott olyan meggyőző bizonyítékot, amelynek alapján a Bizottság kiterjeszthette az I., a II. és a IV. jogsértés időtartamát. A 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontja értelmében a Bizottság az Autolivre az I., a II. és a IV. jogsértés kapcsán kiszabott bírság összegében nem veszi figyelembe az említett időtartamokat. |
| --- | --- |

(36)

Az Autoliv a 2006. évi engedékenységi közlemény 25. pontja értelmében elsőként szolgáltatott olyan meggyőző bizonyítékot, amelynek alapján a Bizottság kiterjeszthette az I., a II. és a IV. jogsértés időtartamát. A 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontja értelmében a Bizottság az Autolivre az I., a II. és a IV. jogsértés kapcsán kiszabott bírság összegében nem veszi figyelembe az említett időtartamokat.

| (37) | A Toyoda Gosei másodikként teljesítette az engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit a II. jogsértés tekintetében. Ezért a Bizottság a Toyoda Goseire a II. jogsértés miatt kiszabott bírságot 28 %-kal csökkentette. |
| --- | --- |

(37)

A Toyoda Gosei másodikként teljesítette az engedékenységi közlemény 24. és 25. pontjának követelményeit a II. jogsértés tekintetében. Ezért a Bizottság a Toyoda Goseire a II. jogsértés miatt kiszabott bírságot 28 %-kal csökkentette.

| (38) | A Toyoda Gosei a 2006. évi engedékenységi közlemény 25. pontja értelmében elsőként szolgáltatott olyan meggyőző bizonyítékot, amelynek alapján a Bizottság kiterjeszthette a II. jogsértés időtartamát. A 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontja értelmében a Bizottság a Toyoda Goseire a II. jogsértés kapcsán kiszabott bírság összegében nem veszi figyelembe az említett időtartamot. |
| --- | --- |

(38)

A Toyoda Gosei a 2006. évi engedékenységi közlemény 25. pontja értelmében elsőként szolgáltatott olyan meggyőző bizonyítékot, amelynek alapján a Bizottság kiterjeszthette a II. jogsértés időtartamát. A 2006. évi engedékenységi közlemény 26. pontja értelmében a Bizottság a Toyoda Goseire a II. jogsértés kapcsán kiszabott bírság összegében nem veszi figyelembe az említett időtartamot.

2.5.5.   A vitarendezési közlemény alkalmazása

| (39) | A vitarendezési közlemény alkalmazásának eredményeként a Bizottság a bírság összegét a határozat valamennyi címzettje esetében 10 %-kal csökkentette. A csökkentés hozzáadódik az engedékenységi közlemény alapján alkalmazott csökkentéshez. |
| --- | --- |

(39)

A vitarendezési közlemény alkalmazásának eredményeként a Bizottság a bírság összegét a határozat valamennyi címzettje esetében 10 %-kal csökkentette. A csökkentés hozzáadódik az engedékenységi közlemény alapján alkalmazott csökkentéshez.

3.   KÖVETKEZTETÉS

| (40) | Az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a következő bírságokat szabta ki: | Az I. jogsértés tekintetében:
  a)   a Tokai Rika Co., Ltd-re: 0 EUR;
  b)   a Takata Corporation-re: 12 724 000 EUR;
  c)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 265 000 EUR;
  d)   a Marutaka Co., Ltd-re: 156 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

(40)

Az 1/2003/EK rendelet 23. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a következő bírságokat szabta ki:

Az I. jogsértés tekintetében:

a)   a Tokai Rika Co., Ltd-re: 0 EUR;

b)   a Takata Corporation-re: 12 724 000 EUR;

c)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 265 000 EUR;

d)   a Marutaka Co., Ltd-re: 156 000 EUR.

| | A II. jogsértés tekintetében:
  a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;
  b)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 4 957 000 EUR;
  c)   a Toyoda Gosei Co., Ltd-re: 11 262 000 EUR. |
| --- | --- |

A II. jogsértés tekintetében:

a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;

b)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 4 957 000 EUR;

c)   a Toyoda Gosei Co., Ltd-re: 11 262 000 EUR.

| | A III. jogsértés tekintetében:
  a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;
  b)   a Tokai Rika Co., Ltd-re: 1 818 000 EUR. |
| --- | --- |

A III. jogsértés tekintetében:

a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;

b)   a Tokai Rika Co., Ltd-re: 1 818 000 EUR.

| | A IV. jogsértés tekintetében:
  a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;
  b)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 2 829 000 EUR. |
| --- | --- |

A IV. jogsértés tekintetében:

a)   a Takata Corporation-re: 0 EUR;

b)   az egyetemlegesen felelős Autoliv, Inc.-re és Autoliv Japan Ltd-re: 2 829 000 EUR.

---

(1)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o. A 411/2004/EK rendelettel (HL L 68., 2004.3.6., 1. o.) módosított rendelet.

(2)  Az érintett jogalany a Tokai Rika Co., Ltd.

(3)  Az érintett jogalany a Takata Corporation.

(4)  Az érintett jogalanyok az Autoliv, Inc. és az Autoliv Japan Ltd..

(5)  Az érintett jogalany a Toyoda Gosei Co., Ltd.

(6)  Az érintett jogalany a Marutaka Co., Ltd.

(7)  HL C 210., 2006.9.1., 2. o.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/10

---

Közlemény gazdálkodók részére – Egyes ipari és mezőgazdasági termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésére vonatkozóan benyújtott kérelmek új fordulója

(2018/C 135/06)

Tájékoztatjuk a gazdálkodókat, hogy az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló 2011/C 363/02 bizottsági közleményben (1) előírt adminisztratív szabályokkal összhangban vámfelfüggesztési kérelmek érkeztek be a Bizottsághoz a 2019. januári fordulóra.

A vámfelfüggesztési kérelmek tárgyát képező termékek listája mostantól a Bizottság tematikus (Europa) portálján, az autonómvám-felfüggesztésekkel foglalkozó weboldalon (2) elérhető.

Felkérjük a gazdálkodókat, hogy amennyiben kifogással kívánnak élni az új kérelmekkel kapcsolatban, azokat nemzeti hatóságaikon keresztül 2018. június 15-ig juttassák el a Bizottsághoz, akkor kerül sor ugyanis a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport második ülésére.

A kérelmek állapotával kapcsolatos friss információkért érdemes a listát rendszeresen tanulmányozni.

Az autonómvám-felfüggesztési eljárással kapcsolatban bővebb információ az Europa portálon olvasható:

http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/suspensions/index_en.htm

---

(1)  HL C 363., 2011.12.13., 6. o.

(2)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/susp/susp_home.jsp?Lang=hu

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 17.4.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 135/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.4.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 135/11

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2018/C 135/07)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

AZ OLTALOM ALATT ÁLLÓ EREDETMEGJELÖLÉSEKHEZ/OLTALOM ALATT ÁLLÓ FÖLDRAJZI JELZÉSEKHEZ KAPCSOLÓDÓ TERMÉKLEÍRÁS NEM KISEBB JELENTŐSÉGŰ MÓDOSÍTÁSÁNAK JÓVÁHAGYÁSÁRA IRÁNYULÓ KÉRELEM

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének első albekezdése szerinti módosítás jóváhagyására irányuló kérelem

„BLEU DES CAUSSES”

EU-szám: PDO-FR-0108-AM02 – 2017.3.31.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Kérelmező csoportosulás és jogos érdek

| Syndicat du Bleu des Causses |
| --- |
| BP 9 12004 Rodez Cedex |
| FRANCE |
| Tel.: +33 565765353 |
| Fax: +33 565765300 |
| E-mail: helene.salinier@lactalis.fr |

Syndicat du Bleu des Causses

BP 9 12004 Rodez Cedex

FRANCE

Tel.: +33 565765353

Fax: +33 565765300

E-mail: helene.salinier@lactalis.fr

A Syndicat du „Bleu des Causses”-t a „Bleu des Causses” OEM-ben érdekelt gazdasági szereplők (termelők, begyűjtők, feldolgozók és érlelők) alkotják, akik jogos érdekkel nyújtják be a kérelmet.

