# Jurnalul Oficial C 76/28 f

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 76 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6128 februarie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 76

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6128 februarie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 9 și 12 mai 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 211, 30.6.2017 .
  TEXTE ADOPTATEȘedințele din 25 și 26 mai 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 217, 6.7.2017 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 9 și 12 mai 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 211, 30.6.2017 .
  TEXTE ADOPTATEȘedințele din 25 și 26 mai 2016
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 217, 6.7.2017 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 211, 30.6.2017 .

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 217, 6.7.2017 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 10 mai 2016 |
| 2018/C 76/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (2015/2224(INI)) | 2 |
| 2018/C 76/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la politica de coeziune în regiunile montane ale UE (2015/2279(INI)) | 11 |
| | Miercuri, 11 mai 2016 |
| 2018/C 76/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune (2016/2550(RSP)) | 23 |
| | Joi, 12 mai 2016 |
| 2018/C 76/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (2016/2692(RSP)) | 27 |
| 2018/C 76/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Gambia (2016/2693(RSP)) | 31 |
| 2018/C 76/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Djibouti (2016/2694(RSP)) | 35 |
| 2018/C 76/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul (2016/2532(RSP)) | 40 |
| 2018/C 76/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei (2016/2667(RSP)) | 43 |
| 2018/C 76/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (2016/2696(RSP)) | 45 |
| 2018/C 76/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (2016/2583(RSP)) | 49 |
| 2018/C 76/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE, (2015/2097(INI)) | 54 |
| 2018/C 76/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la implementarea dintr-o perspectivă de gen a Directivei 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (2015/2118(INI)) | 61 |
| | Miercuri, 26 mai 2016 |
| 2018/C 76/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la monedele virtuale (2016/2007(INI)) | 76 |
| 2018/C 76/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la fluxurile de date transatlantice (2016/2727(RSP)) | 82 |
| 2018/C 76/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la noi avantaje pentru consumatorii de energie (2015/2323(INI)) | 86 |
| 2018/C 76/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (2015/2228(INI)) | 93 |
| 2018/C 76/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la barierele netarifare de pe piața unică (2015/2346(INI)) | 105 |
| 2018/C 76/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2015/2354(INI)) | 112 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 10 mai 2016

2018/C 76/01

Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (2015/2224(INI))

2

2018/C 76/02

Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la politica de coeziune în regiunile montane ale UE (2015/2279(INI))

11

Miercuri, 11 mai 2016

2018/C 76/03

Rezoluţia Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune (2016/2550(RSP))

23

Joi, 12 mai 2016

2018/C 76/04

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (2016/2692(RSP))

27

2018/C 76/05

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Gambia (2016/2693(RSP))

31

2018/C 76/06

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Djibouti (2016/2694(RSP))

35

2018/C 76/07

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul (2016/2532(RSP))

40

2018/C 76/08

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei (2016/2667(RSP))

43

2018/C 76/09

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (2016/2696(RSP))

45

2018/C 76/10

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (2016/2583(RSP))

49

2018/C 76/11

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE, (2015/2097(INI))

54

2018/C 76/12

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la implementarea dintr-o perspectivă de gen a Directivei 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (2015/2118(INI))

61

Miercuri, 26 mai 2016

2018/C 76/13

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la monedele virtuale (2016/2007(INI))

76

2018/C 76/14

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la fluxurile de date transatlantice (2016/2727(RSP))

82

2018/C 76/15

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la noi avantaje pentru consumatorii de energie (2015/2323(INI))

86

2018/C 76/16

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (2015/2228(INI))

93

2018/C 76/17

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la barierele netarifare de pe piața unică (2015/2346(INI))

105

2018/C 76/18

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2015/2354(INI))

112

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 26 mai 2016 |
| 2018/C 76/19 | Decizia Parlamentului European din 26 mai 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno (2016/2003(IMM)) | 128 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 26 mai 2016

2018/C 76/19

Decizia Parlamentului European din 26 mai 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno (2016/2003(IMM))

128

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 10 mai 2016 |
| 2018/C 76/20 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2016 de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/341 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele tranzitorii pentru anumite dispoziții din Codul vamal al Uniunii, în cazul în care sistemele electronice relevante nu sunt încă operaționale, și de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA)) | 130 |
| 2018/C 76/21 | P8_TA(2016)0206Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată) | 132 |
| 2018/C 76/22 | P8_TA(2016)0207Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat) | 133 |
| 2018/C 76/23 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE)) | 134 |
| 2018/C 76/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de patru ani (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE)) | 135 |
| 2018/C 76/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE)) | 136 |
| 2018/C 76/26 | P8_TA(2016)0212Statisticile balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, în ceea ce privește conferirea către Comisie a unor competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe | 137 |
| | Miercuri, 11 mai 2016 |
| 2018/C 76/27 | P8_TA(2016)0214Derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri | 138 |
| 2018/C 76/28 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de aplicare a legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD)) | 139 |
| 2018/C 76/29 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat și programe de schimb de elevi, proiecte educaționale și muncă au pair (reformare) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD)) | 141 |
| | Joi, 12 mai 2016 |
| 2018/C 76/30 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS)) | 143 |
| | Miercuri, 26 mai 2016 |
| 2018/C 76/31 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Franței – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD)) | 158 |
| 2018/C 76/32 | Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Greciei – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD)) | 162 |
| 2018/C 76/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în favoarea Suediei, în conformitate cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului și cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE)) | 166 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 10 mai 2016

2018/C 76/20

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2016 de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/341 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele tranzitorii pentru anumite dispoziții din Codul vamal al Uniunii, în cazul în care sistemele electronice relevante nu sunt încă operaționale, și de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

130

2018/C 76/21

P8_TA(2016)0206Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))P8_TC1-COD(2014)0305Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată)

132

2018/C 76/22

P8_TA(2016)0207Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))P8_TC1-COD(2014)0309Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat)

133

2018/C 76/23

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

134

2018/C 76/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de patru ani (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

135

2018/C 76/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

136

2018/C 76/26

P8_TA(2016)0212Statisticile balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, în ceea ce privește conferirea către Comisie a unor competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))P8_TC1-COD(2014)0194Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe

137

Miercuri, 11 mai 2016

2018/C 76/27

P8_TA(2016)0214Derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))P8_TC1-COD(2015)0295Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri

138

2018/C 76/28

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de aplicare a legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

139

2018/C 76/29

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat și programe de schimb de elevi, proiecte educaționale și muncă au pair (reformare) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

141

Joi, 12 mai 2016

2018/C 76/30

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

143

Miercuri, 26 mai 2016

2018/C 76/31

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Franței – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

158

2018/C 76/32

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Greciei – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

162

2018/C 76/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în favoarea Suediei, în conformitate cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului și cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

166

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

28.2.2018

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2016-2017

Ședințele dintre 9 și 12 mai 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 211, 30.6.2017.

TEXTE ADOPTATE

Ședințele din 25 și 26 mai 2016

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 217, 6.7.2017.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 10 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/2

---

P8_TA(2016)0211

Noi instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020

Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (2015/2224(INI))

(2018/C 076/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special titlul XVIII,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul RDC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul RDC”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2328/2003, (CE) nr. 861/2006, (CE) nr. 1198/2006 și (CE) nr. 791/2007 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 1255/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (5),

| — | având în vedere Agenda teritorială a UE 2020, convenită în cadrul reuniunii ministeriale informale a miniștrilor responsabili de amenajare spațială și dezvoltare teritorială, desfășurată la 19 mai 2011 la Gödöllö, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda teritorială a UE 2020, convenită în cadrul reuniunii ministeriale informale a miniștrilor responsabili de amenajare spațială și dezvoltare teritorială, desfășurată la 19 mai 2011 la Gödöllö,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2012 privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2012 privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (6),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 iulie 2015 referitor la rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 9 iulie 2015 referitor la rezultatul negocierilor privind acordurile de parteneriat și programele operaționale (7),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2014 privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), ca instrument al politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020, în vederea dezvoltării locale, rurale, urbane și periurbane (aviz exploratoriu, la solicitarea Președinției elene a Consiliului UE) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2014 privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC), ca instrument al politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020, în vederea dezvoltării locale, rurale, urbane și periurbane (aviz exploratoriu, la solicitarea Președinției elene a Consiliului UE) (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la optimizarea rolului dezvoltării teritoriale în cadrul politicii de coeziune (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2013 referitoare la optimizarea rolului dezvoltării teritoriale în cadrul politicii de coeziune (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (11),

| — | având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (12),

| — | având în vedere informarea intitulată „Instrumente pentru sprijinirea dimensiunii teritoriale și urbane din cadrul politicii de coeziune: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC)”, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere informarea intitulată „Instrumente pentru sprijinirea dimensiunii teritoriale și urbane din cadrul politicii de coeziune: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC)”, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, octombrie 2015,

| — | având în vedere studiul intitulat „Guvernanța teritorială și politica de coeziune”, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Guvernanța teritorială și politica de coeziune”, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, iulie 2015,

| — | având în vedere studiul intitulat „Coerența strategică a politicii de coeziune: comparație între perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Coerența strategică a politicii de coeziune: comparație între perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Direcția B: Politici structurale și de coeziune, Parlamentul European, februarie 2015,

| — | având în vedere cel de-al șaselea Raport al Comisiei de coeziune economică, socială și teritorială: investiții pentru locuri de muncă și creștere – Promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE, iulie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea Raport al Comisiei de coeziune economică, socială și teritorială: investiții pentru locuri de muncă și creștere – Promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și orașele UE, iulie 2014,

| — | având în vedere studiul intitulat „Agenda teritorială 2020 pusă în practică – Creșterea eficienței și a eficacității politicii de coeziune printr-o abordare bazată pe realitățile din teritoriu”, volumul II – studii de caz, Comisia Europeană, mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Agenda teritorială 2020 pusă în practică – Creșterea eficienței și a eficacității politicii de coeziune printr-o abordare bazată pe realitățile din teritoriu”, volumul II – studii de caz, Comisia Europeană, mai 2015,

| — | având în vedere raportul intitulat „Modalități de consolidare a dimensiunii teritoriale a Strategiei Europa 2020 și politica de coeziune a UE bazată pe Agenda teritorială 2020”, elaborat la cererea Președinției poloneze a Consiliului Uniunii Europene, septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Modalități de consolidare a dimensiunii teritoriale a Strategiei Europa 2020 și politica de coeziune a UE bazată pe Agenda teritorială 2020”, elaborat la cererea Președinției poloneze a Consiliului Uniunii Europene, septembrie 2011,

| — | având în vedere raportul intitulat „Crearea locurilor de muncă și dezvoltarea economică locală”, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare economică (OCDE), noiembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Crearea locurilor de muncă și dezvoltarea economică locală”, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare economică (OCDE), noiembrie 2014,

| — | având în vedere raportul intitulat „Poziția de lider economic la nivel local”, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare economică (OCDE), 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Poziția de lider economic la nivel local”, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare economică (OCDE), 2015,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0032/2016),

| A. | întrucât coeziunea teritorială reprezintă un obiectiv fundamental al Uniunii Europene, consacrat în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

A.

întrucât coeziunea teritorială reprezintă un obiectiv fundamental al Uniunii Europene, consacrat în Tratatul de la Lisabona;

| B. | întrucât generația de politici de coeziune 2014-2020 prevede și încurajează utilizarea abordărilor integrate și bazate pe realitățile din teritoriu, în vederea stimulării coeziunii economice, sociale și teritoriale, promovând totodată și guvernanța teritorială; |
| --- | --- |

B.

întrucât generația de politici de coeziune 2014-2020 prevede și încurajează utilizarea abordărilor integrate și bazate pe realitățile din teritoriu, în vederea stimulării coeziunii economice, sociale și teritoriale, promovând totodată și guvernanța teritorială;

| C. | întrucât abordările integrate și bazate pe realitățile din teritoriu pot îmbunătăți eficacitatea și eficiența intervenției publice, îndeplinind nevoile specifice din teritorii și contribuind la atractivitatea lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât abordările integrate și bazate pe realitățile din teritoriu pot îmbunătăți eficacitatea și eficiența intervenției publice, îndeplinind nevoile specifice din teritorii și contribuind la atractivitatea lor;

| D. | întrucât DLRC și ITI constituie instrumente inovatoare în politica de coeziune, pe care unele state membre le vor implementa în această formă pentru prima dată și care pot contribui în mod semnificativ la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la crearea de locuri de muncă de calitate la nivel local, la dezvoltarea durabilă și la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât DLRC și ITI constituie instrumente inovatoare în politica de coeziune, pe care unele state membre le vor implementa în această formă pentru prima dată și care pot contribui în mod semnificativ la realizarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la crearea de locuri de muncă de calitate la nivel local, la dezvoltarea durabilă și la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| E. | întrucât noile inițiative ITI și DLRC reprezintă schimbări ale măsurilor luate în ceea ce privește abilitatea părților interesate locale de a combina fluxurile de fonduri cu inițiativele locale bine orientate; |
| --- | --- |

E.

întrucât noile inițiative ITI și DLRC reprezintă schimbări ale măsurilor luate în ceea ce privește abilitatea părților interesate locale de a combina fluxurile de fonduri cu inițiativele locale bine orientate;

| F. | întrucât împuternicirea structurilor regionale și locale este esențială pentru realizarea deplină a politicii de coeziune economică, socială și teritorială; întrucât abordările inovatoare, care acordă prioritate cunoștințelor locale pentru a aborda problemele locale prin soluții locale au câștigat o importanță tot mai mare; întrucât guvernanța participativă, cum ar fi bugetarea participativă, deține instrumentele necesare de participare publică menite să responsabilizeze deciziile la nivelul comunității locale; |
| --- | --- |

F.

întrucât împuternicirea structurilor regionale și locale este esențială pentru realizarea deplină a politicii de coeziune economică, socială și teritorială; întrucât abordările inovatoare, care acordă prioritate cunoștințelor locale pentru a aborda problemele locale prin soluții locale au câștigat o importanță tot mai mare; întrucât guvernanța participativă, cum ar fi bugetarea participativă, deține instrumentele necesare de participare publică menite să responsabilizeze deciziile la nivelul comunității locale;

| G. | întrucât DLRC se bazează pe experiența acumulată în punerea în aplicare a inițiativelor LEADER, URBAN și EQUAL în perioadele de finanțare anterioare și, în principal, pe abordarea LEADER, care a condus la o creștere exponențială a grupurilor de acțiune locală (GAL), de la crearea sa în 1991 și a contribuit semnificativ la îmbunătățirea calității vieții populației, în special în mediul rural; |
| --- | --- |

G.

întrucât DLRC se bazează pe experiența acumulată în punerea în aplicare a inițiativelor LEADER, URBAN și EQUAL în perioadele de finanțare anterioare și, în principal, pe abordarea LEADER, care a condus la o creștere exponențială a grupurilor de acțiune locală (GAL), de la crearea sa în 1991 și a contribuit semnificativ la îmbunătățirea calității vieții populației, în special în mediul rural;

| H. | întrucât DLRC este obligatorie doar pentru FEADR și opțională pentru FEDR, FSE și FEPAM; |
| --- | --- |

H.

întrucât DLRC este obligatorie doar pentru FEADR și opțională pentru FEDR, FSE și FEPAM;

| I. | întrucât aceste două noi instrumente pot juca un rol important în adaptarea la schimbările demografice și la inversarea dezechilibrelor de dezvoltare între regiuni; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste două noi instrumente pot juca un rol important în adaptarea la schimbările demografice și la inversarea dezechilibrelor de dezvoltare între regiuni;

| J. | întrucât DLRC adoptă mai curând o abordare ascendentă care vizează stabilirea de obiective și proiecte de finanțare asociate cu nevoile locale ale comunității în locul impunerii unor obiective la nivel național; |
| --- | --- |

J.

întrucât DLRC adoptă mai curând o abordare ascendentă care vizează stabilirea de obiective și proiecte de finanțare asociate cu nevoile locale ale comunității în locul impunerii unor obiective la nivel național;

| K. | întrucât ITI reprezintă un instrument care poate fi utilizat pentru a adopta măsuri integrate în scopul dezvoltării urbane durabile, astfel cum este definită la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013; |
| --- | --- |

K.