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A termékleírás módosítással (módosításokkal) érintett rovata

| — | ☐ | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | A termék leírása |
| — | ☒ | Földrajzi terület |
| — | ☒ | A származás igazolása |
| — | ☒ | Az előállítás módja |
| — | ☐ | Kapcsolat |
| — | ☒ | Címkézés |
| — | ☒ | Egyéb: ellenőrzés, kapcsolat, ellenőrző szervek |

—

☐

A termék elnevezése

—

☒

A termék leírása

—

☒

Földrajzi terület

—

☒

A származás igazolása

—

☒

Az előállítás módja

—

☐

Kapcsolat

—

☒

Címkézés

—

☒

Egyéb: ellenőrzés, kapcsolat, ellenőrző szervek

4.   A módosítás(ok) típusa

| — | ☒ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot |

—

☒

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető módosítása

—

☐

Bejegyzett OEM vagy OFJ termékleírásának az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, kisebb jelentőségűnek nem tekinthető oly módon történő módosítása, amelyre vonatkozóan nem tettek közzé egységes (vagy azzal egyenértékű) dokumentumot

5.   Módosítás(ok)

„A termék leírása” szakasz

A nagyobb pontosság kedvéért a termék leírását az alábbiakkal egészítették ki:

| — | a „tehéntejből készült” szavak helyébe a „kizárólag tehéntejjel készült” szavak lépnek a félreértések elkerülése végett, |
| --- | --- |

—

a „tehéntejből készült” szavak helyébe a „kizárólag tehéntejjel készült” szavak lépnek a félreértések elkerülése végett,

| — | a „beoltott” szót az előállítási technikára való hivatkozásul teszik hozzá, |
| --- | --- |

—

a „beoltott” szót az előállítási technikára való hivatkozásul teszik hozzá,

| — | a „fermentált és sózott” szavak a sajttésztát jellemzik. |
| --- | --- |

—

a „fermentált és sózott” szavak a sajttésztát jellemzik.

A sajt minimális zsírtartalma teljes száradást követően 100 gramm sajtra számítva 50 grammra nőtt (ami 50 %-ot jelent) 45 % helyett, mivel a tej összetételében megnövekedett a zsírtartalom és a „Bleu des Causses”-t teljes tejjel állítják elő. Ily módon szabályszerűen megállapítást nyert, hogy a „Bleu des Causses” sajtok teljes száradást követő zsírtartalma meghaladja az 50 %-ot.

Így „A «Bleu des Causses» kizárólag fölözetlen, beoltott tehéntejjel készült, préselés, főzés nélküli, fermentált és sózott, kék erezetű sajt, amely teljes száradást követően 100 grammonként legalább 50 gramm zsírt tartalmaz, és amelynek szárazanyag-tartalma 100 gramm sajtra számítva nem lehet kevesebb 53 grammnál.” mondat felváltja a jelenleg érvényben lévő termékleírásban szereplő „A Bleu des Causses fölözetlen tehéntejből készült, préselés és főzés nélküli, a kivonható szárazanyagra számítva 45 % zsírt tartalmazó sajt, amelynek szárazanyag-tartalma 100 gramm sajtra számítva legalább 53 gramm.” mondatot.

A sajt átmérőjét egy minimum 19 cm és maximum 21 cm közötti értékintervallumban határozták meg. A nagyobb pontosság kedvéért ezek az értékek felváltják a „körülbelül 20 cm” kifejezést. A maximális magasságot 2 cm-rel, 12 cm-re növelték (10 cm helyett) és a súlytartomány kis mértékben bővült: 2,3–3,0 kg helyett 2,2–3,3 kg-ban került meghatározásra. Ezek az értékek pontosabban tükrözik a sajtok jelenlegi tényleges méreteit. A termékleírás végül azzal egészül ki, hogy a sajt „szabályos formájú”, a sajtok alakhibáinak elkerülése érdekében.

A termékleírás az íz, a sajttészta és a textúra leírásával egészül ki: „A sajttészta egységes elefántcsont színű, lágy, finom, egyenletesen eloszló kékes-zöldes erezettel, amely tűszúrás-nyomokat tartalmazhat. A textúrája lágy és omlós. Az íze friss, zamatos, amelyben megjelennek a kékpenész jellegzetes aromái, és enyhén keserű, nem túl csípős, nem túl sós jegyeket mutathat.” Ez a leírás hasznos támpontokat nyújt a termék érzékszervi vizsgálatához az ellenőrzés során.

A termékleírás „A sajt a «Bleu des Causses» eredetmegjelölésre csak a beoltástól számított 70. naptól jogosult” mondattal egészül ki, amely „Az utóérlelés időtartama gyártók és érlelők szerint változik. 70-től 130 napig terjed.” mondatok helyébe lép, melyek a jelenleg érvényben lévő termékleírás „Az előállítás módja” c. rovatában szerepeltek. Az a minimális időtartam, amelytől kezdve a sajt az OEM-re jogosult, nem változott. Mostantól fogva meg van határozva, hogy ezt az időtartamot a beoltástól kell számítani. A 130 napos maximális érlelési időtartamot, amely tájékoztató jellegű volt, törölték.

A termékleírás rögzíti, hogy „A «Bleu des Causses» darabolása akkor megengedett, ha nem változtatja meg a sajt textúráját. A «Bleu des Causses» forgalmazható géppel darabolt formában.” Ez a rendelkezés a sajtfogyasztási szokások folyamatos változására való tekintettel észszerű kereteket szab a darabolás gyakorlatának, kiküszöbölve a helytelen gyakorlatokat.

„A földrajzi terület meghatározása” rovat

A termékleírásban szereplő „A termelési terület a Causses régiót, vagyis Aveyron megye és a szomszédos Lot, Lozère, Gard és Hérault megyék egy részét foglalja magában, melyeket a meszes Causses-fennsíkok jellemeznek.” és „A sajt érlelése a Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Saint-Affrique (Aveyron) kantonokra, Trèves (Gard) településre és Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault) településre korlátozott földrajzi területen elhelyezkedő Causses-fennsíkok pincéiben történik.” bekezdések, valamint a közzétett összegző dokumentumban szereplő vonatkozó bekezdések törlésre kerülnek és helyükbe a következő bekezdések lépnek: „A tejtermelés, a «Bleu des Causses» sajtok előállítása, érlelése és utóérlelése magmás, metamorf vagy meszes kőzetekből származó földterületekből álló, mozaikszerű elrendezésű földrajzi területen történik. E táj jellegzetes elemei a meszes Causses-fennsíkok. Sajátosságuk, hogy olyan természetes pincéket rejtenek, amelyekben a páratartalom és a szellőzés természetes szabályozását biztosító rések vannak. Ezek az üregek különösen alkalmasak a «Bleu des Causses» érlelésére, ami hosszú idő óta ott történik.” és „A «Bleu des Causses» eredetmegjelölés szerinti földrajzi terület csaknem az egész Aveyron megyét, valamint Lot, Lozère, Gard és Hérault megyék egy részét foglalja magában.” Ezek a bekezdések pontosabbak és lehetővé teszik azon földrajzi terület rövid bemutatását, amelynek jellegzetes elemei a meszes Causses-fennsíkok. A földrajzi terület kontúrjai nem módosulnak.