întrucât ITI reprezintă un instrument care poate fi utilizat pentru a adopta măsuri integrate în scopul dezvoltării urbane durabile, astfel cum este definită la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013;

| L. | întrucât există diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește structurile de guvernanță și experiența în inițiativele de dezvoltare bazate pe o abordare ascendentă; |
| --- | --- |

L.

întrucât există diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește structurile de guvernanță și experiența în inițiativele de dezvoltare bazate pe o abordare ascendentă;

| M. | întrucât capacitatea și implicarea actorilor regionali și locali sunt esențiale pentru reușita acestor instrumente, fără a se aduce atingere competențelor definite pentru fiecare structură; |
| --- | --- |

M.

întrucât capacitatea și implicarea actorilor regionali și locali sunt esențiale pentru reușita acestor instrumente, fără a se aduce atingere competențelor definite pentru fiecare structură;

| N. | întrucât autoritățile regionale și locale sunt solicitate să intervină în deciziile privind propria dezvoltare și să promoveze sinergii între sectoarele public și privat, ca orientări fundamentale capabile să asigure gestionarea și administrarea eficientă a proiectelor, și să garanteze stabilitatea angajamentelor; |
| --- | --- |

N.

întrucât autoritățile regionale și locale sunt solicitate să intervină în deciziile privind propria dezvoltare și să promoveze sinergii între sectoarele public și privat, ca orientări fundamentale capabile să asigure gestionarea și administrarea eficientă a proiectelor, și să garanteze stabilitatea angajamentelor;

| O. | întrucât este esențial ca autoritățile locale și regionale, în deciziile privind propria dezvoltare, în funcție de contribuția comunității, să-și identifice în mod adecvat resursele și avantajele strategice și să le valorifice atunci când își dezvoltă strategiile de dezvoltare regională și locală, care, împreună cu contribuția comunității lor, ar duce la creșterea calității vieții prin clarificarea problemelor care apar, stabilirea priorităților și conturarea de soluții sustenabile împreună cu cetățenii; |
| --- | --- |

O.

întrucât este esențial ca autoritățile locale și regionale, în deciziile privind propria dezvoltare, în funcție de contribuția comunității, să-și identifice în mod adecvat resursele și avantajele strategice și să le valorifice atunci când își dezvoltă strategiile de dezvoltare regională și locală, care, împreună cu contribuția comunității lor, ar duce la creșterea calității vieții prin clarificarea problemelor care apar, stabilirea priorităților și conturarea de soluții sustenabile împreună cu cetățenii;

| P. | întrucât articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 prevede că, în funcție de „situația sa teritorială specifică, fiecare stat membru stabilește principiile de selectare a zonelor urbane în care trebuie implementate acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național”; |
| --- | --- |

P.

întrucât articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 prevede că, în funcție de „situația sa teritorială specifică, fiecare stat membru stabilește principiile de selectare a zonelor urbane în care trebuie implementate acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național”;

| Q. | întrucât inițiativa RURBAN de cooperare între mediul rural și urban contribuie la consolidarea competitivității regionale și creează parteneriate pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât inițiativa RURBAN de cooperare între mediul rural și urban contribuie la consolidarea competitivității regionale și creează parteneriate pentru dezvoltare;

| R. | întrucât la nivelul Uniunii Europene se dorește o bugetare bazată pe performanță și întrucât este necesar ca resursele alocate în cadrul ITI și DLRC să fie folosite cu eficiență, prin atingerea obiectivelor politice și a priorităților stabilite, să aibă cea mai mare valoare adăugată pentru obiectivul urmărit, iar rezultatele obținute ar trebui să fie livrate la cel mai mic cost posibil; |
| --- | --- |

R.

întrucât la nivelul Uniunii Europene se dorește o bugetare bazată pe performanță și întrucât este necesar ca resursele alocate în cadrul ITI și DLRC să fie folosite cu eficiență, prin atingerea obiectivelor politice și a priorităților stabilite, să aibă cea mai mare valoare adăugată pentru obiectivul urmărit, iar rezultatele obținute ar trebui să fie livrate la cel mai mic cost posibil;

Considerații generale

| 1. | ia act de faptul că implicarea concretă, din etapa inițială, a actorilor locali și regionali și angajamentul și răspunderea lor în strategiile de dezvoltare teritorială și delegarea adecvată a responsabilităților și resurselor care niveluri decizionale inferioare sunt esențiale pentru ca abordarea ascendentă să fie încununată de succes; consideră că implicarea partenerilor poate, de asemenea, să consolideze abordarea integrată și teritorială, în special acolo unde absorbția instrumentelor DLRC și ITI este scăzută; subliniază totuși faptul că actorii locali au nevoie de sprijin tehnic și financiar de la nivel regional, național și al Uniunii, în special în etapele inițiale ale procesului de implementare; |
| --- | --- |

1.

ia act de faptul că implicarea concretă, din etapa inițială, a actorilor locali și regionali și angajamentul și răspunderea lor în strategiile de dezvoltare teritorială și delegarea adecvată a responsabilităților și resurselor care niveluri decizionale inferioare sunt esențiale pentru ca abordarea ascendentă să fie încununată de succes; consideră că implicarea partenerilor poate, de asemenea, să consolideze abordarea integrată și teritorială, în special acolo unde absorbția instrumentelor DLRC și ITI este scăzută; subliniază totuși faptul că actorii locali au nevoie de sprijin tehnic și financiar de la nivel regional, național și al Uniunii, în special în etapele inițiale ale procesului de implementare;

| 2. | solicită dezvoltarea de strategii în primele etape ale procesului de punere în aplicare împreună cu actorii regionali și locali, în special în ceea ce privește formarea specifică și de specialitate, acordarea de sprijin tehnic și financiar, ca urmare a unui parteneriat real între regiuni, statele membre și UE; |
| --- | --- |

2.

solicită dezvoltarea de strategii în primele etape ale procesului de punere în aplicare împreună cu actorii regionali și locali, în special în ceea ce privește formarea specifică și de specialitate, acordarea de sprijin tehnic și financiar, ca urmare a unui parteneriat real între regiuni, statele membre și UE;

| 3. | consideră că subdelegarea competențelor și resurselor în cadrul fondurilor ESI trebuie să fie promovată în continuare și că rezervele autorităților de gestionare de a acționa în acest sens ar putea limita potențialul celor două instrumente; invită statele membre să promoveze o abordare ascendentă, transferând responsabilitatea către grupurile locale; invită Comisia, rămânând pe deplin în cadrul competențelor sale, să formuleze recomandări și orientări complete pentru statele membre cu privire la modalitățile în care acestea pot depăși problema lipsei de încredere și obstacolele administrative între diversele niveluri de guvernanță în legătură cu implementarea DLRC și ITI; |
| --- | --- |

3.

consideră că subdelegarea competențelor și resurselor în cadrul fondurilor ESI trebuie să fie promovată în continuare și că rezervele autorităților de gestionare de a acționa în acest sens ar putea limita potențialul celor două instrumente; invită statele membre să promoveze o abordare ascendentă, transferând responsabilitatea către grupurile locale; invită Comisia, rămânând pe deplin în cadrul competențelor sale, să formuleze recomandări și orientări complete pentru statele membre cu privire la modalitățile în care acestea pot depăși problema lipsei de încredere și obstacolele administrative între diversele niveluri de guvernanță în legătură cu implementarea DLRC și ITI;

| 4. | subliniază că, la nivel local, proiectarea unor strategii inovatoare multisectoriale integrate de înaltă calitate constituie o provocare, în special atunci când aceasta trebuie să fie realizată într-un mod participativ; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, la nivel local, proiectarea unor strategii inovatoare multisectoriale integrate de înaltă calitate constituie o provocare, în special atunci când aceasta trebuie să fie realizată într-un mod participativ;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că, deși măsurile adoptate în conformitate cu aceste instrumente trebuie să țină cont de prioritățile actorilor locali, ele trebuie să fie aliniate cu obiectivele generale ale programelor operaționale, precum și cu alte strategii de dezvoltare națională, regională și locală și cu strategii de specializare inteligentă, permițând marje de flexibilitate; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că, deși măsurile adoptate în conformitate cu aceste instrumente trebuie să țină cont de prioritățile actorilor locali, ele trebuie să fie aliniate cu obiectivele generale ale programelor operaționale, precum și cu alte strategii de dezvoltare națională, regională și locală și cu strategii de specializare inteligentă, permițând marje de flexibilitate;

| 6. | reamintește că nu doar programele UE trebuie integrate mai bine și într-un mod mai flexibil, ci și politicile naționale și regionale; subliniază că asigurarea unui spirit mai general de reformă a guvernanței va contribui la asigurarea faptului că fondurile UE nu sunt furnizate într-un cadru „paralel” cu politicile naționale și regionale, ci mai curând sunt incluse într-o acțiune mai largă pentru a produce rezultate economice durabile; |
| --- | --- |

6.

reamintește că nu doar programele UE trebuie integrate mai bine și într-un mod mai flexibil, ci și politicile naționale și regionale; subliniază că asigurarea unui spirit mai general de reformă a guvernanței va contribui la asigurarea faptului că fondurile UE nu sunt furnizate într-un cadru „paralel” cu politicile naționale și regionale, ci mai curând sunt incluse într-o acțiune mai largă pentru a produce rezultate economice durabile;

| 7. | consideră că șomajul în rândul tinerilor, împreună cu lipsa de finanțare a IMM-urilor, reprezintă problemele cele mai urgente din statele membre; subliniază faptul că, în cadrul priorităților lor, strategiile de dezvoltare locală și teritorială trebuie să abordeze aceste probleme; invită autoritățile locale și regionale să ofere stimulente fiscale și de altă natură pentru a promova locuri de muncă pentru tineri și mobilitatea intraregională a tinerilor și să acorde prioritate formării profesionale, în parteneriat cu instituțiile de formare; |
| --- | --- |

7.

consideră că șomajul în rândul tinerilor, împreună cu lipsa de finanțare a IMM-urilor, reprezintă problemele cele mai urgente din statele membre; subliniază faptul că, în cadrul priorităților lor, strategiile de dezvoltare locală și teritorială trebuie să abordeze aceste probleme; invită autoritățile locale și regionale să ofere stimulente fiscale și de altă natură pentru a promova locuri de muncă pentru tineri și mobilitatea intraregională a tinerilor și să acorde prioritate formării profesionale, în parteneriat cu instituțiile de formare;

| 8. | recomandă ca autoritățile locale și regionale să acorde o atenție specială proiectelor care vizează adaptarea localităților și regiunilor la noua realitate demografică și pentru a contracara dezechilibrele care rezultă din aceasta, inclusiv, prin: 1. adaptarea infrastructurilor sociale și de mobilitate la schimbările demografice și la fluxurile migratorii; 2. crearea de bunuri și servicii specifice adresate unei populații îmbătrânite; 3. sprijinirea oportunităților de muncă pentru persoanele în vârstă, femei și migranți, care contribuie la incluziunea socială; 4. consolidarea conexiunii digitale și crearea de platforme care să permită și să încurajeze participarea și interacțiunea cetățenilor din regiunile cele mai izolate cu diferite servicii administrative, sociale și politice de la toate nivelurile (local, regional, național și european); |
| --- | --- |

8.

recomandă ca autoritățile locale și regionale să acorde o atenție specială proiectelor care vizează adaptarea localităților și regiunilor la noua realitate demografică și pentru a contracara dezechilibrele care rezultă din aceasta, inclusiv, prin: 1. adaptarea infrastructurilor sociale și de mobilitate la schimbările demografice și la fluxurile migratorii; 2. crearea de bunuri și servicii specifice adresate unei populații îmbătrânite; 3. sprijinirea oportunităților de muncă pentru persoanele în vârstă, femei și migranți, care contribuie la incluziunea socială; 4. consolidarea conexiunii digitale și crearea de platforme care să permită și să încurajeze participarea și interacțiunea cetățenilor din regiunile cele mai izolate cu diferite servicii administrative, sociale și politice de la toate nivelurile (local, regional, național și european);

| 9. | invită Comisia Europeană și statele membre să furnizeze sprijin, formare și orientare suplimentare autorităților mai mici și mai puțin dezvoltate, care au resurse și capacități mai limitate și pentru care sarcina administrativă și complexitatea legate de implementarea acestor instrumente pot fi dificil de asumat, în momentul planificării și implementării; reamintește că coeziunea teritorială începe de la bază și trebuie să implice și entități administrative minore, fără excluziune și discriminare în ceea ce privește accesul la instrumentele DLRC și ITI; invită Comisia să comunice rezultatele privind cele mai bune practici în fiecare stat membru și sugerează schimbul lor prin intermediul unei rețele online care să permită acestor entități să aibă oportunități egale de acces la instrumente; încurajează autoritățile naționale și regionale să propună soluții în vederea grupării entităților administrative mici, ținând cont de dimensiunea teritorială și nevoile specifice de dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia Europeană și statele membre să furnizeze sprijin, formare și orientare suplimentare autorităților mai mici și mai puțin dezvoltate, care au resurse și capacități mai limitate și pentru care sarcina administrativă și complexitatea legate de implementarea acestor instrumente pot fi dificil de asumat, în momentul planificării și implementării; reamintește că coeziunea teritorială începe de la bază și trebuie să implice și entități administrative minore, fără excluziune și discriminare în ceea ce privește accesul la instrumentele DLRC și ITI; invită Comisia să comunice rezultatele privind cele mai bune practici în fiecare stat membru și sugerează schimbul lor prin intermediul unei rețele online care să permită acestor entități să aibă oportunități egale de acces la instrumente; încurajează autoritățile naționale și regionale să propună soluții în vederea grupării entităților administrative mici, ținând cont de dimensiunea teritorială și nevoile specifice de dezvoltare;

| 10. | încurajează statele membre să definească o strategie pentru a extinde utilizarea DLRC și ITI prin intermediul finanțării din mai multe fonduri pentru crearea unor strategii de dezvoltare regionale și locale mai eficiente, în special în zonele menționate la articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; invită statele membre să utilizeze flexibilitatea, după caz, astfel cum este prevăzut la articolul 33 alineatul (6) din RDC, pentru a face față mai bine particularităților acestor regiuni; încurajează adoptarea de măsuri specifice de asistență tehnică și de consolidare a capacităților în favoarea organismelor administrative din aceste zone, având în vedere izolarea acestora și dezavantajul concurențial parțial; |
| --- | --- |

10.

încurajează statele membre să definească o strategie pentru a extinde utilizarea DLRC și ITI prin intermediul finanțării din mai multe fonduri pentru crearea unor strategii de dezvoltare regionale și locale mai eficiente, în special în zonele menționate la articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; invită statele membre să utilizeze flexibilitatea, după caz, astfel cum este prevăzut la articolul 33 alineatul (6) din RDC, pentru a face față mai bine particularităților acestor regiuni; încurajează adoptarea de măsuri specifice de asistență tehnică și de consolidare a capacităților în favoarea organismelor administrative din aceste zone, având în vedere izolarea acestora și dezavantajul concurențial parțial;

| 11. | subliniază faptul că integrarea unor fonduri multiple rămâne o provocare pentru factorii interesați, în special în contextul DLRC și ITI; consideră că sunt necesare măsuri de simplificare pentru a crea condiții de utilizare a acestor instrumente; salută, prin urmare, instituirea Grupului la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor structurale și de investiții europene și eforturile Comisiei în domeniul unei mai bune legiferări; subliniază că este necesar să se găsească un cadru european în formularea de recomandări; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că integrarea unor fonduri multiple rămâne o provocare pentru factorii interesați, în special în contextul DLRC și ITI; consideră că sunt necesare măsuri de simplificare pentru a crea condiții de utilizare a acestor instrumente; salută, prin urmare, instituirea Grupului la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor structurale și de investiții europene și eforturile Comisiei în domeniul unei mai bune legiferări; subliniază că este necesar să se găsească un cadru european în formularea de recomandări;

| 12. | subliniază, în special, că este necesar să se abordeze practicile de suprareglementare prin care sunt create cerințe suplimentare și deseori inutile, precum și obstacole la nivel național, regional și local; ia act de faptul că, deseori, există numeroase proceduri de audit care măresc sarcina financiară și administrativă a beneficiarilor; insistă asupra necesității de a evita suprapunerea sarcinilor administrative și subliniază importanța stabilirii condițiilor de investiții și parteneriate public-privat; recomandă ca activitățile de audit să fie armonizate și ca monitorizarea să se concentreze asupra procesului și evaluării performanței, menținând totodată eficiența controalelor; |
| --- | --- |

12.

subliniază, în special, că este necesar să se abordeze practicile de suprareglementare prin care sunt create cerințe suplimentare și deseori inutile, precum și obstacole la nivel național, regional și local; ia act de faptul că, deseori, există numeroase proceduri de audit care măresc sarcina financiară și administrativă a beneficiarilor; insistă asupra necesității de a evita suprapunerea sarcinilor administrative și subliniază importanța stabilirii condițiilor de investiții și parteneriate public-privat; recomandă ca activitățile de audit să fie armonizate și ca monitorizarea să se concentreze asupra procesului și evaluării performanței, menținând totodată eficiența controalelor;

| 13. | invită Comisia și statele membre să dezvolte și să implementeze activități de formare specializate, concentrându-se asupra DLRC și ITI pentru actorii locali și regionali și invită Comisia să acorde atenție programelor de formare orientate către beneficiari locali; consideră că este esențial să se asigure implicarea și reprezentarea tuturor sectoarelor relevante ale societății în aceste activități; subliniază importanța unei utilizări eficiente și eficace a asistenței tehnice în vederea sprijinirii acestor instrumente, fără a dubla structurile; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia și statele membre să dezvolte și să implementeze activități de formare specializate, concentrându-se asupra DLRC și ITI pentru actorii locali și regionali și invită Comisia să acorde atenție programelor de formare orientate către beneficiari locali; consideră că este esențial să se asigure implicarea și reprezentarea tuturor sectoarelor relevante ale societății în aceste activități; subliniază importanța unei utilizări eficiente și eficace a asistenței tehnice în vederea sprijinirii acestor instrumente, fără a dubla structurile;

| 14. | apreciază accentul pe care Comisia îl pune pe rezultatele și concluziile care ar trebui să îi ajute, de asemenea, pe legiuitorii locali să își îndrepte atenția excesivă pe care o acordă absorbției fondurilor și catalogării proceselor de punere în aplicare spre identificarea unor obiective reale și semnificative care să producă schimbări concrete pentru întreprinderile locale și pentru rezidenți; |
| --- | --- |

14.

apreciază accentul pe care Comisia îl pune pe rezultatele și concluziile care ar trebui să îi ajute, de asemenea, pe legiuitorii locali să își îndrepte atenția excesivă pe care o acordă absorbției fondurilor și catalogării proceselor de punere în aplicare spre identificarea unor obiective reale și semnificative care să producă schimbări concrete pentru întreprinderile locale și pentru rezidenți;

| 15. | își exprimă îngrijorarea legată de lipsa de comunicare adecvată între diferitele părți interesate; încurajează inițiativele care urmăresc creșterea schimbului de informații; invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să consolideze coordonarea și diseminarea de informații privind DLRC și ITI; insistă ca DLRC și ITI să mărească participarea cetățenilor la guvernanța locală și regională prin implicarea directă în procesul decizional pentru a crește responsabilitatea deciziilor și solicită autorităților locale și regionale să adopte măsuri adecvate pentru a implica cetățenii în consultările publice, încurajând un nivel mai ridicat de cultură deliberativă și de colaborare; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea legată de lipsa de comunicare adecvată între diferitele părți interesate; încurajează inițiativele care urmăresc creșterea schimbului de informații; invită Comisia ca, în cooperare cu statele membre, să consolideze coordonarea și diseminarea de informații privind DLRC și ITI; insistă ca DLRC și ITI să mărească participarea cetățenilor la guvernanța locală și regională prin implicarea directă în procesul decizional pentru a crește responsabilitatea deciziilor și solicită autorităților locale și regionale să adopte măsuri adecvate pentru a implica cetățenii în consultările publice, încurajând un nivel mai ridicat de cultură deliberativă și de colaborare;

| 16. | încurajează Comisia, statele membre și regiunile, după caz, să se asigure că există mecanisme adecvate pentru a evita problemele între autoritățile de gestionare și parteneriatele individuale și, de asemenea, să se asigure că potențialii beneficiari sunt bine informați și protejați cu privire la aceste mecanisme; ia act de întârzierile cauzate de soluționarea litigiilor în urma contestațiilor și insistă asupra stabilirii unui set de reguli precise care să stabilească procedurile de contestare și soluționare rapidă a achizițiilor publice; |
| --- | --- |

16.

încurajează Comisia, statele membre și regiunile, după caz, să se asigure că există mecanisme adecvate pentru a evita problemele între autoritățile de gestionare și parteneriatele individuale și, de asemenea, să se asigure că potențialii beneficiari sunt bine informați și protejați cu privire la aceste mecanisme; ia act de întârzierile cauzate de soluționarea litigiilor în urma contestațiilor și insistă asupra stabilirii unui set de reguli precise care să stabilească procedurile de contestare și soluționare rapidă a achizițiilor publice;

| 17. | invită Comisia și, în special, Direcția Generală Politică Regională și Urbană din cadrul acesteia, să instituie un cadru de cooperare cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), cu scopul de a beneficia de pe urma experienței îndelungate a acesteia în aplicarea Programului pentru dezvoltare economică și creare a locurilor de muncă la nivel local (LEED), precum și să urmărească crearea unor sinergii între instrumente, în special cu privire la consolidarea capacității de implementare a actorilor locali; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia și, în special, Direcția Generală Politică Regională și Urbană din cadrul acesteia, să instituie un cadru de cooperare cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), cu scopul de a beneficia de pe urma experienței îndelungate a acesteia în aplicarea Programului pentru dezvoltare economică și creare a locurilor de muncă la nivel local (LEED), precum și să urmărească crearea unor sinergii între instrumente, în special cu privire la consolidarea capacității de implementare a actorilor locali;

| 18. | subliniază importanța măririi eforturilor, atât de către statele membre, cât și de către Comisie, pentru a extinde utilizarea de noi instrumente în contextul cooperării teritoriale europene (CTE); subliniază că zonele învecinate aflate la frontieră se confruntă adesea cu provocări care pot fi combătute mai bine în comun, la nivel local; |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța măririi eforturilor, atât de către statele membre, cât și de către Comisie, pentru a extinde utilizarea de noi instrumente în contextul cooperării teritoriale europene (CTE); subliniază că zonele învecinate aflate la frontieră se confruntă adesea cu provocări care pot fi combătute mai bine în comun, la nivel local;

| 19. | este preocupat de rata ridicată a șomajului din numeroase state membre și regiuni ale UE; încurajează statele membre să utilizeze aceste instrumente în proiecte pentru a crea locuri de muncă de calitate și oportunități pentru IMM-uri, a promova investițiile, creșterea durabilă și incluzivă și investițiile sociale, în special în regiunile și subregiunile care au cea mai mare nevoie de acestea; subliniază în acest sens importanța unor fonduri integrate și, în special, combinarea fondurilor FSE și FEDR; subliniază potențialul de reinvestiții al unor părți din impozitele locale în activități orientate spre performanță; invită Comisia să elaboreze o strategie de investiții specială, în conformitate cu Pachetul de investiții sociale, de care ar putea beneficia regiunile cu nivelurile cele mai ridicate ale șomajului; |
| --- | --- |

19.

este preocupat de rata ridicată a șomajului din numeroase state membre și regiuni ale UE; încurajează statele membre să utilizeze aceste instrumente în proiecte pentru a crea locuri de muncă de calitate și oportunități pentru IMM-uri, a promova investițiile, creșterea durabilă și incluzivă și investițiile sociale, în special în regiunile și subregiunile care au cea mai mare nevoie de acestea; subliniază în acest sens importanța unor fonduri integrate și, în special, combinarea fondurilor FSE și FEDR; subliniază potențialul de reinvestiții al unor părți din impozitele locale în activități orientate spre performanță; invită Comisia să elaboreze o strategie de investiții specială, în conformitate cu Pachetul de investiții sociale, de care ar putea beneficia regiunile cu nivelurile cele mai ridicate ale șomajului;

| 20. | subliniază potențialul unei abordări ascendente a DLRC pentru sprijinirea strategiilor de dezvoltare locală, de creare a locurilor de muncă și de încurajare a dezvoltării rurale durabile; consideră că ITI și DLRC au potențialul de a răspunde direct nevoilor și provocărilor locale într-un mod mai concentrat și adecvat; insistă asupra faptului că este necesar să se includă mai bine zonele urbane în acest mecanism și invită Comisia să urmărească activ această strategie; ia act de faptul că ITI constituie un mecanism de livrare eficace pentru punerea în aplicare a Planurilor integrate de regenerare și dezvoltare urbană; îndeamnă Comisia să pună în aplicare regulamente care să acopere finanțarea DLRC și ITI din fondurile ESI în ansamblu, pentru a consolida sinergiile; |
| --- | --- |

20.

subliniază potențialul unei abordări ascendente a DLRC pentru sprijinirea strategiilor de dezvoltare locală, de creare a locurilor de muncă și de încurajare a dezvoltării rurale durabile; consideră că ITI și DLRC au potențialul de a răspunde direct nevoilor și provocărilor locale într-un mod mai concentrat și adecvat; insistă asupra faptului că este necesar să se includă mai bine zonele urbane în acest mecanism și invită Comisia să urmărească activ această strategie; ia act de faptul că ITI constituie un mecanism de livrare eficace pentru punerea în aplicare a Planurilor integrate de regenerare și dezvoltare urbană; îndeamnă Comisia să pună în aplicare regulamente care să acopere finanțarea DLRC și ITI din fondurile ESI în ansamblu, pentru a consolida sinergiile;

| 21. | informează Comisia că, pentru a face progrese concrete către îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, trebuie acordată mai multă atenție, în revizuirea strategiei respective și a CFM, realităților regionale și locale, precum și caracteristicilor specifice ale zonelor în cauză; |
| --- | --- |

21.

informează Comisia că, pentru a face progrese concrete către îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, trebuie acordată mai multă atenție, în revizuirea strategiei respective și a CFM, realităților regionale și locale, precum și caracteristicilor specifice ale zonelor în cauză;

Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC)

| 22. | salută înființarea noului instrument DLRC, care a depășit inițiativa LEADER privind consolidarea autonomiei comunităților locale și furnizarea unor soluții locale specifice, nu numai prin FEADR, dar și prin alte fonduri structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

22.

salută înființarea noului instrument DLRC, care a depășit inițiativa LEADER privind consolidarea autonomiei comunităților locale și furnizarea unor soluții locale specifice, nu numai prin FEADR, dar și prin alte fonduri structurale și de investiții europene;

| 23. | subliniază faptul că DLRC oferă posibilități pentru zonele urbane și periurbane, și ar trebui să fie o parte importantă a unor strategii mai largi de dezvoltare urbană, inclusiv prin cooperare transfrontalieră; reamintește că, în scopul garantării eficacității maxime a strategiilor de dezvoltare teritorială, dezvoltarea zonelor urbane trebuie să fie durabilă și în concordanță cu cea a zonelor înconjurătoare, periurbane și rurale; |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că DLRC oferă posibilități pentru zonele urbane și periurbane, și ar trebui să fie o parte importantă a unor strategii mai largi de dezvoltare urbană, inclusiv prin cooperare transfrontalieră; reamintește că, în scopul garantării eficacității maxime a strategiilor de dezvoltare teritorială, dezvoltarea zonelor urbane trebuie să fie durabilă și în concordanță cu cea a zonelor înconjurătoare, periurbane și rurale;

| 24. | regretă faptul că într-o serie de state membre, DLRC va fi instituit pe baza unui fond unic, ceea ce poate antrena pierderea oportunităților de creare a unor strategii mai eficiente de dezvoltare locală; reamintește importanța unei abordări integrate și nevoia de a implica un număr cât mai mare de părți interesate din societatea civilă locală; |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că într-o serie de state membre, DLRC va fi instituit pe baza unui fond unic, ceea ce poate antrena pierderea oportunităților de creare a unor strategii mai eficiente de dezvoltare locală; reamintește importanța unei abordări integrate și nevoia de a implica un număr cât mai mare de părți interesate din societatea civilă locală;

| 25. | salută instituirea Grupului orizontal de lucru privind parteneriatul, înființat datorită DG REGIO; |
| --- | --- |

25.

salută instituirea Grupului orizontal de lucru privind parteneriatul, înființat datorită DG REGIO;

| 26. | solicită respectarea riguroasă a Codului de conduită în materie de parteneriat, în special în ceea ce privește aplicarea principiului parteneriatului în punerea în aplicare a ITI și a DLRC; |
| --- | --- |

26.

solicită respectarea riguroasă a Codului de conduită în materie de parteneriat, în special în ceea ce privește aplicarea principiului parteneriatului în punerea în aplicare a ITI și a DLRC;

| 27. | încurajează consolidarea capacităților și acțiunile de sensibilizare și participarea activă a partenerilor sociali și economici, precum și a actorilor societății civile, astfel încât un număr maxim de parteneri să poată propune strategii DLRC înainte de termenul-limită pentru prezentarea propunerilor (31 decembrie 2017); |
| --- | --- |

27.

încurajează consolidarea capacităților și acțiunile de sensibilizare și participarea activă a partenerilor sociali și economici, precum și a actorilor societății civile, astfel încât un număr maxim de parteneri să poată propune strategii DLRC înainte de termenul-limită pentru prezentarea propunerilor (31 decembrie 2017);

| 28. | este preocupat că în unele state membre, DLRC este uneori mai curând un exercițiu de „bifare a căsuțelor” decât o abordare ascendentă reală; insistă, în această privință, ca actorii locali să aibă puteri decizionale reale; |
| --- | --- |

28.

este preocupat că în unele state membre, DLRC este uneori mai curând un exercițiu de „bifare a căsuțelor” decât o abordare ascendentă reală; insistă, în această privință, ca actorii locali să aibă puteri decizionale reale;

| 29. | solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre, să încurajeze schimbul de bune practici cu privire la grupurile de acțiune locală (GAL), bazat pe o strategie de informare la nivel european privind proiectele de succes ale acestora, utilizând în același timp instrumentele și platformele existente, cum ar fi TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT și Rețeaua de dezvoltare urbană; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei ca, în cooperare cu statele membre, să încurajeze schimbul de bune practici cu privire la grupurile de acțiune locală (GAL), bazat pe o strategie de informare la nivel european privind proiectele de succes ale acestora, utilizând în același timp instrumentele și platformele existente, cum ar fi TAIEX REGIO PEER 2 PEER, URBACT și Rețeaua de dezvoltare urbană;

| 30. | invită Comisia și statele membre să adopte inițiativele DLRC și să asigure o mai mare flexibilitate în programele operaționale și în contextul cadrelor politice regionale, naționale și europene, pentru ca acestea să poată să țină mai bine seama de prioritățile strategiilor DLRC; recunoaște succesul înregistrat de GAL-uri în gestionarea proiectelor și solicită să li se acorde o finanțare mai cuprinzătoare și să se ia în considerare extinderea domeniului lor de aplicare; regretă faptul că în unele state membre, DLRC este restricționată de autoritățile naționale la un singur obiectiv politic specific; îndeamnă Comisia să ofere îndrumare statelor membre privind finanțarea DLRC prin fonduri multiple, precum și să încurajeze utilizarea instrumentelor de finanțare; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să adopte inițiativele DLRC și să asigure o mai mare flexibilitate în programele operaționale și în contextul cadrelor politice regionale, naționale și europene, pentru ca acestea să poată să țină mai bine seama de prioritățile strategiilor DLRC; recunoaște succesul înregistrat de GAL-uri în gestionarea proiectelor și solicită să li se acorde o finanțare mai cuprinzătoare și să se ia în considerare extinderea domeniului lor de aplicare; regretă faptul că în unele state membre, DLRC este restricționată de autoritățile naționale la un singur obiectiv politic specific; îndeamnă Comisia să ofere îndrumare statelor membre privind finanțarea DLRC prin fonduri multiple, precum și să încurajeze utilizarea instrumentelor de finanțare;

| 31. | reamintește că Regulamentul privind FSE prevede acordarea unei priorități specifice de investiții „strategiilor de dezvoltare locală gestionate de comunitate”, în temeiul obiectivului tematic 9, și încurajează statele membre să o includă în programele lor operaționale; subliniază că fondul poate asigura sprijin esențial pactelor teritoriale pentru ocuparea forței de muncă, strategiilor de dezvoltare urbană și consolidării capacității instituționale la nivel local și regional și solicită Comisiei să asigure asistență suplimentară statelor membre în implementarea acestor priorități de investiții specifice și să furnizeze în rapoartele sale anuale de activitate informații cu privire la măsura în care au fost implementate; invită Comisia să utilizeze evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) cu scopul de a aborda dificultățile care au fost deja identificate în aplicarea instrumentelor și de a găsi soluții durabile; |
| --- | --- |