A földrajzi terület pontos és egyértelmű meghatározása érdekében a termékleírásban fel vannak sorolva a földrajzi területet alkotó települések. Ez a leírás megegyezik a közzétett összegző dokumentumban szereplő rövidebb leírással. A szerkesztési munka során fény derült arra, hogy a jelenleg érvényben lévő termékleírásban szereplő földrajzi terület ismertetéséből kimaradt valami. Nevezetesen hiányzik Aveyron megye következő öt települése, melyek a földrajzi terület közepén helyezkednek el: Druelle-Balsac, Luc-la-Primaube, Le Monastère, Olemps és Sainte-Radegonde. A termékleírás kiegészült ezekkel a településekkel. Olyan tárgyi tévedés helyesbítéséről van szó, amely nem kérdőjelezi meg a termék és földrajzi eredete közötti kapcsolatot.

„A földrajzi területről való származást igazoló elemek” rovat

Bejelentések

A módosított szöveg rendelkezik arról, hogy a termékleírás e rovatába bekerül egy, a gazdasági szereplőket azonosító nyilatkozat, mely az alkalmassági nyilatkozatot hivatott helyettesíteni. A gazdasági szereplők azonosítása az előfeltétele egy olyan tanúsítási rendszernek, amellyel elismerhető, hogy a gazdasági szereplők képesek eleget tenni az általuk használni kívánt jelzésre vonatkozó követelményeknek.

A termékleírás kiegészül továbbá a termelési szándéktól való elállásra és a termelés folytatására vonatkozó korábbi nyilatkozatokkal, lehetővé téve azon gazdasági szereplők pontos nyomon követését, akik átmenetileg szüneteltetik az eredetmegjelölés használatát, s ily módon megkönnyítve az eredetmegjelölés kezelését, többek között a termelés ellenőrzése és az érzékszervi vizsgálatok tekintetében.

A termékleírás kiegészül az eredetmegjelöléssel ellátott, forgalomba kerülő termékek megismeréséhez és nyomonkövethetőségéhez szükséges nyilatkozatok tartalmával és továbbításuk szabályaival. Ezek a nyilatkozatok lehetővé teszik a csoportosulás számára, hogy biztosítsa az eredetmegjelölés nyomon követését.

Nyilvántartások

A termékleírás a benne meghatározott előállítási feltételek betartásának és nyomon követésének könnyebb ellenőrizhetősége érdekében kiegészül a gazdasági szereplők által teljesítendő bejegyeztetések listájával.

„Az előállítás módja” rovat

Tejtermelés

A termékleírás kiegészül a tejelő állomány definíciójával. Tejelő állomány alatt „a gazdaság teljes tejelő tehén- és helyettesítő üszőállománya” értendő, ahol „a tejelő tehénállomány a tejelő és a szárazra állított tehenek összességét foglalja magába”, az üszőállomány pedig „az elválasztás és az első ellés közötti életszakaszban lévő állatokat”. E meghatározás célja a félreértések elkerülése és az ellenőrzések megkönnyítése végett egyértelműen tisztázni, milyen állatokra utal a termékleírás a későbbiekben, amikor a „tejelő állomány”, a „tejelő tehén”, illetve az „üsző” kifejezéseket használja.

Mivel a jelenleg érvényben lévő termékleírás nem tartalmaz a tejelő tehenek táplálásának eredetére vonatkozó rendelkezést, a termékleírás a földrajzi területtel való kapcsolat erősítése érdekében kiegészül az azt előíró rendelkezéssel, hogy „a tejelő tehenek alaptakarmánya legalább 80 %-os arányban a földrajzi területről származik szárazanyag-tartalomban kifejezve, az éves átlagot és az összes tejelő tehén átlagát tekintve”. A 80 %-os küszöbérték a „Bleu des Causses” földrajzi területének éghajlati jellemzői (száraz, aszályra hajlamos) miatt került meghatározásra.

A termékleírás kiegészül a tejelő teheneknek adott alaptakarmány összetételének leírásával. Ide tartozik „minden takarmánytípus, a zöldtakarmány formájában felhasznált keresztesvirágúak kivételével”. A keresztesvirágúak a tej érzékszervi jellemzőire gyakorolt negatív hatás (káposzta íz) miatt vannak kizárva.

A termékleírás kiegészül továbbá azzal, hogy „a legelési időszakon kívül minden egyes tejelő tehénnek naponta szárazanyagban kifejezve legalább 3 kg szénát kell kapnia”. Ez a rendelkezés a következő mondattal egészül ki: „Széna alatt minimum 80 % szárazanyag-tartalmú, lekaszált és szárított fű értendő”. Ez a meghatározás az ellenőrzés során hasznos.

Az a rendelkezés, miszerint a tejelő tehenek esetében a bevezetett kötelező legeltetés éves szinten minimum 120 nap, kiegészül az azt előíró rendelkezéssel, hogy a legeltetéshez rendelkezésre álló terület tehenenként minimum 30 ár a legeltetési időszak átlagát tekintve. A rendelkezés kiegészül továbbá azzal, hogy „a legelőknek hozzáférhetőknek kell lenniük az állatok számára”. Ezek a feltételek arra irányulnak, hogy megerősítsék a legeltetés szerepét a tejelő tehenek takarmányozásában, és ezáltal erősítsék a földrajzi területtel való kapcsolatot.

Az üszők és a szárazra állított tehenek takarmányozási szabályai a következőképpen kerültek bevezetésre: „Az üszőknek és a szárazra állított teheneknek a tejelési időszak kezdete előtt legalább egy hónapja a gazdaságban kell nevelkedniük, és ettől fogva takarmányozásuknak meg kell felelnie a termékleírás által a tejelő tehenek takarmányozására vonatkozóan előírt rendelkezéseknek.” Így ezeknek az állatoknak legalább egy hónapos alkalmazkodási időszak áll rendelkezésükre, mielőtt a tejük felhasználásra kerülne a „Bleu des Causses” előállításához.

A termékleírásba bevezetésre került a tejelő tehenek területen kívüli nevelésének betiltása annak érdekében, hogy az állatok táplálkozása szoros kapcsolatban maradjon a területtel.

A termékleírás egy rendelkezéssel egészül ki, amely a takarmányhoz adott kiegészítő takarmányokat és adalékanyagokat tejelő tehenenként 1 800 kg-ra korlátozza szárazanyag-tartalomban kifejezve, az összes tejelő tehén átlagát tekintve, annak elkerülése végett, hogy e táplálékok túl fontos szerepet töltsenek be a táplálkozásban. A termékleírás felsorolja továbbá a tejelő tehenek kiegészítő takarmányának előállításához felhasználható engedélyezett alap- és adalékanyagokat, amelyek elengedhetetlenek a tejelőállomány táplálkozásának megfelelő kezelése, biztosítása és ellenőrzése szempontjából.