31.

reamintește că Regulamentul privind FSE prevede acordarea unei priorități specifice de investiții „strategiilor de dezvoltare locală gestionate de comunitate”, în temeiul obiectivului tematic 9, și încurajează statele membre să o includă în programele lor operaționale; subliniază că fondul poate asigura sprijin esențial pactelor teritoriale pentru ocuparea forței de muncă, strategiilor de dezvoltare urbană și consolidării capacității instituționale la nivel local și regional și solicită Comisiei să asigure asistență suplimentară statelor membre în implementarea acestor priorități de investiții specifice și să furnizeze în rapoartele sale anuale de activitate informații cu privire la măsura în care au fost implementate; invită Comisia să utilizeze evaluarea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) cu scopul de a aborda dificultățile care au fost deja identificate în aplicarea instrumentelor și de a găsi soluții durabile;

| 32. | consideră că instrumente precum bugetarea participativă ar trebui incluse în strategia DLRC deoarece reprezintă un exercițiu democratic care contribuie semnificativ la creșterea implicării partenerilor economici și sociali în vederea consolidării coeziunii sociale la nivel local și la creșterea eficienței cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

32.

consideră că instrumente precum bugetarea participativă ar trebui incluse în strategia DLRC deoarece reprezintă un exercițiu democratic care contribuie semnificativ la creșterea implicării partenerilor economici și sociali în vederea consolidării coeziunii sociale la nivel local și la creșterea eficienței cheltuielilor publice;

| 33. | subliniază importanța fundamentală a unei abordări nediscriminatorii și transparente și a reducerii la minimum a eventualelor conflicte de interese în interacțiunea dintre părțile publice și private, pentru a asigura echilibrul între eficiență, simplificare și transparență; salută, în plus, participarea unei game largi de parteneri la GAL; consideră oportună dispoziția în conformitate cu care nici autoritățile publice și niciun alt grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % dintre drepturile de vot în GAL, astfel cum prevede cadrul legislativ actual, ceea ce permite trecerea de la o abordare administrativă, la una orientată pe rezultate și inovatoare; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape și să evalueze punerea în practică a acestei dispoziții, inclusiv situațiile în care se pot permite excepții, și să asigure consolidarea capacității vizate și a asistenței tehnice; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța fundamentală a unei abordări nediscriminatorii și transparente și a reducerii la minimum a eventualelor conflicte de interese în interacțiunea dintre părțile publice și private, pentru a asigura echilibrul între eficiență, simplificare și transparență; salută, în plus, participarea unei game largi de parteneri la GAL; consideră oportună dispoziția în conformitate cu care nici autoritățile publice și niciun alt grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % dintre drepturile de vot în GAL, astfel cum prevede cadrul legislativ actual, ceea ce permite trecerea de la o abordare administrativă, la una orientată pe rezultate și inovatoare; solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape și să evalueze punerea în practică a acestei dispoziții, inclusiv situațiile în care se pot permite excepții, și să asigure consolidarea capacității vizate și a asistenței tehnice;

Investițiile teritoriale integrate (ITI)

| 34. | ia act de faptul că sunt posibile diverse abordări privind guvernanța în implementarea ITI; consideră esențial totuși ca partenerii locali să-și îndeplinească rolul de actori-cheie în pregătirea strategiei de dezvoltare teritorială a ITI și să fie, de asemenea, implicați pe deplin în gestionarea, monitorizarea și sarcinile de audit, contribuind astfel la garantarea unei asumări reale a responsabilității la nivel local pentru intervențiile ITI; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că sunt posibile diverse abordări privind guvernanța în implementarea ITI; consideră esențial totuși ca partenerii locali să-și îndeplinească rolul de actori-cheie în pregătirea strategiei de dezvoltare teritorială a ITI și să fie, de asemenea, implicați pe deplin în gestionarea, monitorizarea și sarcinile de audit, contribuind astfel la garantarea unei asumări reale a responsabilității la nivel local pentru intervențiile ITI;

| 35. | subliniază că ITI nu ar trebui limitate doar la zonele urbane, ci că ar putea fi utilizate și în alte zone geografice, cum ar fi cartiere urbane, zone metropolitane, urbane-rurale, subregionale sau transfrontaliere; subliniază că ITI sunt cel mai bine poziționate pentru a lua în considerare necesitățile teritoriale specifice prin stabilirea cu mai multă flexibilitate a sferei lor de aplicare teritorială, urmând astfel o abordare teritorială veritabilă; consideră că ITI asigură, de asemenea, o structură adecvată pentru a viza teritorii cu un acces scăzut la servicii și comunități izolate și defavorizate; solicită Comisiei și statelor membre să optimizeze resursele umane și tehnice și să utilizeze mai mult ITI în domeniul cooperării transfrontaliere; |
| --- | --- |

35.

subliniază că ITI nu ar trebui limitate doar la zonele urbane, ci că ar putea fi utilizate și în alte zone geografice, cum ar fi cartiere urbane, zone metropolitane, urbane-rurale, subregionale sau transfrontaliere; subliniază că ITI sunt cel mai bine poziționate pentru a lua în considerare necesitățile teritoriale specifice prin stabilirea cu mai multă flexibilitate a sferei lor de aplicare teritorială, urmând astfel o abordare teritorială veritabilă; consideră că ITI asigură, de asemenea, o structură adecvată pentru a viza teritorii cu un acces scăzut la servicii și comunități izolate și defavorizate; solicită Comisiei și statelor membre să optimizeze resursele umane și tehnice și să utilizeze mai mult ITI în domeniul cooperării transfrontaliere;

| 36. | subliniază faptul că implicarea timpurie și o mai mare delegare a responsabilităților către autoritățile locale și părțile interesate, inclusiv din societatea civilă, în strategia de dezvoltare teritorială, pornind de la bază spre vârf, sunt esențiale pentru asumarea responsabilității, participarea și reușita viitoare a strategiei teritoriale integrate, care va fi implementată la nivel local și intersectorial; insistă asupra creșterii capacității de exploatare a potențialului propriu de dezvoltare, în funcție de caracteristicile locale; |
| --- | --- |

36.

subliniază faptul că implicarea timpurie și o mai mare delegare a responsabilităților către autoritățile locale și părțile interesate, inclusiv din societatea civilă, în strategia de dezvoltare teritorială, pornind de la bază spre vârf, sunt esențiale pentru asumarea responsabilității, participarea și reușita viitoare a strategiei teritoriale integrate, care va fi implementată la nivel local și intersectorial; insistă asupra creșterii capacității de exploatare a potențialului propriu de dezvoltare, în funcție de caracteristicile locale;

| 37. | încurajează statele membre să opteze pentru o abordare bazată pe fonduri multiple în ceea ce privește ITI, în vederea realizării unor sinergii între fondurile din cadrul unui teritoriu anume și a abordării provocărilor de o manieră mai cuprinzătoare; subliniază că este necesară consolidarea capacității vizate pentru a facilita punerea în comun a fondurilor provenite din diferite surse; |
| --- | --- |

37.

încurajează statele membre să opteze pentru o abordare bazată pe fonduri multiple în ceea ce privește ITI, în vederea realizării unor sinergii între fondurile din cadrul unui teritoriu anume și a abordării provocărilor de o manieră mai cuprinzătoare; subliniază că este necesară consolidarea capacității vizate pentru a facilita punerea în comun a fondurilor provenite din diferite surse;

| 38. | subliniază că decizia recentă la nivel național de a utiliza instrumentul ITI a fost evidențiată ca un obstacol major în încadrarea adecvată a strategiei teritoriale, crearea unei structuri coordonate, stabilirea bugetului și pregătirea temeiului juridic național pentru ITI; |
| --- | --- |

38.

subliniază că decizia recentă la nivel național de a utiliza instrumentul ITI a fost evidențiată ca un obstacol major în încadrarea adecvată a strategiei teritoriale, crearea unei structuri coordonate, stabilirea bugetului și pregătirea temeiului juridic național pentru ITI;

| 39. | salută eforturile Comisiei și ale Grupului de experți pentru coeziunea teritorială și probleme urbane (TCUM) cu privire la pregătirea scenariilor ITI; este de părere că aceste orientări ar trebui adoptate în faza inițială a procesului de programare; consideră că este necesară o actualizare a orientărilor, furnizând exemple reale și învățăminte din ITI, după transpunerea lor în practică; |
| --- | --- |

39.

salută eforturile Comisiei și ale Grupului de experți pentru coeziunea teritorială și probleme urbane (TCUM) cu privire la pregătirea scenariilor ITI; este de părere că aceste orientări ar trebui adoptate în faza inițială a procesului de programare; consideră că este necesară o actualizare a orientărilor, furnizând exemple reale și învățăminte din ITI, după transpunerea lor în practică;

| 40. | solicită Comisiei să țină seama de rezultatele analizei Comitetului Regiunilor pentru 2015, făcând mai eficientă utilizarea instrumentelor IT și creând mai puțină birocrație, introducând norme mai flexibile pentru țări/regiuni cu alocări bugetare foarte mici, îmbunătățind mecanismele de cofinanțare din statele membre și asigurând un grad mai mare de instruire pentru persoanele responsabile cu gestionarea și absorbția fondurilor, inclusiv politicienii aleși; |
| --- | --- |

40.

solicită Comisiei să țină seama de rezultatele analizei Comitetului Regiunilor pentru 2015, făcând mai eficientă utilizarea instrumentelor IT și creând mai puțină birocrație, introducând norme mai flexibile pentru țări/regiuni cu alocări bugetare foarte mici, îmbunătățind mecanismele de cofinanțare din statele membre și asigurând un grad mai mare de instruire pentru persoanele responsabile cu gestionarea și absorbția fondurilor, inclusiv politicienii aleși;

Recomandări viitoare

| 41. | consideră că DLRC și ITI ar trebui să joace un rol și mai important în viitoarea politică de coeziune; invită Comisia să elaboreze un raport care să indice punctele tari, punctele slabe, oportunitățile și amenințările în ceea ce privește aplicarea acestor două instrumente (analiza SWOT) înainte de prezentarea noii propuneri legislative privind eventualele scenarii post-2020 în legătură cu aceste instrumente; |
| --- | --- |

41.

consideră că DLRC și ITI ar trebui să joace un rol și mai important în viitoarea politică de coeziune; invită Comisia să elaboreze un raport care să indice punctele tari, punctele slabe, oportunitățile și amenințările în ceea ce privește aplicarea acestor două instrumente (analiza SWOT) înainte de prezentarea noii propuneri legislative privind eventualele scenarii post-2020 în legătură cu aceste instrumente;

| 42. | solicită ca raportul menționat mai sus să analizeze impactul și eficiența DLRC și dacă ar fi de dorit o abordare obligatorie în legislația privind politica de coeziune post-2020 privind aceste instrumente, cu alocări minime pentru aceste instrumente în programele operaționale; propune ca crearea de stimulente concrete pentru a încuraja statele membre să implementeze DLRC și ITI să fie evaluată, împreună cu soluții potențial de asigurare a unui mai bune coerente între programele operaționale și DLRC și ITI; subliniază că această analiză ar trebui să se bazeze pe un set relevant de indicatori, care să reflecte deopotrivă elemente calitative și cantitative; |
| --- | --- |

42.

solicită ca raportul menționat mai sus să analizeze impactul și eficiența DLRC și dacă ar fi de dorit o abordare obligatorie în legislația privind politica de coeziune post-2020 privind aceste instrumente, cu alocări minime pentru aceste instrumente în programele operaționale; propune ca crearea de stimulente concrete pentru a încuraja statele membre să implementeze DLRC și ITI să fie evaluată, împreună cu soluții potențial de asigurare a unui mai bune coerente între programele operaționale și DLRC și ITI; subliniază că această analiză ar trebui să se bazeze pe un set relevant de indicatori, care să reflecte deopotrivă elemente calitative și cantitative;

| 43. | solicită oficializarea abordării ascendente, în contextul ITI, în cadrul următoarei generații de politici de coeziune pe durata programării, precum și pe durata fazei de implementare; |
| --- | --- |

43.

solicită oficializarea abordării ascendente, în contextul ITI, în cadrul următoarei generații de politici de coeziune pe durata programării, precum și pe durata fazei de implementare;

| 44. | încurajează Comisia și statele membre, prin coordonare cu autoritățile locale competente, să asigure monitorizarea folosirii fondurilor aparținând ITI, acestea fiind cantitativ mult mai importante decât înainte datorită comasării lor; subliniază că acest lucru este important pentru reducerea riscului de corupție în statele membre; |
| --- | --- |

44.

încurajează Comisia și statele membre, prin coordonare cu autoritățile locale competente, să asigure monitorizarea folosirii fondurilor aparținând ITI, acestea fiind cantitativ mult mai importante decât înainte datorită comasării lor; subliniază că acest lucru este important pentru reducerea riscului de corupție în statele membre;

| 45. | reiterează necesitatea unei abordări duble, în special în ceea ce privește formularea de orientări, pe de o parte, pentru statele membre care au doar programe operaționale naționale și, pe de altă parte, pentru cele care au și programe operaționale regionale; |
| --- | --- |

45.

reiterează necesitatea unei abordări duble, în special în ceea ce privește formularea de orientări, pe de o parte, pentru statele membre care au doar programe operaționale naționale și, pe de altă parte, pentru cele care au și programe operaționale regionale;

| 46. | insistă asupra îmbunătățirii coordonării între Comisie, statele membre și regiuni cu privire la orientările pentru aceste instrumente; recomandă ca orientările să fie formulate simultan cu propunerea privind noua legislație referitoare la politica de coeziune pentru perioada de programare de după 2020, completate cu actualizările necesare; subliniază că, astfel, s-ar permite livrarea la timp a documentelor de orientare, s-ar consolida securitatea juridică pentru toate părțile și s-ar furniza, de asemenea, clarificări privind modalitățile în care vor fi puse în aplicare dispozițiile propuse; |
| --- | --- |

46.

insistă asupra îmbunătățirii coordonării între Comisie, statele membre și regiuni cu privire la orientările pentru aceste instrumente; recomandă ca orientările să fie formulate simultan cu propunerea privind noua legislație referitoare la politica de coeziune pentru perioada de programare de după 2020, completate cu actualizările necesare; subliniază că, astfel, s-ar permite livrarea la timp a documentelor de orientare, s-ar consolida securitatea juridică pentru toate părțile și s-ar furniza, de asemenea, clarificări privind modalitățile în care vor fi puse în aplicare dispozițiile propuse;

o

o o

| 47. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor regionale și naționale. |
| --- | --- |

47.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor regionale și naționale.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(4)  JO L 149, 20.5.2014, p. 1.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(6)  JO C 17, 19.1.2013, p. 18.

(7)  JO C 313, 22.9.2015, p. 31.

(8)  JO C 230, 14.7.2015, p. 1.

(9)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 9.

(10)  JO C 440, 30.12.2015, p. 6.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0015.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/11

---

P8_TA(2016)0213

Politica de coeziune în regiunile montane ale UE

Rezoluţia Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la politica de coeziune în regiunile montane ale UE (2015/2279(INI))

(2018/C 076/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere partea a treia titlul III din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care se referă în special la agricultură, |
| --- | --- |

—

având în vedere partea a treia titlul III din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care se referă în special la agricultură,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „RDC”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1307/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 637/2008 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1144/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind acțiunile de informare și promovare referitoare la produsele agricole puse în aplicare pe piața internă și în țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 3/2008 al Consiliului (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la „O nouă strategie a UE pentru păduri și sectorul forestier” (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la strategia europeană pentru dezvoltarea economică și socială a regiunilor muntoase, a insulelor și a zonelor slab populate (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la strategia europeană pentru dezvoltarea economică și socială a regiunilor muntoase, a insulelor și a zonelor slab populate (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele de munte, zonele defavorizate și regiunile ultraperiferice după expirarea sistemului de cote pentru lapte (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la menținerea producției de lapte în zonele de munte, zonele defavorizate și regiunile ultraperiferice după expirarea sistemului de cote pentru lapte (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la o strategie macroregională pentru Alpi (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 mai 2013 referitoare la o strategie macroregională pentru Alpi (14),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (COM(2015)0366), precum și planul de acțiune care o însoțește, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o strategie a Uniunii Europene pentru regiunea alpină (COM(2015)0366), precum și planul de acțiune care o însoțește,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014, intitulat „O strategie macroregională a Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor” (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 decembrie 2014, intitulat „O strategie macroregională a Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor” (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Dunării (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 februarie 2011 referitoare la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Dunării (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2010 referitoare la strategia europeană pentru regiunea Dunării (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2010 referitoare la strategia europeană pentru regiunea Dunării (17),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 aprilie 2011 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 aprilie 2011 privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării,

| — | având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (COM(2013)0181), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării (COM(2013)0181),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (COM(2010)0715) și planul de acțiune orientativ care însoțește strategia (SEC(2010)1489), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (COM(2010)0715) și planul de acțiune orientativ care însoțește strategia (SEC(2010)1489),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iunie 2011 privind „Comunicarea Comisiei – Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 16 iunie 2011 privind „Comunicarea Comisiei – Strategia Uniunii Europene pentru regiunea Dunării” (18),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 martie 2011 privind Strategia pentru regiunea Dunării (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 31 martie 2011 privind Strategia pentru regiunea Dunării (19),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale (COM(2013)0468) și concluziile relevante ale Consiliului din 22 octombrie 2013,

| — | având în vedere cel de-al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială (COM(2014)0473),

| — | având în vedere Convenția alpină, inclusiv protocoalele la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția alpină, inclusiv protocoalele la aceasta,

| — | având în vedere studiul elaborat de Euromontana din 28 februarie 2013 intitulat: „Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming” („Către o strategie privind zonele montane pentru 2020: Pasul 1 – valorificarea lucrărilor Euromontana ca sursă de inspirație pentru programare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul elaborat de Euromontana din 28 februarie 2013 intitulat: „Toward Mountains 2020: Step 1 – capitalising on Euromontana work to inspire programming” („Către o strategie privind zonele montane pentru 2020: Pasul 1 – valorificarea lucrărilor Euromontana ca sursă de inspirație pentru programare”),

| — | având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune, Dezvoltare regională) din februarie 2016 intitulat „Cercetare pentru Comisia REGI – Coeziunea în regiunile montane ale UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne (Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune, Dezvoltare regională) din februarie 2016 intitulat „Cercetare pentru Comisia REGI – Coeziunea în regiunile montane ale UE”,

| — | având în vedere proiectul Women-Alpnet din cadrul Programului „Spațiul alpin” 2001-2006 al inițiativei Interreg: O rețea de instituții locale și centre de resurse pentru femei: promovarea participării femeilor în dezvoltarea durabilă a spațiului alpin, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Women-Alpnet din cadrul Programului „Spațiul alpin” 2001-2006 al inițiativei Interreg: O rețea de instituții locale și centre de resurse pentru femei: promovarea participării femeilor în dezvoltarea durabilă a spațiului alpin,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0074/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0074/2016),

| A. | întrucât regiunile montane reprezintă o parte importantă din teritoriul UE (aproximativ 30 %) și întrucât întreaga UE depinde de serviciile lor ecosistemice; |
| --- | --- |

A.

întrucât regiunile montane reprezintă o parte importantă din teritoriul UE (aproximativ 30 %) și întrucât întreaga UE depinde de serviciile lor ecosistemice;

| B. | întrucât politica regională a UE nu include o definiție explicită a regiunilor montane și întrucât definiția utilizată în Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) nu este adaptată politicii de coeziune și nu poate fi utilizată, în forma sa actuală, pentru a gestiona eficient această politică; |
| --- | --- |

B.

întrucât politica regională a UE nu include o definiție explicită a regiunilor montane și întrucât definiția utilizată în Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) nu este adaptată politicii de coeziune și nu poate fi utilizată, în forma sa actuală, pentru a gestiona eficient această politică;

| C. | întrucât aceste regiuni sunt dezavantajate din punct de vedere structural din cauza condițiilor extreme și a caracterului lor periferic, încât multe regiuni montane se confruntă cu depopularea și îmbătrânirea populației, ceea ce poate afecta ciclul natural al generațiilor, conducând la o reducere a standardelor sociale și a calității vieții; întrucât, adesea, acest lucru determină creșterea șomajului, a excluziunii sociale și a migrației populației spre orașe; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste regiuni sunt dezavantajate din punct de vedere structural din cauza condițiilor extreme și a caracterului lor periferic, încât multe regiuni montane se confruntă cu depopularea și îmbătrânirea populației, ceea ce poate afecta ciclul natural al generațiilor, conducând la o reducere a standardelor sociale și a calității vieții; întrucât, adesea, acest lucru determină creșterea șomajului, a excluziunii sociale și a migrației populației spre orașe;

| D. | întrucât, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, coeziunea și protecția mediului, regiunile montane oferă o serie de oportunități de a îndeplini obiectivele UE prin utilizarea durabilă a resurselor lor naturale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, coeziunea și protecția mediului, regiunile montane oferă o serie de oportunități de a îndeplini obiectivele UE prin utilizarea durabilă a resurselor lor naturale;

| E. | întrucât există diferențe considerabile între regiunile montane și, prin urmare, este necesară coordonarea politicilor și a sectoarelor între regiuni montane diferite (coordonare orizontală) și în cadrul unor regiuni montane individuale (coordonare verticală); |
| --- | --- |

E.

întrucât există diferențe considerabile între regiunile montane și, prin urmare, este necesară coordonarea politicilor și a sectoarelor între regiuni montane diferite (coordonare orizontală) și în cadrul unor regiuni montane individuale (coordonare verticală);

| F. | întrucât sprijinul acordat regiunilor montane prin diferite instrumente ale UE, cum ar fi FEADR și fondurile structurale și de investiții europene (fonduri ESI), ar trebui să fie complementar în vederea creării sinergiilor care vor duce la o dezvoltare mai bună și mai favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât sprijinul acordat regiunilor montane prin diferite instrumente ale UE, cum ar fi FEADR și fondurile structurale și de investiții europene (fonduri ESI), ar trebui să fie complementar în vederea creării sinergiilor care vor duce la o dezvoltare mai bună și mai favorabilă incluziunii;

| G. | întrucât regiunile montane joacă un rol important pentru dezvoltarea economică, socială și durabilă a statelor membre și asigură numeroase servicii ecosistemice; întrucât egalitatea de gen are o influență importantă asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale europene; întrucât cooperarea transfrontalieră montană reprezintă un mod durabil de a stimula dezvoltarea economică și socială a acestor regiuni; |
| --- | --- |

G.

întrucât regiunile montane joacă un rol important pentru dezvoltarea economică, socială și durabilă a statelor membre și asigură numeroase servicii ecosistemice; întrucât egalitatea de gen are o influență importantă asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale europene; întrucât cooperarea transfrontalieră montană reprezintă un mod durabil de a stimula dezvoltarea economică și socială a acestor regiuni;

| H. | întrucât, datorită caracteristicilor lor, mai ales abundența și diversitatea de surse regenerabile de energie și dependența lor de eficiența energetică și a utilizării resurselor, regiunile montane pot contribui la dezvoltarea de noi tehnologii și a inovației în general; |
| --- | --- |

H.

întrucât, datorită caracteristicilor lor, mai ales abundența și diversitatea de surse regenerabile de energie și dependența lor de eficiența energetică și a utilizării resurselor, regiunile montane pot contribui la dezvoltarea de noi tehnologii și a inovației în general;

| I. | întrucât zonele montane contribuie în mod pozitiv la dezvoltarea durabilă, la combaterea schimbărilor climatice, la conservarea și protejarea ecosistemelor și a biodiversității acestor teritorii; întrucât o mare parte din zonele montane sunt protejate în cadrul rețelei ecologice Natura 2000 și în temeiul altor tipuri de acorduri de conservare a naturii, fapt care, pe de o parte, limitează activitatea economică, dar, pe de altă parte, contribuie la susținerea unor forme mai durabile de agricultură și la corelarea mai strânsă a agriculturii cu alte activități economice; întrucât agricultura și gestionarea terenurilor din zonele montane sunt foarte importante pentru stabilitatea hidrogeologică a acestor zone; |
| --- | --- |

I.

întrucât zonele montane contribuie în mod pozitiv la dezvoltarea durabilă, la combaterea schimbărilor climatice, la conservarea și protejarea ecosistemelor și a biodiversității acestor teritorii; întrucât o mare parte din zonele montane sunt protejate în cadrul rețelei ecologice Natura 2000 și în temeiul altor tipuri de acorduri de conservare a naturii, fapt care, pe de o parte, limitează activitatea economică, dar, pe de altă parte, contribuie la susținerea unor forme mai durabile de agricultură și la corelarea mai strânsă a agriculturii cu alte activități economice; întrucât agricultura și gestionarea terenurilor din zonele montane sunt foarte importante pentru stabilitatea hidrogeologică a acestor zone;

| J. | întrucât regiunile montane se confruntă cu provocări importante în ceea ce privește dezvoltarea socială și economică, schimbările climatice, transportul și aspectele demografice, provocări care trebuie abordate prin stabilirea unor conexiuni adecvate cu zonele urbane și de joasă altitudine și prin garantarea accesului la servicii digitale; |
| --- | --- |

J.

întrucât regiunile montane se confruntă cu provocări importante în ceea ce privește dezvoltarea socială și economică, schimbările climatice, transportul și aspectele demografice, provocări care trebuie abordate prin stabilirea unor conexiuni adecvate cu zonele urbane și de joasă altitudine și prin garantarea accesului la servicii digitale;

| K. | întrucât zonele montane cu ecosisteme conservate și serviciile lor pot oferi o bază pentru multe activități economice, punând accentul pe agricultură, silvicultură, turism și energie, dat fiind patrimoniul cultural și natural al acestor zone și diversificarea exploatațiilor agricole; întrucât acestea pot fi promovate prin acțiuni coordonate și/sau prin cooperare transfrontalieră și întrucât, în zonele montane, se păstrează condiții unice și know-how-ul tradițional, iar potențialul de conversie la sisteme agricole de calitate pe care îl oferă este ridicat; |
| --- | --- |

K.

întrucât zonele montane cu ecosisteme conservate și serviciile lor pot oferi o bază pentru multe activități economice, punând accentul pe agricultură, silvicultură, turism și energie, dat fiind patrimoniul cultural și natural al acestor zone și diversificarea exploatațiilor agricole; întrucât acestea pot fi promovate prin acțiuni coordonate și/sau prin cooperare transfrontalieră și întrucât, în zonele montane, se păstrează condiții unice și know-how-ul tradițional, iar potențialul de conversie la sisteme agricole de calitate pe care îl oferă este ridicat;

| L. | întrucât ghețarii sunt caracteristici munților europeni și joacă un rol esențial atât în ecosisteme, cât și în sistemele hidrice montane, întrucât declinul acestora în masă și în lungime începând de la mijlocul secolului al XIX-lea a atins niveluri îngrijorătoare și întrucât numeroși ghețari din Europa au dispărut deja sau sunt în pericol de a dispărea până în 2050; |
| --- | --- |

L.

întrucât ghețarii sunt caracteristici munților europeni și joacă un rol esențial atât în ecosisteme, cât și în sistemele hidrice montane, întrucât declinul acestora în masă și în lungime începând de la mijlocul secolului al XIX-lea a atins niveluri îngrijorătoare și întrucât numeroși ghețari din Europa au dispărut deja sau sunt în pericol de a dispărea până în 2050;

| M. | întrucât costurile suplimentare legate de condițiile climatice și topografice, îndepărtarea de centrele economice și izolarea zonelor montane afectează dezvoltarea economică, socială și culturală a acestora; întrucât lipsa unei infrastructuri suficiente, inclusiv a celei de bandă largă, și a investițiilor în zonele montane contribuie la adâncirea diferențelor dintre aceste zone și celelalte regiuni; întrucât, în paralel cu menținerea unei producții economice agricole în zonele montane ale UE, trebuie asigurate accesibilitatea și infrastructura fizică și digitală, precum și accesul locuitorilor lor la serviciile publice și la serviciile de interes general, precum educația, serviciile sociale, serviciile medicale, serviciile de transport și cele poștale; |
| --- | --- |

M.

întrucât costurile suplimentare legate de condițiile climatice și topografice, îndepărtarea de centrele economice și izolarea zonelor montane afectează dezvoltarea economică, socială și culturală a acestora; întrucât lipsa unei infrastructuri suficiente, inclusiv a celei de bandă largă, și a investițiilor în zonele montane contribuie la adâncirea diferențelor dintre aceste zone și celelalte regiuni; întrucât, în paralel cu menținerea unei producții economice agricole în zonele montane ale UE, trebuie asigurate accesibilitatea și infrastructura fizică și digitală, precum și accesul locuitorilor lor la serviciile publice și la serviciile de interes general, precum educația, serviciile sociale, serviciile medicale, serviciile de transport și cele poștale;

| N. | întrucât există diferite tipuri de regiuni montane în Europa, care au în comun faptul că se confruntă cu aceleași probleme fundamentale, precum accesibilitatea redusă, puține oportunități de angajare, o populație îmbătrânită, lipsa de conectivitate, impactul schimbărilor climatice și intensificarea activităților de producție ale oamenilor; întrucât trebuie luate măsuri active pentru a suprima aceste caracteristici; |
| --- | --- |

N.

întrucât există diferite tipuri de regiuni montane în Europa, care au în comun faptul că se confruntă cu aceleași probleme fundamentale, precum accesibilitatea redusă, puține oportunități de angajare, o populație îmbătrânită, lipsa de conectivitate, impactul schimbărilor climatice și intensificarea activităților de producție ale oamenilor; întrucât trebuie luate măsuri active pentru a suprima aceste caracteristici;

| O. | întrucât, având în vedere volatilitatea piețelor și a prețurilor, creșterea costurilor de producție, concurența ridicată, eliminarea cotelor de lapte și provocările de mediu, este esențial să se garanteze o producție alimentară, precum și rolul multifuncțional al agriculturii pentru menținerea valorii adăugate în zonele montane, promovarea locurilor de muncă durabile și facilitarea accesului la alte surse de venit; |
| --- | --- |

O.

întrucât, având în vedere volatilitatea piețelor și a prețurilor, creșterea costurilor de producție, concurența ridicată, eliminarea cotelor de lapte și provocările de mediu, este esențial să se garanteze o producție alimentară, precum și rolul multifuncțional al agriculturii pentru menținerea valorii adăugate în zonele montane, promovarea locurilor de muncă durabile și facilitarea accesului la alte surse de venit;

| P. | întrucât regiunile montane care fac parte din frontierele externe ale UE se confruntă cu dificultăți suplimentare și sunt afectate într-o măsură mai mare de tendințele negative comune tuturor regiunilor montane; |
| --- | --- |

P.

întrucât regiunile montane care fac parte din frontierele externe ale UE se confruntă cu dificultăți suplimentare și sunt afectate într-o măsură mai mare de tendințele negative comune tuturor regiunilor montane;

| Q. | întrucât, în Europa, există lanțuri muntoase care se întind pe teritoriul mai multor state membre, dar și pe teritoriul unor țări terțe, cum ar fi lanțul muntos carpatic, care, după ultima extindere a UE, a devenit granița de est a UE și, în prezent, reprezintă o zonă geopolitică extrem de importantă, unde se întâlnesc interese politice strategice extrem de importante în ceea ce privește stabilitatea Uniunii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în Europa, există lanțuri muntoase care se întind pe teritoriul mai multor state membre, dar și pe teritoriul unor țări terțe, cum ar fi lanțul muntos carpatic, care, după ultima extindere a UE, a devenit granița de est a UE și, în prezent, reprezintă o zonă geopolitică extrem de importantă, unde se întâlnesc interese politice strategice extrem de importante în ceea ce privește stabilitatea Uniunii;

| R. | întrucât multe regiuni montane nu dispun de o infrastructură de bază, de servicii publice și de un acces constant la servicii de interes general, mai ales în zonele cu activități sezoniere; |
| --- | --- |

R.

întrucât multe regiuni montane nu dispun de o infrastructură de bază, de servicii publice și de un acces constant la servicii de interes general, mai ales în zonele cu activități sezoniere;

| S. | întrucât agricultura montană este importantă pentru identitatea și cultura regiunilor montane și continuă să contribuie la ocuparea forței de muncă și la anumite sectoare economice din aceste regiuni, cum ar fi resursele forestiere și turismul, ținând cont de faptul că o diversificare continuă a economiilor acestora și a ocupării forței lor de muncă este în curs de desfășurare și că acestea reprezintă o parte integrată în cadrul economiei circulare; |
| --- | --- |

S.