A takarmányozás hagyományos jellegének megőrzése érdekében a termékleírás kiegészült egy olyan rendelkezéssel, amely megtiltja a géntechnológiával módosított szervezetek és a gazdaságból származó növénykultúrák felhasználását az állatok takarmányozása során.

A felhasznált tej

A következő rendelkezések kerültek bevezetésre: „A kezelést követően a tejet hűtött tartályokban tárolják” és „A gazdaságokban való tárolás nem haladhatja meg a 48 órát a legrégebbi kezelés után”. E pontosítások célja a tej minőségromlásának korlátozása.

A termékleírás azzal egészül ki, hogy „A tejtartályoknak fix tejtankokba történő átürítését kötelezően a termék előállításának földrajzi területén belül kell elvégezni”. Ez a rendelkezés a tej nyomon követhetőségét és könnyebb ellenőrizhetőségét szolgálja.

Mivel a jelenleg érvényben lévő termékleírás nem tartalmaz ilyen rendelkezést, a következő mondattal egészül ki: „A «Bleu des Causses» előállításához felhasznált tej lehet nyers vagy hőkezelt”. Ezenkívül a termékleírás, amely kimondja, hogy „a «Bleu des Causses» kizárólag fölözetlen tehéntejjel készült sajt”, kiegészül azzal, hogy „a sajt előállítása nem szabványosított zsír- és fehérjetartalmú és nem homogenizált teljes tejjel történik”. Ez megfelel a „Bleu des Causses” előállítására szolgáló tej kezelése terén évek óta alkalmazott gyakorlatoknak.

Előállítás

Az alapanyag megromlásának elkerülése érdekében 36 órás maximális időtartamot vezetnek be a tej feldolgozóüzemben történő átvétele és a beoltás között.

A beoltási hőmérsékletet kis mértékben megnövelték, és a nagyobb pontosság kedvéért egy minimum 31 °C és maximum 35 °C közötti értékintervallumban határozták meg a „körülbelül 30 °C” kifejezés helyett. A beoltási hőmérséklet nagymértékben befolyásolja a tejoltó aktivitását és a „31–35 °C” közötti tartományon belüli beállítása – amely megfelel a szokásosan tapasztalt értékeknek – fontos paramétere a sajtgyártás szabályozásának.

A termékleírás rögzíti, hogy a beoltás „kizárólag tejoltóval” végezhető, ami a következő mondatok helyébe lép: „A tejalvadást tejoltó idézi elő.” és „A tejoltási művelet kizárólag tejoltóval végezhető.” Formális módosításról van szó, mivel a tejalvasztás hagyományosan mindig tejoltóval történik.

Az „ártalmatlan baktériumtenyészetek, élesztők, penészgombák” mondatrész kiegészül a „melyeknek ártalmatlansága bizonyosságot nyert a felhasználás során” szavakkal, a jelentésük pontosítása érdekében.

A tejalvasztást követő alvadékszeletelési és -keverési szakaszok részletesebben vannak leírva, ami „Az alvadékot kockákra szeletelik, majd keverés és pihenőidő következik.” mondat helyébe lép:

| — | A termékleírás kiegészül azzal, hogy az alvadék szeletelés utáni darabmérete 1–3 cm oldalú kocka, |
| --- | --- |

—

A termékleírás kiegészül azzal, hogy az alvadék szeletelés utáni darabmérete 1–3 cm oldalú kocka,

| — | Bevezetésre kerül, hogy „fésült” szemcséknek kell létrejönniük, ami később fontos szerepet játszik a röghézagok sajtban való kialakulása szempontjából: ugyanis a „fésült” alvadékdarabok nem tapadnak össze a formázás során, |
| --- | --- |

—

Bevezetésre kerül, hogy „fésült” szemcséknek kell létrejönniük, ami később fontos szerepet játszik a röghézagok sajtban való kialakulása szempontjából: ugyanis a „fésült” alvadékdarabok nem tapadnak össze a formázás során,

| — | Bevezetésre kerül a formába helyezés előtt csepegtető kádban és/vagy csepegtető szőnyegen végzett csepegtetési szakasz fogalma. Ez a szakasz lehetővé teszi a savó egy részének eltávolítását a formázás előtt anélkül, hogy az alvadékdarabok összetörnének. |
| --- | --- |

—

Bevezetésre kerül a formába helyezés előtt csepegtető kádban és/vagy csepegtető szőnyegen végzett csepegtetési szakasz fogalma. Ez a szakasz lehetővé teszi a savó egy részének eltávolítását a formázás előtt anélkül, hogy az alvadékdarabok összetörnének.

„Az alvadék-savó keveréket formába helyezik és 2–4 napig csepegtetik, miközben naponta többször forgatják” mondat helyébe az alábbi részletesebb rendelkezések lépnek:

| — | „Az alvadék-savó keveréket formába helyezik. A keveréket a formába helyezéskor meg lehet keverni, ill. össze lehet keverni.”: Ezeknek a műveleteknek az a célja, hogy az alvadékdarabok újra lebegjenek, |
| --- | --- |

—

„Az alvadék-savó keveréket formába helyezik. A keveréket a formába helyezéskor meg lehet keverni, ill. össze lehet keverni.”: Ezeknek a műveleteknek az a célja, hogy az alvadékdarabok újra lebegjenek,

| — | „A formázást legalább 1 óra 30 perccel és legfeljebb 3 órával a beoltás után kell megkezdeni.” Ez a rendelkezés azokat a határértékeket pontosítja, amelyeken túl a beoltási-formázási időintervallum már nem optimális a „Bleu des Causses” előállításához, |
| --- | --- |

—

„A formázást legalább 1 óra 30 perccel és legfeljebb 3 órával a beoltás után kell megkezdeni.” Ez a rendelkezés azokat a határértékeket pontosítja, amelyeken túl a beoltási-formázási időintervallum már nem optimális a „Bleu des Causses” előállításához,

| — | „Préselés nélküli csepegtetés következik. Egy olyan helyiségben, amelynek a hőmérséklete 15 és 22 °C között van, a formázás kezdetétől számított 36–72 órán keresztül a sajtokat rendszeresen forgatják, hogy a csepegtetés megfelelő legyen.” Ezek a rendelkezések pontosabbak és megfelelnek az előállítási szokásoknak. A hőmérsékleti paraméterek és a csepegtetési idő értékintervallumának meghatározása a „Bleu des Causses” savasodási görbéjének szabályozása miatt fontos, ami a sajt penészflórájának kiválasztásában játszik szerepet. |
| --- | --- |

—

„Préselés nélküli csepegtetés következik. Egy olyan helyiségben, amelynek a hőmérséklete 15 és 22 °C között van, a formázás kezdetétől számított 36–72 órán keresztül a sajtokat rendszeresen forgatják, hogy a csepegtetés megfelelő legyen.” Ezek a rendelkezések pontosabbak és megfelelnek az előállítási szokásoknak. A hőmérsékleti paraméterek és a csepegtetési idő értékintervallumának meghatározása a „Bleu des Causses” savasodási görbéjének szabályozása miatt fontos, ami a sajt penészflórájának kiválasztásában játszik szerepet.