întrucât agricultura montană este importantă pentru identitatea și cultura regiunilor montane și continuă să contribuie la ocuparea forței de muncă și la anumite sectoare economice din aceste regiuni, cum ar fi resursele forestiere și turismul, ținând cont de faptul că o diversificare continuă a economiilor acestora și a ocupării forței lor de muncă este în curs de desfășurare și că acestea reprezintă o parte integrată în cadrul economiei circulare;

| T. | întrucât unele regiuni ultraperiferice sunt, de asemenea, regiuni montane de origine vulcanică (vulcani activi sau latenți, masive vulcanice sau lanțuri vulcanice, precum și insule vulcanice), cu o porțiune scufundată si o porțiune deasupra apei, și întrucât acestea întâmpină dificultăți specifice topologiei teritoriului lor; |
| --- | --- |

T.

întrucât unele regiuni ultraperiferice sunt, de asemenea, regiuni montane de origine vulcanică (vulcani activi sau latenți, masive vulcanice sau lanțuri vulcanice, precum și insule vulcanice), cu o porțiune scufundată si o porțiune deasupra apei, și întrucât acestea întâmpină dificultăți specifice topologiei teritoriului lor;

| U. | întrucât femeile care locuiesc în regiunile montane, în special în regiunile defavorizate, se confruntă deseori cu probleme în ceea ce privește accesul acestora la un nivel superior de educație și la oportunități decente de angajare; |
| --- | --- |

U.

întrucât femeile care locuiesc în regiunile montane, în special în regiunile defavorizate, se confruntă deseori cu probleme în ceea ce privește accesul acestora la un nivel superior de educație și la oportunități decente de angajare;

| V. | întrucât trebuie să se găsească o soluție pentru gestionarea diverselor provocări pe care le reprezintă depopularea, impactul schimbărilor climatice, lipsa de terenuri agricole, abandonarea terenurilor agricole și, în consecință, creșterea tufărișului și a arborilor, și nevoia de a proteja pășunile montane; |
| --- | --- |

V.

întrucât trebuie să se găsească o soluție pentru gestionarea diverselor provocări pe care le reprezintă depopularea, impactul schimbărilor climatice, lipsa de terenuri agricole, abandonarea terenurilor agricole și, în consecință, creșterea tufărișului și a arborilor, și nevoia de a proteja pășunile montane;

| W. | întrucât creșterea animalelor (producția de lactate și producția extensivă de carne) are un rol semnificativ în zonele montane din multe țări ale UE; întrucât condițiile de piață dificile și dezavantajele semnificative la nivelul costurilor au un impact mare asupra micilor exploatații agricole din zonele respective, |
| --- | --- |

W.

întrucât creșterea animalelor (producția de lactate și producția extensivă de carne) are un rol semnificativ în zonele montane din multe țări ale UE; întrucât condițiile de piață dificile și dezavantajele semnificative la nivelul costurilor au un impact mare asupra micilor exploatații agricole din zonele respective,

| X. | întrucât articolul 174 alineatul (3) din TFUE menționează în mod explicit că trebuie acordată o atenție specială regiunilor montane, printre altele; întrucât există o serie de politici, programe și strategii ale UE care au un efect indirect asupra regiunilor montane, |
| --- | --- |

X.

întrucât articolul 174 alineatul (3) din TFUE menționează în mod explicit că trebuie acordată o atenție specială regiunilor montane, printre altele; întrucât există o serie de politici, programe și strategii ale UE care au un efect indirect asupra regiunilor montane,

O abordare coordonată și considerații generale

| 1. | solicită Comisiei să demareze procesul de elaborare a unei definiții operaționale a regiunilor montane funcționale, în contextul politicii de coeziune, care să completeze definiția zonelor montane, astfel cum a fost utilizată în contextul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală, cu scopul de a ameliora coordonarea politicilor și a măsurilor în cauză; consideră că o astfel de definiție trebuie să fie amplă și inclusivă, luând în considerare diverși factori precum altitudinea, accesibilitatea și panta; invită Comisia să furnizeze o definiție amplă, care să includă și regiunile vulcanice de pe insule și din regiunile ultraperiferice, precum și zone care, deși nu sunt montane, sunt integrate în mare măsură în zonele montane; în acest context, subliniază că ideea reflectată în Strategia UE pentru regiunea alpină (EUSALP) de a include în strategie zonele care nu sunt montane este o inițiativă bună; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să demareze procesul de elaborare a unei definiții operaționale a regiunilor montane funcționale, în contextul politicii de coeziune, care să completeze definiția zonelor montane, astfel cum a fost utilizată în contextul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală, cu scopul de a ameliora coordonarea politicilor și a măsurilor în cauză; consideră că o astfel de definiție trebuie să fie amplă și inclusivă, luând în considerare diverși factori precum altitudinea, accesibilitatea și panta; invită Comisia să furnizeze o definiție amplă, care să includă și regiunile vulcanice de pe insule și din regiunile ultraperiferice, precum și zone care, deși nu sunt montane, sunt integrate în mare măsură în zonele montane; în acest context, subliniază că ideea reflectată în Strategia UE pentru regiunea alpină (EUSALP) de a include în strategie zonele care nu sunt montane este o inițiativă bună;

| 2. | consideră că politicile UE ar trebui să aibă o abordare specifică în ceea ce privește regiunile montane, deoarece acestea au dezavantaje structurale clare; aceste regiuni necesită un sprijin suplimentar pentru a face față provocărilor impuse de schimbările climatice, pentru a putea oferi locuri de muncă pe toată perioada anului, nu numai locuri de muncă sezoniere, pentru a asigura dezvoltarea economică, prevenția și gestionarea dezastrelor naturale și protecția mediului, precum și pentru a facilita atingerea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie; în consecință, consideră că regiunile montane ar trebui integrate în toate politicile UE, inclusiv în politica de coeziune, prin introducerea unei evaluări a impactului asupra teritoriului; |
| --- | --- |

2.

consideră că politicile UE ar trebui să aibă o abordare specifică în ceea ce privește regiunile montane, deoarece acestea au dezavantaje structurale clare; aceste regiuni necesită un sprijin suplimentar pentru a face față provocărilor impuse de schimbările climatice, pentru a putea oferi locuri de muncă pe toată perioada anului, nu numai locuri de muncă sezoniere, pentru a asigura dezvoltarea economică, prevenția și gestionarea dezastrelor naturale și protecția mediului, precum și pentru a facilita atingerea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie; în consecință, consideră că regiunile montane ar trebui integrate în toate politicile UE, inclusiv în politica de coeziune, prin introducerea unei evaluări a impactului asupra teritoriului;

| 3. | recunoaște că UE nu are o politică specifică privind regiunile montane și subliniază că politicile, programele și strategiile deja existente care au un efect indirect asupra acestor regiuni reprezintă un fundament suficient pentru a elabora o „Agendă pentru regiunile montane ale UE”, care ar trebui să stea la baza unei strategii a UE pentru dezvoltarea pe termen lung a regiunilor montane și a zonelor care depind de acestea; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că UE nu are o politică specifică privind regiunile montane și subliniază că politicile, programele și strategiile deja existente care au un efect indirect asupra acestor regiuni reprezintă un fundament suficient pentru a elabora o „Agendă pentru regiunile montane ale UE”, care ar trebui să stea la baza unei strategii a UE pentru dezvoltarea pe termen lung a regiunilor montane și a zonelor care depind de acestea;

| 4. | solicită Comisiei să lucreze la elaborarea unei „Agende pentru regiunile montane ale UE”, care ar trebui să reprezinte un cadru de referință care contribuie la politicile transnaționale, transfrontaliere și interregionale; consideră că viitoarea agendă ar trebui să identifice prioritățile pentru dezvoltarea acestor regiuni, astfel încât politicile sectoriale să poate fi adaptate mai bine și oportunitățile lor de finanțare să poată fi gestionate prin fondurile UE și astfel încât să ducă la politici durabile pe termen lung, favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să lucreze la elaborarea unei „Agende pentru regiunile montane ale UE”, care ar trebui să reprezinte un cadru de referință care contribuie la politicile transnaționale, transfrontaliere și interregionale; consideră că viitoarea agendă ar trebui să identifice prioritățile pentru dezvoltarea acestor regiuni, astfel încât politicile sectoriale să poate fi adaptate mai bine și oportunitățile lor de finanțare să poată fi gestionate prin fondurile UE și astfel încât să ducă la politici durabile pe termen lung, favorabile incluziunii;

| 5. | invită Comisia Europeană, în cadrul acestui program, să stabilească un program specific și aprofundat pentru protecția ghețarilor din Europa, care, conform estimărilor, vor dispărea până în 2050; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia Europeană, în cadrul acestui program, să stabilească un program specific și aprofundat pentru protecția ghețarilor din Europa, care, conform estimărilor, vor dispărea până în 2050;

| 6. | solicită creșterea sinergiilor prin coordonarea politicilor, strategiilor și programelor UE care au un efect indirect asupra regiunilor montane, precum Orizont 2020, COSME, LIFE, Natura 2000, strategia UE privind banda largă, strategia UE pentru adaptarea la schimbările climatice, programul UE de acțiune pentru mediu, Mecanismul pentru interconectarea Europei, cooperarea teritorială europeană, fondurile ESI, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), precum și inițiativele privind strategiile macroregionale; invită Comisia să aibă în vedere o aplicare și o funcționare specifică a acestor programe în regiunile montane; |
| --- | --- |

6.

solicită creșterea sinergiilor prin coordonarea politicilor, strategiilor și programelor UE care au un efect indirect asupra regiunilor montane, precum Orizont 2020, COSME, LIFE, Natura 2000, strategia UE privind banda largă, strategia UE pentru adaptarea la schimbările climatice, programul UE de acțiune pentru mediu, Mecanismul pentru interconectarea Europei, cooperarea teritorială europeană, fondurile ESI, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), precum și inițiativele privind strategiile macroregionale; invită Comisia să aibă în vedere o aplicare și o funcționare specifică a acestor programe în regiunile montane;

| 7. | subliniază importanța dezvoltării unor sinergii între politici, instrumente și sectoare, ceea ce necesită aplicarea unei abordări integrate; evidențiază experiența valoroasă acumulată prin punerea în aplicare a Convenției alpine, care servește interesele economice, sociale și ecologice; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța dezvoltării unor sinergii între politici, instrumente și sectoare, ceea ce necesită aplicarea unei abordări integrate; evidențiază experiența valoroasă acumulată prin punerea în aplicare a Convenției alpine, care servește interesele economice, sociale și ecologice;

| 8. | subliniază numărul limitat de terenuri utilizabile în regiunile montane, ceea ce constituie o posibilă cauză a conflictelor generate de existența unor interese divergente sau suprapuse în ceea ce privește clasificarea terenurilor și utilizarea acestora; invită statele membre, prin urmare, să conceapă și să aplice instrumente de amenajare a teritoriului care să faciliteze coordonarea dezvoltării teritoriale și participarea publicului la aceasta; consideră că Protocolul privind amenajarea teritoriului și dezvoltarea durabilă la Convenția alpină este un exemplu important, care trebuie valorificat în continuare; |
| --- | --- |

8.

subliniază numărul limitat de terenuri utilizabile în regiunile montane, ceea ce constituie o posibilă cauză a conflictelor generate de existența unor interese divergente sau suprapuse în ceea ce privește clasificarea terenurilor și utilizarea acestora; invită statele membre, prin urmare, să conceapă și să aplice instrumente de amenajare a teritoriului care să faciliteze coordonarea dezvoltării teritoriale și participarea publicului la aceasta; consideră că Protocolul privind amenajarea teritoriului și dezvoltarea durabilă la Convenția alpină este un exemplu important, care trebuie valorificat în continuare;

| 9. | invită parcurile naturale din statele membre care au o frontieră comună cu unul sau mai multe alte state să elaboreze abordări comune de gestionare, de dezvoltare și de protecție a acestor parcuri naturale; |
| --- | --- |

9.

invită parcurile naturale din statele membre care au o frontieră comună cu unul sau mai multe alte state să elaboreze abordări comune de gestionare, de dezvoltare și de protecție a acestor parcuri naturale;

| 10. | constată faptul că recentele reforme ale politicii agricole comune (PAC) și ale politicii regionale fac posibilă teritorializarea gestiunii finanțării din fondurile europene de coeziune; |
| --- | --- |

10.

constată faptul că recentele reforme ale politicii agricole comune (PAC) și ale politicii regionale fac posibilă teritorializarea gestiunii finanțării din fondurile europene de coeziune;

| 11. | solicită ca autoritățile executive să ia în calcul majorarea la nivel național a alocărilor de fonduri ESI pentru a susține zonele montane nedezvoltate, folosind o abordare politică multisectorială acolo unde este posibil; invită statele membre să încurajeze investițiile în zonele montane prin acordarea de punctaje avantajoase măsurilor de finanțare ce privesc aceste zone în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

11.

solicită ca autoritățile executive să ia în calcul majorarea la nivel național a alocărilor de fonduri ESI pentru a susține zonele montane nedezvoltate, folosind o abordare politică multisectorială acolo unde este posibil; invită statele membre să încurajeze investițiile în zonele montane prin acordarea de punctaje avantajoase măsurilor de finanțare ce privesc aceste zone în cadrul programelor operaționale;

| 12. | subliniază că trebuie acordată prioritate dimensiunii teritoriale a politicii de coeziune prin inițiative specifice pentru dezvoltarea teritorială și printr-o mai mare susținere a cooperării teritoriale la nivel european; |
| --- | --- |

12.

subliniază că trebuie acordată prioritate dimensiunii teritoriale a politicii de coeziune prin inițiative specifice pentru dezvoltarea teritorială și printr-o mai mare susținere a cooperării teritoriale la nivel european;

| 13. | subliniază că, în temeiul Regulamentului privind dezvoltarea rurală, statele membre și regiunile au posibilitatea de a elabora subprograme tematice axate pe necesitățile zonelor montane, care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de rate mai ridicate de sprijin din fondurile publice; prin urmare, le încurajează să profite de această oportunitate; constată că, până în prezent, niciuna dintre autoritățile competente nu a optat pentru această posibilitate; consideră însă că acest lucru nu implică în mod necesar că nu s-a prevăzut niciun ajutor specific pentru aceste regiuni; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în temeiul Regulamentului privind dezvoltarea rurală, statele membre și regiunile au posibilitatea de a elabora subprograme tematice axate pe necesitățile zonelor montane, care îndeplinesc condițiile pentru a beneficia de rate mai ridicate de sprijin din fondurile publice; prin urmare, le încurajează să profite de această oportunitate; constată că, până în prezent, niciuna dintre autoritățile competente nu a optat pentru această posibilitate; consideră însă că acest lucru nu implică în mod necesar că nu s-a prevăzut niciun ajutor specific pentru aceste regiuni;

| 14. | încurajează statele membre să utilizeze instrumente precum Investițiile teritoriale integrate (ITI) și instrumentele pentru dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) pentru a promova dezvoltarea zonelor montane, în vederea susținerii potențialului și obiectivelor specifice de dezvoltare; încurajează susținerea grupurilor de acțiune locală (GAL) pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, în vederea promovării rețelelor transnaționale și a metodelor de lucru caracterizate prin cooperare; |
| --- | --- |

14.

încurajează statele membre să utilizeze instrumente precum Investițiile teritoriale integrate (ITI) și instrumentele pentru dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD) pentru a promova dezvoltarea zonelor montane, în vederea susținerii potențialului și obiectivelor specifice de dezvoltare; încurajează susținerea grupurilor de acțiune locală (GAL) pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității, în vederea promovării rețelelor transnaționale și a metodelor de lucru caracterizate prin cooperare;

| 15. | subliniază potențialul și importanța elaborării existente și viitoare de strategii macroregionale pentru dezvoltarea durabilă a regiunilor montane ale UE, cu un accent special pe dimensiunea cooperării transfrontaliere acolo unde este cazul; solicită să se țină cont de experiența dobândită în punerea în aplicare a altor strategii macroregionale ale UE; |
| --- | --- |

15.

subliniază potențialul și importanța elaborării existente și viitoare de strategii macroregionale pentru dezvoltarea durabilă a regiunilor montane ale UE, cu un accent special pe dimensiunea cooperării transfrontaliere acolo unde este cazul; solicită să se țină cont de experiența dobândită în punerea în aplicare a altor strategii macroregionale ale UE;

| 16. | salută inițiativele curente pentru Munții Carpați din cadrul Strategiei UE pentru regiunea Dunării și progresele înregistrate în ceea ce privește strategia macroregională a UE pentru Alpi; constată că aceasta din urmă reprezintă un bun exemplu de abordare integrată a dezvoltării teritoriale, luând în considerare zonele montane și regiunile integrate în acestea; |
| --- | --- |

16.

salută inițiativele curente pentru Munții Carpați din cadrul Strategiei UE pentru regiunea Dunării și progresele înregistrate în ceea ce privește strategia macroregională a UE pentru Alpi; constată că aceasta din urmă reprezintă un bun exemplu de abordare integrată a dezvoltării teritoriale, luând în considerare zonele montane și regiunile integrate în acestea;

| 17. | consideră că instrumentul de cooperare teritorială europeană (ETC) oferă o oportunitate excelentă de a face schimb de bune practici și cunoștințe între regiunile montane, care, în multe cazuri, se situează la frontierele dintre state, și solicită integrarea unei dimensiuni montane specifice în viitoarea ETC; salută inițiativele precum „Politicile de combatere a depopulării în zonele montane” (PADIMA), care vizează abordarea problemelor specifice cu care se confruntă regiunile montane; subliniază importanța programelor INTERREG și a altor inițiative de cooperare, cum ar fi gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) și grupurile europene de interes economic (GEIE), pentru dezvoltarea zonelor comune și a lanțurilor montane într-o manieră comună și coordonată în regiunile care cuprind zone montane transfrontaliere; |
| --- | --- |

17.

consideră că instrumentul de cooperare teritorială europeană (ETC) oferă o oportunitate excelentă de a face schimb de bune practici și cunoștințe între regiunile montane, care, în multe cazuri, se situează la frontierele dintre state, și solicită integrarea unei dimensiuni montane specifice în viitoarea ETC; salută inițiativele precum „Politicile de combatere a depopulării în zonele montane” (PADIMA), care vizează abordarea problemelor specifice cu care se confruntă regiunile montane; subliniază importanța programelor INTERREG și a altor inițiative de cooperare, cum ar fi gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) și grupurile europene de interes economic (GEIE), pentru dezvoltarea zonelor comune și a lanțurilor montane într-o manieră comună și coordonată în regiunile care cuprind zone montane transfrontaliere;

| 18. | invită Comisia să prezinte o comunicare care să conțină o „Agendă pentru regiunile montane ale UE” și, ulterior, o carte albă privind dezvoltarea regiunilor montane, pe baza celor mai bune practici și cu participarea autorităților locale, regionale și naționale și a altor actori relevanți, inclusiv a partenerilor economici și sociali și a reprezentanților societății civile; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să prezinte o comunicare care să conțină o „Agendă pentru regiunile montane ale UE” și, ulterior, o carte albă privind dezvoltarea regiunilor montane, pe baza celor mai bune practici și cu participarea autorităților locale, regionale și naționale și a altor actori relevanți, inclusiv a partenerilor economici și sociali și a reprezentanților societății civile;

| 19. | insistă asupra faptului ca atât Comisia, cât și alte părți interesate să efectueze o evaluare periodică completă a situației regiunilor montane din UE și să analizeze date precum rezultatele punerii în aplicare a programelor operaționale ale politicii de coeziune și indicatorii de modificare a calității vieții și demografiei, pentru ca finanțarea și aplicarea politicilor UE să aibă o orientare corectă; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra faptului ca atât Comisia, cât și alte părți interesate să efectueze o evaluare periodică completă a situației regiunilor montane din UE și să analizeze date precum rezultatele punerii în aplicare a programelor operaționale ale politicii de coeziune și indicatorii de modificare a calității vieții și demografiei, pentru ca finanțarea și aplicarea politicilor UE să aibă o orientare corectă;

| 20. | subliniază necesitatea de a putea dispune de date statistice defalcate fiabile, care să stea la baza inițiativelor politice; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea de a putea dispune de date statistice defalcate fiabile, care să stea la baza inițiativelor politice;

| 21. | invită la o cooperare cu țările europene din afara UE, precum și cu autoritățile regionale și locale, pentru a pune în aplicare o politică pentru regiunile montane; |
| --- | --- |

21.

invită la o cooperare cu țările europene din afara UE, precum și cu autoritățile regionale și locale, pentru a pune în aplicare o politică pentru regiunile montane;

| 22. | invită Comisia să încurajeze utilizarea instrumentelor financiare în regiunile montane pentru a obține rezultate concrete; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să încurajeze utilizarea instrumentelor financiare în regiunile montane pentru a obține rezultate concrete;

| 23. | salută dezbaterea în curs privind simplificarea politicii de coeziune; speră ca un cadru normativ mai simplu și disponibilitatea unor instrumente mai ușor de utilizat de părțile interesate și de beneficiari să contribuie la dezvoltarea regiunilor montane din UE; solicită să se acorde o atenție specială simplificării și eforturilor de facilitare a investițiilor în regiunile montane; |
| --- | --- |

23.

salută dezbaterea în curs privind simplificarea politicii de coeziune; speră ca un cadru normativ mai simplu și disponibilitatea unor instrumente mai ușor de utilizat de părțile interesate și de beneficiari să contribuie la dezvoltarea regiunilor montane din UE; solicită să se acorde o atenție specială simplificării și eforturilor de facilitare a investițiilor în regiunile montane;

| 24. | invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia să propună un An european al insulelor și munților;

Locurile de muncă și creșterea economică în regiunile montane

| 25. | constată că IMM-urile din regiunile montane se confruntă cu dificultăți serioase din cauza lipsei de accesibilitate, de infrastructură, de conectivitate și de resurse umane; solicită Comisiei să acorde o atenție specială dezvoltării IMM-urilor în regiunile montane, în special în zonele afectate de catastrofe naturale și agravate de climă; îndeamnă, prin urmare, statele membre să acorde prioritate investițiilor în infrastructură și servicii în zonele montane; solicită crearea de sinergii între resursele fondurilor ESI și celelalte programe și inițiative subvenționate de UE pentru a adopta o abordare politică holistică și eficientă cu scopul de a maximiza sprijinul acordat IMM-urilor și antreprenoriatului; subliniază că ar trebui concepute strategii integrate pe bază de localizare pentru regiunile montane cu scopul de a identifica oportunitățile de dezvoltare specifice și ar trebui incluse măsuri pentru a intensifica conectivitatea IMM-urilor locale și relațiile și coordonarea intrasectorială și intersectorială; |
| --- | --- |

25.

constată că IMM-urile din regiunile montane se confruntă cu dificultăți serioase din cauza lipsei de accesibilitate, de infrastructură, de conectivitate și de resurse umane; solicită Comisiei să acorde o atenție specială dezvoltării IMM-urilor în regiunile montane, în special în zonele afectate de catastrofe naturale și agravate de climă; îndeamnă, prin urmare, statele membre să acorde prioritate investițiilor în infrastructură și servicii în zonele montane; solicită crearea de sinergii între resursele fondurilor ESI și celelalte programe și inițiative subvenționate de UE pentru a adopta o abordare politică holistică și eficientă cu scopul de a maximiza sprijinul acordat IMM-urilor și antreprenoriatului; subliniază că ar trebui concepute strategii integrate pe bază de localizare pentru regiunile montane cu scopul de a identifica oportunitățile de dezvoltare specifice și ar trebui incluse măsuri pentru a intensifica conectivitatea IMM-urilor locale și relațiile și coordonarea intrasectorială și intersectorială;

| 26. | subliniază importanța de a dezvolta producția agricolă multiplă în relație cu dezvoltarea turismului și a activităților legate de protecția mediului și de a structura lanțul alimentar în zonele montane, fie în cadrul unor asociații ale organizațiilor de producători, care determină creșterea puterii de negociere a agricultorilor, fie prin crearea de piețe locale și a lanțurilor scurte de aprovizionare; subliniază necesitatea de a garanta accesul la piețele mari și de a introduce măsuri menite să asigure calitatea produselor, promovarea și protecția lor, îmbunătățind astfel comercializarea produselor agricole și includerea acestora printre produsele turistice generale ale unei anumite zone geografice; invită, în plus, Comisia și statele membre să inițieze dezbaterea privind introducerea unor etichete speciale pentru produsele alimentare montane la nivelul UE, având în vedere că zonele montane au un potențial semnificativ în ceea ce privește producția de alimente de calitate superioară; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța de a dezvolta producția agricolă multiplă în relație cu dezvoltarea turismului și a activităților legate de protecția mediului și de a structura lanțul alimentar în zonele montane, fie în cadrul unor asociații ale organizațiilor de producători, care determină creșterea puterii de negociere a agricultorilor, fie prin crearea de piețe locale și a lanțurilor scurte de aprovizionare; subliniază necesitatea de a garanta accesul la piețele mari și de a introduce măsuri menite să asigure calitatea produselor, promovarea și protecția lor, îmbunătățind astfel comercializarea produselor agricole și includerea acestora printre produsele turistice generale ale unei anumite zone geografice; invită, în plus, Comisia și statele membre să inițieze dezbaterea privind introducerea unor etichete speciale pentru produsele alimentare montane la nivelul UE, având în vedere că zonele montane au un potențial semnificativ în ceea ce privește producția de alimente de calitate superioară;

| 27. | recunoaște, în acest context, necesitatea de a sprijini prin FEADR producția agricolă din zonele montane și de a depune eforturi pentru a crea valoare adăugată prin sinergiile cu alte fonduri și inițiative ale UE, precum și prin instrumente financiare private, pentru a crea un impact pozitiv în regiunile montane; |
| --- | --- |

27.

recunoaște, în acest context, necesitatea de a sprijini prin FEADR producția agricolă din zonele montane și de a depune eforturi pentru a crea valoare adăugată prin sinergiile cu alte fonduri și inițiative ale UE, precum și prin instrumente financiare private, pentru a crea un impact pozitiv în regiunile montane;

| 28. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește strategia UE din domeniul forestier; sprijină dezvoltarea durabilă a pădurilor la nivelul Uniunii, mai ales din perspectiva contribuției pădurilor la protecția mediului și a biodiversității și la atingerea obiectivelor în materie de surse regenerabile de energie; constată că ar putea fi accentuată dimensiunea economică a activităților forestiere în cadrul strategiei; |
| --- | --- |

28.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește strategia UE din domeniul forestier; sprijină dezvoltarea durabilă a pădurilor la nivelul Uniunii, mai ales din perspectiva contribuției pădurilor la protecția mediului și a biodiversității și la atingerea obiectivelor în materie de surse regenerabile de energie; constată că ar putea fi accentuată dimensiunea economică a activităților forestiere în cadrul strategiei;

| 29. | consideră că activitățile forestiere pot oferi locuri de muncă și pot duce la dezvoltarea economică a regiunilor montane și, prin urmare, că resursele forestiere ar trebui să fie garantate în timp printr-o exploatare durabilă a acestora; subliniază faptul că pădurile au o importanță vitală pentru ecosistem și că, în munți, ele joacă un rol important în prevenirea avalanșelor, a alunecărilor de teren și a inundațiilor; solicită sprijinirea IMM-urilor, în special a celor stabilite în regiuni montane, care sunt implicate în sectorul forestier și care respectă pe deplin principiul durabilității mediului; subliniază rolul economic și social deosebit al activităților forestiere în regiunile montane și importanța investițiilor orientate pentru o utilizare eficientă a resurselor forestiere în aceste regiuni; reamintește rolul semnificativ pe care îl au pădurile în ceea ce privește furnizarea de materiale primare și secundare utilizate în industriile farmaceutică, cosmetică și alimentară, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă; solicită, în acest sens, ca politica de coeziune să se concentreze mai mult asupra gestionării forestiere durabile; |
| --- | --- |

29.

consideră că activitățile forestiere pot oferi locuri de muncă și pot duce la dezvoltarea economică a regiunilor montane și, prin urmare, că resursele forestiere ar trebui să fie garantate în timp printr-o exploatare durabilă a acestora; subliniază faptul că pădurile au o importanță vitală pentru ecosistem și că, în munți, ele joacă un rol important în prevenirea avalanșelor, a alunecărilor de teren și a inundațiilor; solicită sprijinirea IMM-urilor, în special a celor stabilite în regiuni montane, care sunt implicate în sectorul forestier și care respectă pe deplin principiul durabilității mediului; subliniază rolul economic și social deosebit al activităților forestiere în regiunile montane și importanța investițiilor orientate pentru o utilizare eficientă a resurselor forestiere în aceste regiuni; reamintește rolul semnificativ pe care îl au pădurile în ceea ce privește furnizarea de materiale primare și secundare utilizate în industriile farmaceutică, cosmetică și alimentară, contribuind astfel la crearea de locuri de muncă; solicită, în acest sens, ca politica de coeziune să se concentreze mai mult asupra gestionării forestiere durabile;

| 30. | solicită stimulente suplimentare pentru a păstra întreprinderile mici și mijlocii de prelucrare și fermele montane mici și mijlocii în zonele montane, deoarece acestea reprezintă o sursă importantă de locuri de muncă și de produse cu caracteristici calitative specifice, însă, în medie, au costuri mai ridicate și o rentabilitate mai mică decât culturile intensive sau fermele de animale; invită Comisia să promoveze proiecte-pilot în vederea recuperării activităților economice tradiționale, inclusiv a agriculturii și a artizanatului, în regiunile montane care se confruntă cu depopularea; invită Comisia și statele membre să promoveze proceduri administrative simplificate pentru solicitarea și administrarea fondurilor, pentru a le oferi micilor comunități un acces mai bun la finanțare în vederea promovării dezvoltării pe termen lung, a accesibilității piețelor și a înființării de organizații de producători în zonele montane; |
| --- | --- |

30.

solicită stimulente suplimentare pentru a păstra întreprinderile mici și mijlocii de prelucrare și fermele montane mici și mijlocii în zonele montane, deoarece acestea reprezintă o sursă importantă de locuri de muncă și de produse cu caracteristici calitative specifice, însă, în medie, au costuri mai ridicate și o rentabilitate mai mică decât culturile intensive sau fermele de animale; invită Comisia să promoveze proiecte-pilot în vederea recuperării activităților economice tradiționale, inclusiv a agriculturii și a artizanatului, în regiunile montane care se confruntă cu depopularea; invită Comisia și statele membre să promoveze proceduri administrative simplificate pentru solicitarea și administrarea fondurilor, pentru a le oferi micilor comunități un acces mai bun la finanțare în vederea promovării dezvoltării pe termen lung, a accesibilității piețelor și a înființării de organizații de producători în zonele montane;

| 31. | invită beneficiarii fondurilor ESI din regiunile montane să evalueze potențialul și necesitățile de înființare a unor parcuri tehnologice locale și durabile, și, în urma efectuării unor studii de fezabilitate și a unei analize adecvate a rentabilității, să aibă în vedere construirea acestor parcuri folosind mijloacele UE și cele naționale; |
| --- | --- |

31.

invită beneficiarii fondurilor ESI din regiunile montane să evalueze potențialul și necesitățile de înființare a unor parcuri tehnologice locale și durabile, și, în urma efectuării unor studii de fezabilitate și a unei analize adecvate a rentabilității, să aibă în vedere construirea acestor parcuri folosind mijloacele UE și cele naționale;

| 32. | subliniază necesitatea unor strategii de specializare inteligentă, acolo unde este cazul, pentru a optimiza potențialul oferit de regiunile montane; |
| --- | --- |

32.

subliniază necesitatea unor strategii de specializare inteligentă, acolo unde este cazul, pentru a optimiza potențialul oferit de regiunile montane;

| 33. | subliniază rolul important pe care întreprinderea socială și modelele de afaceri alternative, cum ar fi cooperativele și societățile mutuale, îl pot juca în dezvoltarea favorabilă incluziunii și durabilă a regiunilor montane, inclusiv în depășirea excluziunii grupurilor marginalizate și a inegalităților de gen; |
| --- | --- |

33.