A termékleírás a következő rendelkezéssel egészül ki: „Ezután a formába helyezett sajtok sózási hőmérsékletének beállítása következik 15–30 órán át, egy 7 °C és 14 °C közötti hőmérsékletű helyiségben.” A sózási hőmérséklet beállítási fázis lehetővé teszi a sajtok hőmérsékletének fokozatos csökkentését, és biztosítja a csepegtetési és a sózási szakasz közötti átmenetet.

„A formából való kivételt követően a sózás nagyszemű sóval történik” mondat helyébe a következő bekezdés lép: „A formából való kivételt követően a sózás 7 °C és 14 °C közötti hőmérsékletű helyiségben történik. A sózást kézzel vagy géppel végzik úgy, hogy a sót két lépésben juttatják a sajtok felületére: először a sajt egyik lapját és az oldalát sózzák, majd a másik lapját és ismét az oldalát. A pácolás tilos.” Ily módon a sózás módszere és hőmérséklete pontosításra került. A sózás – kiválasztási szerepe révén – a Penicillium roqueforti„Bleu des Causses”-ban történő kifejlődésének fontos szakasza. Egyébiránt, mivel nagyszemű és finomszemű só egyaránt használható anélkül, hogy a különbség érezhető lenne a terméken, a „nagyszemű” só használatára vonatkozó pontosítás kimarad. A pácolást kifejezetten megtiltják.

„A beoltástól számított 5. és 12. nap között szurkálást végeznek a pincében vagy a sajtüzemben, hogy a sajtban szellőzőjáratok jöjjenek létre. A szurkálás és a sajtok pincében történő elhelyezése között legfeljebb 5 nap telik el.” rendelkezések bevezetésre kerülnek, „A pincében történő átvételkor a sajtokat megszurkálják, hogy szellőzőjáratok jöjjenek létre bennük.” mondatot pedig törlik. Ezek a módosítások lehetővé teszik:

| — | egyrészt a szurkálás idejének pontosabb meghatározását, mivel a szurkálást nem a pincében történő elhelyezéskor végzik szisztematikusan: a szurkálás ugyanis elvégezhető a sajtüzemben is |
| --- | --- |

—

egyrészt a szurkálás idejének pontosabb meghatározását, mivel a szurkálást nem a pincében történő elhelyezéskor végzik szisztematikusan: a szurkálás ugyanis elvégezhető a sajtüzemben is

| — | másrészt a beoltás és a szurkálás közötti időintervallum meghatározását, a termék előállítási folyamatának pontosabb leírása érdekében |
| --- | --- |

—

másrészt a beoltás és a szurkálás közötti időintervallum meghatározását, a termék előállítási folyamatának pontosabb leírása érdekében

| — | végül a szurkálás és a sajtok pincében történő elhelyezése közötti maximális időtartam pontos meghatározását. Ugyanis mivel a szurkálás lehetővé teszi az oxigén sajttésztába való bejutását, fontos, hogy a sajtokat 5 napon belül elhelyezzék a pincében annak elősegítése érdekében, hogy Penicillium roqueforti optimális körülmények között fejlődjön ki. |
| --- | --- |

—

végül a szurkálás és a sajtok pincében történő elhelyezése közötti maximális időtartam pontos meghatározását. Ugyanis mivel a szurkálás lehetővé teszi az oxigén sajttésztába való bejutását, fontos, hogy a sajtokat 5 napon belül elhelyezzék a pincében annak elősegítése érdekében, hogy Penicillium roqueforti optimális körülmények között fejlődjön ki.

Érlelés és utóérlelés

Mivel a sót nem mindig szükséges eltávolítani a sajt felületéről a pincébe szállítás előtt, a termékleírást azzal egészítették ki, hogy ez a szakasz „fakultatív”.

A „meghatározott területen elhelyezkedő természetes érlelő pincék” szavak helyébe a „meszes Causse-fennsíkok természetes pincéi, melyeket a mészkőben lévő természetes réseken, az úgynevezett „fleurine”-eken keresztül bejutó friss és nedves légáramlatok járnak át természetes módon” szavak lépnek a természetes pincék részletesebb leírása érdekében, a „fleurine”-nek nevezett természetes rések által biztosított különleges szellőzőrendszer kiemelésével. A pincék elhelyezkedésének pontosítására szolgáló meghatározott területre való hivatkozást törölték, mivel a földrajzi területen zajló előállítási szakaszok már szerepelnek „A földrajzi terület meghatározása” fejezetben.

Azt a rendelkezést, mely szerint a sajtokat érlelő polcokra kell tenni, törölték, mivel a sajtokat többféle módon el lehet helyezni a pincében, anélkül, hogy az elhelyezés hatással lenne a termékre.

Az „A sajtok ekkor mintegy tíz napig aerob érlelésen mennek keresztül, évszaktól függően 8–13 °C-os hőmérsékleten” mondatot felváltja az „A Penicillium roqueforti megfelelő kifejlődésének elősegítése érdekében a sajtokat ezekben a természetes pincékben érlelik, fedetlenül, aerob körülmények között, a pincében történő elhelyezésüktől számítva legalább 12 napon keresztül” mondat:

| — | Így pontosításra került, hogy a sajtok a természetes pincében végzett érlelés közben fedetlenek, vagyis csomagolatlanok, ami fontos a Penicillium roqueforti kifejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

—

Így pontosításra került, hogy a sajtok a természetes pincében végzett érlelés közben fedetlenek, vagyis csomagolatlanok, ami fontos a Penicillium roqueforti kifejlődése szempontjából;

| — | A „mintegy tíz napig” kifejezést, amely nem eléggé pontos, felváltja „a pincében történő elhelyezésüktől számítva legalább 12 napon keresztül” meghatározás. Ez az időtartam a pince meleg időszakában felel meg a gyakorlatnak (hideg időszakban a természetes pincében zajló érlelés időtartama meghosszabbodik); |
| --- | --- |

—

A „mintegy tíz napig” kifejezést, amely nem eléggé pontos, felváltja „a pincében történő elhelyezésüktől számítva legalább 12 napon keresztül” meghatározás. Ez az időtartam a pince meleg időszakában felel meg a gyakorlatnak (hideg időszakban a természetes pincében zajló érlelés időtartama meghosszabbodik);

| — | Azt a rendelkezést, amely a természetes pince hőmérsékletét 8 és 13 °C között határozza meg, törölték. Ezt a hőmérséklet paramétert ugyanis nem lehet szabványosítani, mivel az a réseken keresztül biztosított természetes szellőzéstől függ, ami pedig a külső környezet éghajlati viszonyai szerint változik. |
| --- | --- |

—

Azt a rendelkezést, amely a természetes pince hőmérsékletét 8 és 13 °C között határozza meg, törölték. Ezt a hőmérséklet paramétert ugyanis nem lehet szabványosítani, mivel az a réseken keresztül biztosított természetes szellőzéstől függ, ami pedig a külső környezet éghajlati viszonyai szerint változik.

Az „Ezután letisztítják a «bőrét» és különleges csomagolást kap, mielőtt hűtőkamrába kerülne az anaerob érlelés folytatása céljából” mondat helyébe a következő mondatok lépnek: „Ezután a sajtokat egyedi, semleges és ideiglenes csomagolásba helyezik (ezt a műveletet »fóliázás«-nak nevezik), mielőtt hűtött helyiségbe kerülnének egy anaerob utóérlelési fázis lefolytatása céljából. Ennek a helyiségnek a hőmérséklete nem lehet alacsonyabb, mint -4 °C és nem lehet magasabb, mint +4 °C.”:

| — | Mivel a bőr csomagolás előtti letisztítását nem feltétlenül végzik el szisztematikusan, hiszen ez nem befolyásolja a sajt jellemzőit, a „letisztítják a «bőrét»” rendelkezést törölték; |
| --- | --- |

—

Mivel a bőr csomagolás előtti letisztítását nem feltétlenül végzik el szisztematikusan, hiszen ez nem befolyásolja a sajt jellemzőit, a „letisztítják a «bőrét»” rendelkezést törölték;

| — | A „különleges csomagolás” kifejezést a csomagolás pontosabb leírása váltja fel, mely csomagolás egyedi, semleges (vagyis a nyomon követhetőséghez szükséges feliratokon kívül más felirat nem szerepel rajta) és ideiglenes; ezt a műveletet „fóliázás”-nak hívják; |
| --- | --- |

—

A „különleges csomagolás” kifejezést a csomagolás pontosabb leírása váltja fel, mely csomagolás egyedi, semleges (vagyis a nyomon követhetőséghez szükséges feliratokon kívül más felirat nem szerepel rajta) és ideiglenes; ezt a műveletet „fóliázás”-nak hívják;

| — | A „hűtőkamrában folyó érlelési” fázist ezentúl az anaerob körülmények között zajló, „hűtött helyiségben történő utóérlelés” pontosabb szakkifejezéssel nevezik meg; |
| --- | --- |

—

A „hűtőkamrában folyó érlelési” fázist ezentúl az anaerob körülmények között zajló, „hűtött helyiségben történő utóérlelés” pontosabb szakkifejezéssel nevezik meg;

| — | A „Bleu des Causses” előállítási feltételeinek jobb szabályozása érdekében pontosítják az utóérlelési fázis hőmérséklet-tartományát (-4 °C – +4 °C). |
| --- | --- |

—

A „Bleu des Causses” előállítási feltételeinek jobb szabályozása érdekében pontosítják az utóérlelési fázis hőmérséklet-tartományát (-4 °C – +4 °C).

A termékleírás azzal egészül ki, hogy „a sajtok nem hagyhatják el a teljes érlelő helyiséget a beoltástól számított 70. nap előtt, ill. 190. nap után”. Ez a mondat „Az utóérlelés időtartama gyártók és érlelők szerint változik, 70-től 130 napig terjed” mondat helyébe lép, amely kevésbé volt pontos. A 130 napos maximális utóérlelési időtartamot törölték. Ehelyett a hűtött helyiségben eltöltött, a beoltástól számított 190 napos maximális időtartam meghatározása biztosítja a termék érzékszervi jellemzőinek való megfelelést.

A friss sajtok és az érlelés alatt álló sajtok védőgázas tárolásának tilalmát kiterjesztették az utóérlelés alatt álló sajtokra, mert a védőgázas tárolás összeegyeztethetetlen az utóérlelési folyamattal.

A „Kiszállításkor a sajtokat 4–6 napra »pihenőhelyiségbe« teszik. Ezután megtisztítják a felületüket és súly, forma, minőség szerint osztályozzák őket.” mondatokat törölték. Ugyanis a pihenőhelyiségben (az a helyiség, amelyben a sajtokat tárolják az utóérlelésre szolgáló teremből történő kiszállításkor, mielőtt becsomagolnák őket) való elhelyezést, a felület megtisztítását és a súly, forma és minőség szerinti osztályozást magukba foglaló szakaszokat a sajtüzem igényeitől függően nem kell feltétlenül szisztematikusan elvégezni, ami nem befolyásolja a termék sajátos jellemzőit.

„Címkézés” rovat

Az „INAO” logó kötelező elhelyezését törölték, és előírták az európai uniós AOP (OEM) jelzés elhelyezését a terméken.

Azon információk meghatározása érdekében, amelyek az eredetmegjelölés mellett szerepelhetnek a címkén, a termékleírás az alábbi mondattal egészül ki: „A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt információkon túlmenően az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon vagy a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb jelölés nem helyezhető el közvetlenül, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket, valamint a »természetes pincékben érlelt« információt.” Mindez lehetőséget biztosít annak feltüntetésére, hogy az érlelés természetes pincékben történik, ami a „Bleu des Causses” egyik sajátos jellemzője.

Egyéb

A „Terméken végzett ellenőrzések” alrovathoz hozzátették, hogy a termék analitikai és érzékszervi vizsgálatát „szúrópróbaszerűen végzik olyan sajtokon, melyeket már legalább 70 napja beoltottak, az ellenőrzési tervben leírt eljárások szerint”. Ezek az információk ugyanis szerepelnek az ellenőrző szerv által kidolgozott eredetmegjelölési ellenőrzi tervben.

„A földrajzi területtel való kapcsolatot alátámasztó tényezők” rovatot újraszövegezték és három részre tagolták a földrajzi területtel való kapcsolatot alkotó különböző tényezők hangsúlyosabb módon történő ismertetése céljából. Így „a földrajzi terület sajátosságai” című rész a természeti tényezőket taglalja, kihangsúlyozva többek között a meszes Causses-fennsíkok erózióját, aminek köszönhetően a pincék és a repedések létrejöttek, valamint a sajt előállításának történetiségét szintetizáló emberi tényezőket, kiemelve a „Bleu des Causses” előállítóinak specifikus szakértelmét (köztük a szarvasmarha-tenyésztésnek a területhez való idomulását, a sajt teljes tejből történő előállítását, az alvadékdarabok sajtkádban való keverését, a préselés nélküli csepegtetést, a szurkálást, a természetes pincében való érlelést, az anaerob körülmények közötti utóérlelést). „A termék jellegzetességei” részt aktualizálták a termék leírásába beemelt új elemekkel. Végezetül, az „Ok-okozati kapcsolat” magyarázza a természeti és emberi tényezők és a termék közötti kölcsönhatásokat.

Az „Ellenőrző szervekre vonatkozó adatok” rovat naprakésszé tétele érdekében módosították az ellenőrző szervek nevét és adatait.

Végezetül, a termékleírásba belekerült egy, a vizsgálat fő szempontjait és az értékelési módszert részletező táblázat a hatályos nemzeti jogszabályoknak megfelelően.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„BLEU DES CAUSSES”

EU-szám: PDO-FR-0108-AM02 – 2017.3.31.

OEM ( X ) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

„Bleu des Causses”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.3. osztály: Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Bleu des Causses” kizárólag fölözetlen, beoltott tehéntejjel készült, préselés, főzés nélküli, fermentált és sózott, kék erezetű sajt, amely teljes száradást követően 100 grammonként legalább 50 gramm zsírt tartalmaz, és amelynek szárazanyag-tartalma 100 gramm sajtra számítva nem lehet kevesebb 53 grammnál.

Ez a sajt szabályos formájú, lapos henger alakban kerül előállításra, amely 19 és 21 cm közötti átmérőjű, 8 és 12 cm közötti magasságú, és 2,2–3,3 kg közötti tömegű.

A sajt felszíne sima, nem túl nagy lyukakkal és foltok nélkül.

A sajttészta egységes elefántcsont színű, lágy, finom, egyenletesen eloszló kékes-zöldes erezettel, amely tűszúrás-nyomokat tartalmazhat. A textúrája lágy és omlós.

Az íze friss, zamatos, amelyben megjelennek a kékpenész jellegzetes aromái, és enyhén keserű, nem túl csípős, nem túl sós jegyeket mutathat.

A sajt csak a beoltás napjától számított hetvenedik naptól fogva jogosult a „Bleu des Causses” eredetmegjelölésre.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A tejelő tehenek alaptakarmánya legalább 80 %-os arányban a földrajzi területről származik szárazanyag-tartalomban kifejezve, az éves átlagot és az összes tejelő tehén átlagát tekintve.

A tejelő tehenek alaptakarmánya minden takarmánytípust magában foglal, a zöldtakarmány formájában felhasznált keresztesvirágúak kivételével,

A legelési időszakon kívül minden egyes tejelő tehénnek naponta szárazanyagban kifejezve legalább 3 kg szénát kell kapnia. Széna alatt a lekaszált és szárított fű értendő, mely minimum 80 %-os szárazanyag-tartalommal rendelkezik.

A legelésre alkalmas időszakokban, amint az időjárási körülmények megengedik, a tejelő teheneket kötelezően ki kell hajtani a legelőre. A legelés időszakának évente legalább 120 napot kell kitennie minden körülmények között.

A takarmányhoz adott kiegészítő takarmányok és adalékanyagok tejelő tehenenként évente nem haladhatják meg az 1 800 kg-ot szárazanyag-tartalomban kifejezve, az összes tejelő tehén átlagát tekintve.

Az előző rendelkezésekből következik, hogy a tejelő teheneknek adott teljes éves takarmányanyag szárazanyag-tartalmának minimum 56 %-át a földrajzi területen állítják elő. A takarmány, különösen a kiegészítő takarmány nem feltétlenül származik teljes egészében a földrajzi területről, mivel kevés a növénytermesztésre alkalmas talaj, és az éghajlati viszonyok, melyeket csapadékban gazdag térszínek és száraz meszes fennsíkok jellemeznek, korlátozzák a termesztésüket.

A tejelő teheneknek adható kiegészítő takarmányok és adalékanyagok közül kizárólag az engedélyező listán szereplő alapanyagok és adalékanyagok használata megengedett.

Az állatok étrendjét kizárólag nem génkezelt növényi termények, melléktermékek és kiegészítő takarmányok alkothatják. A géntechnológiával módosított növénykultúrák termesztése a „Bleu des Causses” eredetmegjelölésű sajt előállítására szánt tejet termelő gazdaságok teljes területén tilos. Ez a tilalom a gazdasághoz tartozó állatoknak takarmányul adható valamennyi növényfajra vonatkozik, illetve minden olyan növénykultúrára, amely azokat megfertőzheti.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A tejtermelés, a sajt készítése, érlelése és utóérlelése az adott földrajzi területen történik.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

A „Bleu des Causses” darabolása akkor megengedett, ha nem változtatja meg a sajt textúráját. A „Bleu des Causses” forgalmazható géppel darabolt formában.

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

Minden egyes sajt címkéjén – a címkén szereplő legnagyobb karakter méretének legalább kétharmadával megegyező nagyságú karakterrel – fel kell tüntetni a „Bleu des Causses” oltalom alatt álló eredetmegjelölést.

A valamennyi sajtra vonatkozó, jogszabályban foglalt információkon túlmenően az eredetmegjelölés mellett a címkén, a reklámanyagokban, a számlákon vagy a kereskedelmi dokumentumokban minőségre utaló vagy egyéb jelölés nem helyezhető el közvetlenül, kivéve egyes márkaneveket vagy védjegyeket, valamint a „természetes pincékben érlelt” információt.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Bleu des Causses” földrajzi területe egy magmás, metamorf vagy meszes kőzetekből származó földterületekből álló mozaikszerű képződmény. E táj jellegzetes elemei a meszes Causses-fennsíkok. Sajátosságuk, hogy olyan természetes pincéket rejtenek, amelyekben a páratartalom és a szellőzés természetes szabályozását biztosító rések vannak. Ezek az üregek különösen alkalmasak a „Bleu des Causses” érlelésére, ami hosszú idő óta ott történik.

A „Bleu des Causses” eredetmegjelölés szerinti földrajzi terület csaknem az egész Aveyron megyét, valamint Lot, Lozère, Gard és Hérault megyék egy részét foglalja magában. A következő területre terjed ki:

Aveyron megye

Aveyron és Tarn, Causse-Comtal, Causses-Rougiers, Ceor-Ségala, Enne és Alzou, Lot és Dourdou, Lot és Montbazinois, Lot és Palanges, Lot és Truyère, Millau-1, Millau-2, Monts du Réquistanais, Nord-Lévezou, Raspes és Lévezou, Rodez-1, Rodez-2, Rodez-Onet, Saint-Affrique, Tarn és Causses, Vallon, Villefranche-de-Rouergue, Villeneuvois és Villefranchois kantonok.

Campouriez, Cassuéjouls, Condom-d’Aubrac, Curières, Florentin-la-Capelle, Huparlac, Laguiole, Montézic, Montpeyroux, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Symphorien-de-Thénières, Soulages-Bonneval települések.

Gard megye

Trèves település.

Hérault megye

Pégairolles-de-l’Escalette település.

Lot megye

Cahors-1, Cahors-2, Cahors-3, Causse és Vallées, Luzech, Marches du Sud-Quercy kantonok.

Boissières, Le Boulvé, Boussac, Calamane, Calès, Cambes, Cassagnes, Catus, Cœur-de-Causse, Corn, Crayssac, Duravel, Durbans, Espère, Flaujac-Gare, Floressas, Francoulès, Gignac, Gigouzac, Ginouillac, Grézels, Les Junies, Labastide-du-Vert, Lacapelle-Cabanac, Lachapelle-Auzac, Lagardelle, Lamothe-Cassel, Lamothe-Fénelon, Lanzac, Lherm, Livernon, Loupiac, Mauroux, Maxou, Mechmont, Montamel, Montcabrier, Montfaucon, Montgesty, Nadaillac-de-Rouge, Nuzéjouls, Payrac, Pescadoires, Pontcirq, Prayssac, Puy-l’Évêque, Reilhac, Reilhaguet, Le Roc, Saint-Chamarand, Saint-Cirq-Souillaguet, Saint-Denis-Catus, Saint-Martin-le-Redon, Saint-Matré, Saint-Médard, Saint-Pierre-Lafeuille, Saint-Projet, Saux, Séniergues, Sérignac, Soturac, Soucirac, Souillac, Touzac, Ussel, Uzech, Le Vigan, Vire-sur-Lot települések.

Lozère megye

La Canourgue, Chirac, Saint-Chély-d’Apcher kantonok.

A következő települések teljes egészükben: Allenc, Antrenas, Aumont-Aubrac, Badaroux, Les Bessons, Brenoux, Le Buisson, Chadenet, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fraissinet-de-Fourques, Gatuzières, Hures-la-Parade, Ispagnac, Javols, Julianges, Lanuéjols, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mas-Saint-Chély, Mende, Meyrueis, Montbrun, Les Monts-Verts, Paulhac-en-Margeride, Quézac, Recoules-de-Fumas, Le Rozier, Saint-Bauzile, Saint-Étienne-du-Valdonnez, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Léger-de-Peyre, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Pierre-de-Nogaret, Saint-Pierre-des-Tripiers, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Hélène, Vebron.

A következő települések részben: Cans-et-Cévennes (kizárólag Saint-Laurent-de-Trèves delegált település területe), Florac-Trois-Rivières (kizárólag Florac delegált település területe).

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Bleu des Causses” eredetmegjelölés szerinti földrajzi terület a Francia-középhegység délkeleti része. A terület északon, keleten és délen elhelyezkedő hegyes vidékeit a következők határolják: az Aubrac-hegység északon, a Margeride- és a Cévennes-hegység keleten, és a Lacaune-hegység délen. A nyugati határt az Aquitaine-medence keleti széle alkotja. A földrajzi terület domborzata főként középhegység, amely nyugat felé haladva egyre alacsonyabb, és eléri az Aquitaine-medencét. Így sokféle tájat foglal magában, melyeket többek között mészköves-kavicsos magas fennsíkok, az úgynevezett Causses-fennsíkok láncolata jellemez.

Az erózió, mely főként hidraulikus jellegű, karsztos üregek kialakulását eredményezte. A Causses-fennsíkok meszes, föld alatti, nagy méretű vájataiba számtalan „fleurines”, vagyis repedés vezet, amelyeken keresztül hideg és nedves levegő áramlik be. A külső levegő, amely számtalan repedésen keresztül jut le a felszínről a föld mélyébe, a kőzetek nedves falával, ill. a felszín alatti vizekkel érintkezve megtelik nedvességgel és lehűl, sűrűbbé válik és természetes módon áramlik át a lejjebb elhelyezkedő nyílásokon, vagyis a pincék repedésein. Ez a légmozgás annál aktívabb, és a pince hőmérséklete annál alacsonyabb, minél szárazabb és minél melegebb a külső levegő.

Az éghajlatot főként óceáni és mediterrán hatások alakítják. A Francia-középhegység hegyvidéki éghajlatának hatása a földrajzi terület északi szélén és a csúcsokon is érezhető. A helyenként változatos domborzatnak és a szélnek köszönhetően alakult ki a csapadékosabb térszínek és a szárazabb meszes fennsíkok közötti különbözőség. A napsütéses órák száma az egész földrajzi területen magas, általában meghaladja a 2 000-t évente. A tejtermelő gazdaságok általában alacsony és száraz területeken helyezkednek el, ahol a talaj meszes, de az altalaj jelentős része márgás mészkő és homokkő, ami lehetővé teszi a fű és a kukorica termesztését.

A „Bleu des Causses” mindig is az Aveyron megyében és a szomszédos megyékben elterülő meszes talajú Causses régióban készült. A „Bleu des Causses” előállítása különösen azt követően lendült fel, hogy elfogadták az 1925. július 26-i törvényt, amely előírja, hogy Roquefort településen kizárólag juhtejből készült sajtot lehet előállítani és érlelni (tehéntejből nem). Ez a tény elősegítette a tehéntejből készült kéksajt ágazatának kialakulását a földrajzi területen. Ezt a sajtot, amelynek kezdetben „Bleu de l’Aveyron” volt a neve, egy 1945-ös rendelet határozta meg. A „Bleu des Causses” ellenőrzött eredetmegjelöléssel egy 1979. május 21-i rendelet látta el.

Azokon a területeken, ahol főként juhok vannak, a szarvasmarha-tenyésztés a földrajzi terület talajához és éghajlatához alkalmazkodó takarmánynövényeken alapul, melyek a tejelő tehenek alaptáplálékának 80 %-át biztosítják.

A „Bleu des Causses” előállítása sajátos szakértelmet kíván. Teljes tejet használnak fel, homogenizálás nélkül. Szeletelést követően az alvadékdarabokat sajtkádban keverik össze a megfelelő elsimítás érdekében; a cél, hogy egy finom filmréteg vegye körül őket, amely megakadályozza a formázás során az egymásba folyást. A formába helyezett sajtot spontán módon, préselés nélkül csepegtetik, aminek köszönhetően megmarad az alvadékdarabok közötti tér. A természetes pincében zajló érlelési szakasz előtt egy tűnyaláb segítségével szurkálást végeznek, melynek révén az oxigén bejutását lehetővé tevő szellőzőjáratok alakulnak ki a sajttésztában.

Ezt követően a sajt természetes réseken keresztül szellőző, természetes, nedves pincében érlelődik, ami lehetővé teszi a Penicillium roqueforti kifejlődését. Ha a penészgomba megfelelő módon kialakult, a sajt „fóliázása” következik, ami azt jelenti, hogy a sajtot egyedi csomagolásba helyezik az utóérlelés anaerob körülmények közötti elvégzéséhez.

A „Bleu des Causses” teljes tehéntejből készült sajt, sajttésztája egységes elefántcsont színű, egyenletesen eloszló kékes-zöldes erezettel. A textúrája lágy és omlós.

Az íze friss, zamatos, amelyben megjelennek a kékpenész jellegzetes aromái, és enyhén keserű, nem túl csípős, nem túl sós jegyeket mutathat.

A „Bleu des Causses”, a tehéntejből készült kéksajt elismerése olyan emberi közösség létrejöttének köszönhető, amely a jellemzően juhtenyésztő területen folytatott tehéntejtermelést kívánja előmozdítani, válaszul a Roquefort, a juhtejből készült kéksajt előállítását korlátok közé szorító szigorú szabályokra.

A „Bleu des Causses” gyártásához a földrajzi területen kialakított szakértelem szükséges, amely lehetővé teszi az elefántcsont színű, egyenletesen eloszló erezetű sajt előállítását. A nem homogenizált teljes tej használata hozzájárul a sajttészta színéhez. Az alvadékdarabok sajtkádban történő elfésülése, a préselés nélküli spontán csepegtetés és a szurkálás folytán a sajttésztában egyenletes röghézagok jönnek létre, melyek kedveznek a Penicillium roqueforti érlelés közbeni kifejlődésének, lehetővé téve ezáltal az egyenletesen eloszló erezet kialakulását.

A „Bleu des Causses” érlelése szorosan kötődik a meszes Causses-fennsíkok földrajzi területéhez, ahol természetes repedésekkel rendelkező barlangok találhatók, amelyeknek a létezése a talaj geológiai alakulásával függ össze. Ezeknek a repedéseknek köszönhetően, amelyek az idők során természetes úton jöttek létre a Causses-fennsíkok jellegzetes meszes talajában, légáramlatok keletkeznek a meszes fennsíkok felszíne és a föld mélyén elhelyezkedő pincék között, ahová frissességet és nedvességet szállítanak. E légáramlatok elősegítik a Penicillium roqueforti kifejlődésének kedvező környezet létrejöttét a sajt belsejében. Ennek a penészgombának köszönhető a „Bleu des Causses” kékes-zöldes erezete.

Az anaerob körülmények közötti utóérlelés, amely a pincében végzett érlelést követi, lehetővé teszi a Penicillium roqueforti fejlődésének lassítását, miközben enzimjei továbbra is ki tudják fejteni hatásukat (proteolízis és lipolízis). Ebben a fázisban alakul ki a sajt lágy és omlós textúrája, a kékpenész jellegzetes aromája, és szűnik meg kesernyéssége, amit friss, zamatos íz vált fel.

A „Bleu des Causses” fő érzékszervi jellemzői tehát nagyrészt a Penicillium roqueforti penészgomba természetes pincében zajló érlelés és utóérlelés során kifejtett hatásának köszönhetőek.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4a26bad1-2827-4edb-b58e-b06c876f6781/telechargement

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---