subliniază rolul important pe care întreprinderea socială și modelele de afaceri alternative, cum ar fi cooperativele și societățile mutuale, îl pot juca în dezvoltarea favorabilă incluziunii și durabilă a regiunilor montane, inclusiv în depășirea excluziunii grupurilor marginalizate și a inegalităților de gen;

| 34. | susține utilizarea fondurilor ESI pentru sectoare economice care nu poluează și orientate spre viitor, precum turismul durabil, patrimoniul cultural, activitățile forestiere durabile, dezvoltarea internetului de mare viteză, artizanatul și sursele regenerabile de energie; subliniază importanța dezvoltării de noi modele inovatoare de turism și a promovării modelelor de succes existente; |
| --- | --- |

34.

susține utilizarea fondurilor ESI pentru sectoare economice care nu poluează și orientate spre viitor, precum turismul durabil, patrimoniul cultural, activitățile forestiere durabile, dezvoltarea internetului de mare viteză, artizanatul și sursele regenerabile de energie; subliniază importanța dezvoltării de noi modele inovatoare de turism și a promovării modelelor de succes existente;

Dimensiunea socioeconomică a regiunilor montane

| 35. | constată că, în cadrul politicii de coeziune, s-ar putea pune accent pe încurajarea trecerii la o economie caracterizată de emisii scăzute de dioxid de carbon, rezistentă la schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

35.

constată că, în cadrul politicii de coeziune, s-ar putea pune accent pe încurajarea trecerii la o economie caracterizată de emisii scăzute de dioxid de carbon, rezistentă la schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic;

| 36. | consideră că o mai mare calificare a forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în economia verde ar trebuie să facă parte din prioritățile de investiții ale fondurilor ESI și subliniază faptul că politicile UE ar trebui să promoveze pregătirea în domenii precum agricultura montană, turismul durabil, artizanatul, activitățile forestiere durabile și tehnologiile legate de sursele regenerabile de energie; |
| --- | --- |

36.

consideră că o mai mare calificare a forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în economia verde ar trebuie să facă parte din prioritățile de investiții ale fondurilor ESI și subliniază faptul că politicile UE ar trebui să promoveze pregătirea în domenii precum agricultura montană, turismul durabil, artizanatul, activitățile forestiere durabile și tehnologiile legate de sursele regenerabile de energie;

| 37. | salută inițiativele de atragere a tinerilor în sectorul agricol și invită Comisia să elaboreze programe similare pentru zonele montane; susține adoptarea unor măsuri pentru a încuraja tinerii antreprenori să își diversifice activitatea în domenii legate de patrimoniul cultural și să nu se limiteze doar la activități sezoniere; subliniază rolul institutelor de cercetări științifice și al altor instituții de învățământ care studiază agricultura din zonele montane; încurajează participarea tinerilor agricultori la programele de schimb și la platformele de e-learning; |
| --- | --- |

37.

salută inițiativele de atragere a tinerilor în sectorul agricol și invită Comisia să elaboreze programe similare pentru zonele montane; susține adoptarea unor măsuri pentru a încuraja tinerii antreprenori să își diversifice activitatea în domenii legate de patrimoniul cultural și să nu se limiteze doar la activități sezoniere; subliniază rolul institutelor de cercetări științifice și al altor instituții de învățământ care studiază agricultura din zonele montane; încurajează participarea tinerilor agricultori la programele de schimb și la platformele de e-learning;

| 38. | subliniază importanța educației pentru fete și femei și a unei mai mari incluziuni a femeilor în domenii precum știința, tehnologia, ingineria, matematica și antreprenoriatul, inclusiv în sectoarele economiei verzi; consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită sprijinirii și încurajării femeilor fermier și a femeilor care desfășoară activități independente în marketingul direct, turism, artizanat și proiecte; subliniază importanța prezenței și rolului activ al femeilor în zonele montane, în special pentru încurajarea proceselor de inovare și cooperare și pentru menținerea unei capacități corespunzătoare de funcționare a zonelor respective; invită Comisia și statele membre, prin urmare, să utilizeze resursele și procedurile existente pentru inițiative de microfinanțare și de microcredite pentru femei, precum și pentru oportunități de carieră pentru femei, în cadrul Fondului social european și al proiectelor transnaționale; |
| --- | --- |

38.

subliniază importanța educației pentru fete și femei și a unei mai mari incluziuni a femeilor în domenii precum știința, tehnologia, ingineria, matematica și antreprenoriatul, inclusiv în sectoarele economiei verzi; consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită sprijinirii și încurajării femeilor fermier și a femeilor care desfășoară activități independente în marketingul direct, turism, artizanat și proiecte; subliniază importanța prezenței și rolului activ al femeilor în zonele montane, în special pentru încurajarea proceselor de inovare și cooperare și pentru menținerea unei capacități corespunzătoare de funcționare a zonelor respective; invită Comisia și statele membre, prin urmare, să utilizeze resursele și procedurile existente pentru inițiative de microfinanțare și de microcredite pentru femei, precum și pentru oportunități de carieră pentru femei, în cadrul Fondului social european și al proiectelor transnaționale;

| 39. | subliniază că, în cea mai recentă reformă a PAC, au fost integrate importanța zonelor montane și măsuri eficiente la nivel european; consideră că PAC ar trebui să vizeze compensarea dezavantajelor naturale și economice cu care se confruntă fermierii, dar, totodată, ar trebui să le ofere acestora mijloacele necesare pentru valorificarea avantajelor lor; |
| --- | --- |

39.

subliniază că, în cea mai recentă reformă a PAC, au fost integrate importanța zonelor montane și măsuri eficiente la nivel european; consideră că PAC ar trebui să vizeze compensarea dezavantajelor naturale și economice cu care se confruntă fermierii, dar, totodată, ar trebui să le ofere acestora mijloacele necesare pentru valorificarea avantajelor lor;

| 40. | subliniază importanța ajutoarelor furnizate în cadrul primului pilon al PAC pentru menținerea producției agricole și a unui venit pentru fermierii din zonele montane; reamintește că statele membre au posibilitatea de a oferi ajutoare directe specifice și plăți cuplate pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective; reamintește că, în multe state membre, unele ajutoare decuplate din cadrul primului pilon sunt mult mai puțin generoase decât în zonele în care se practică agricultura primară, din cauza convergenței interne inadecvate, care limitează și mai mult competitivitatea fermelor; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța ajutoarelor furnizate în cadrul primului pilon al PAC pentru menținerea producției agricole și a unui venit pentru fermierii din zonele montane; reamintește că statele membre au posibilitatea de a oferi ajutoare directe specifice și plăți cuplate pentru a contribui la îndeplinirea acestor obiective; reamintește că, în multe state membre, unele ajutoare decuplate din cadrul primului pilon sunt mult mai puțin generoase decât în zonele în care se practică agricultura primară, din cauza convergenței interne inadecvate, care limitează și mai mult competitivitatea fermelor;

| 41. | consideră că măsurile din cadrul celui de-al doilea pilon al PAC trebuie să asigure durabilitatea, competitivitatea și diversificarea producției agricole și a industriilor de prelucrare din zonele de munte; consideră, de asemenea, că astfel de măsuri ar putea contribui la o „renaștere rurală”, sprijinind inițierea unor proiecte de dezvoltare multifuncțională a exploatațiilor care creează o valoare adăugată și generează inovare și favorizând investițiile agricole (în clădiri, echipamente specifice, modernizare etc.) și păstrarea populațiilor locale; |
| --- | --- |

41.

consideră că măsurile din cadrul celui de-al doilea pilon al PAC trebuie să asigure durabilitatea, competitivitatea și diversificarea producției agricole și a industriilor de prelucrare din zonele de munte; consideră, de asemenea, că astfel de măsuri ar putea contribui la o „renaștere rurală”, sprijinind inițierea unor proiecte de dezvoltare multifuncțională a exploatațiilor care creează o valoare adăugată și generează inovare și favorizând investițiile agricole (în clădiri, echipamente specifice, modernizare etc.) și păstrarea populațiilor locale;

| 42. | consideră că o abordare sectorială pentru sectorul laptelui ar trebui să aibă drept scop asigurarea unei producții sustenabile de lactate în zonele montane și solicită Comisiei, statelor membre și autorităților regionale să furnizeze, îndeosebi prin intermediul celui de-al doilea pilon al PAC, măsuri compensatorii de însoțire pentru producția de lactate dezavantajată, în vederea menținerii și consolidării agriculturii și a funcționării eficiente a exploatațiilor agricole, îndeosebi a celor de dimensiuni mici, din regiunile respective. |
| --- | --- |

42.

consideră că o abordare sectorială pentru sectorul laptelui ar trebui să aibă drept scop asigurarea unei producții sustenabile de lactate în zonele montane și solicită Comisiei, statelor membre și autorităților regionale să furnizeze, îndeosebi prin intermediul celui de-al doilea pilon al PAC, măsuri compensatorii de însoțire pentru producția de lactate dezavantajată, în vederea menținerii și consolidării agriculturii și a funcționării eficiente a exploatațiilor agricole, îndeosebi a celor de dimensiuni mici, din regiunile respective.

| 43. | subliniază potențialul educației duale în regiunile montane; evidențiază rezultatele încurajatoare obținute de unele state membre; salută proiectele de educație duală existente în UE; |
| --- | --- |

43.

subliniază potențialul educației duale în regiunile montane; evidențiază rezultatele încurajatoare obținute de unele state membre; salută proiectele de educație duală existente în UE;

| 44. | consideră că niște infrastructuri fizice și TIC adecvate creează oportunități pentru activități economice, educaționale, sociale și culturale și reduc efectele legate de caracterul periferic și de izolare; invită Comisia să prezinte recomandări specifice pentru depășirea problemei legate de absența unei mâini de lucru calificate în domeniul turismului, prin soluționarea mai ales a dificultăților pe care le reprezintă locurile de muncă neatractive și remunerarea insuficientă, precum și pentru stimularea posibilităților de dezvoltare a carierei profesionale; îndeamnă Comisia și statele membre ca, prin intermediul fondurilor ESI, să prevadă investiții în infrastructură în zonele montane, pentru ca acestea să devină un mediu mai atractiv pentru activități economice; |
| --- | --- |

44.

consideră că niște infrastructuri fizice și TIC adecvate creează oportunități pentru activități economice, educaționale, sociale și culturale și reduc efectele legate de caracterul periferic și de izolare; invită Comisia să prezinte recomandări specifice pentru depășirea problemei legate de absența unei mâini de lucru calificate în domeniul turismului, prin soluționarea mai ales a dificultăților pe care le reprezintă locurile de muncă neatractive și remunerarea insuficientă, precum și pentru stimularea posibilităților de dezvoltare a carierei profesionale; îndeamnă Comisia și statele membre ca, prin intermediul fondurilor ESI, să prevadă investiții în infrastructură în zonele montane, pentru ca acestea să devină un mediu mai atractiv pentru activități economice;

| 45. | susține soluțiile inovatoare, inclusiv pe cele informatice, pentru a facilita accesul la o educație de bază de calitate, precum și la o educație formală și informală și la oportunități de învățare pe tot parcursul vieții în zonele montane îndepărtate, de exemplu, prin cooperarea dintre regiunile, orașele și universitățile montane; subliniază nevoia unui învățământ terțiar de înaltă calitate și scoate în evidență potențialul sistemelor de învățământ la distanță, care oferă acces la predare și învățare din zone îndepărtate; subliniază că, pentru a depăși tendințele demografice negative din aceste regiuni, atât accesul egal la educație și la structurile de îngrijire a copiilor, cât și formarea continuă și recalificarea persoanelor în vârstă pentru a facilita integrarea activă pe piața forței de muncă sunt probleme importante, care trebuie abordate; |
| --- | --- |

45.

susține soluțiile inovatoare, inclusiv pe cele informatice, pentru a facilita accesul la o educație de bază de calitate, precum și la o educație formală și informală și la oportunități de învățare pe tot parcursul vieții în zonele montane îndepărtate, de exemplu, prin cooperarea dintre regiunile, orașele și universitățile montane; subliniază nevoia unui învățământ terțiar de înaltă calitate și scoate în evidență potențialul sistemelor de învățământ la distanță, care oferă acces la predare și învățare din zone îndepărtate; subliniază că, pentru a depăși tendințele demografice negative din aceste regiuni, atât accesul egal la educație și la structurile de îngrijire a copiilor, cât și formarea continuă și recalificarea persoanelor în vârstă pentru a facilita integrarea activă pe piața forței de muncă sunt probleme importante, care trebuie abordate;

| 46. | solicită dezvoltarea și îmbunătățirea unităților și serviciilor medicale în regiunile montane, printre altele, prin inițiative de cooperare transfrontalieră, inclusiv prin dezvoltarea unor unități sanitare transfrontaliere, acolo unde este necesar; recomandă dezvoltarea voluntariatului în domeniul serviciilor publice, ținând cont de bunele practici înregistrate în unele state membre; |
| --- | --- |

46.

solicită dezvoltarea și îmbunătățirea unităților și serviciilor medicale în regiunile montane, printre altele, prin inițiative de cooperare transfrontalieră, inclusiv prin dezvoltarea unor unități sanitare transfrontaliere, acolo unde este necesar; recomandă dezvoltarea voluntariatului în domeniul serviciilor publice, ținând cont de bunele practici înregistrate în unele state membre;

| 47. | reamintește principiul accesului universal la servicii publice, care urmează să fie garantat în toate teritoriile UE, și subliniază, în același timp, necesitatea ca statele membre și regiunile să încurajeze soluții alternative și inovatoare pentru zonele montane, inclusiv soluții adaptate nevoilor locale și regionale, dacă este necesar; |
| --- | --- |

47.

reamintește principiul accesului universal la servicii publice, care urmează să fie garantat în toate teritoriile UE, și subliniază, în același timp, necesitatea ca statele membre și regiunile să încurajeze soluții alternative și inovatoare pentru zonele montane, inclusiv soluții adaptate nevoilor locale și regionale, dacă este necesar;

| 48. | subliniază importanța inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a unei puneri mai eficiente în aplicare a garanției pentru tineret, care reprezintă o bună ocazie de a opri exodul de tineri din regiunile montane, ca răspuns la criza demografică și la problema îmbătrânirii populației; solicită luarea unor inițiative în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, mai ales a unor inițiative care să răspundă necesităților regiunilor montane subdezvoltate; |
| --- | --- |

48.

subliniază importanța inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și a unei puneri mai eficiente în aplicare a garanției pentru tineret, care reprezintă o bună ocazie de a opri exodul de tineri din regiunile montane, ca răspuns la criza demografică și la problema îmbătrânirii populației; solicită luarea unor inițiative în favoarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor, mai ales a unor inițiative care să răspundă necesităților regiunilor montane subdezvoltate;

| 49. | subliniază faptul că inegalitățile dintre femei și bărbați persistă în regiunile montane, în special în cazul comunităților marginalizate și al grupurilor vulnerabile; invită Comisia ca, în vederea integrării perspectivei de gen, să întreprindă acțiuni la nivel orizontal și vertical pentru toate domeniile de politică și, în special, să finanțeze politica privind conectivitatea în aceste regiuni; solicită o analiză comparativă a particularităților condiției femeilor în regiunile montane, în special în regiunile montane defavorizate; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că inegalitățile dintre femei și bărbați persistă în regiunile montane, în special în cazul comunităților marginalizate și al grupurilor vulnerabile; invită Comisia ca, în vederea integrării perspectivei de gen, să întreprindă acțiuni la nivel orizontal și vertical pentru toate domeniile de politică și, în special, să finanțeze politica privind conectivitatea în aceste regiuni; solicită o analiză comparativă a particularităților condiției femeilor în regiunile montane, în special în regiunile montane defavorizate;

| 50. | încurajează și solicită să se sprijine, inclusiv prin recursul la fondurile ESI, inițiativele care vizează îmbunătățirea coeziunii sociale și culturale și a incluziunii în comunitățile montane, precum și depășirea izolării fizice și a lipsei de diversitate culturală, în special prin accesul și participarea directă la activități artistice și culturale; |
| --- | --- |

50.

încurajează și solicită să se sprijine, inclusiv prin recursul la fondurile ESI, inițiativele care vizează îmbunătățirea coeziunii sociale și culturale și a incluziunii în comunitățile montane, precum și depășirea izolării fizice și a lipsei de diversitate culturală, în special prin accesul și participarea directă la activități artistice și culturale;

| 51. | subliniază importanța demersurilor teritoriale integrate pentru integrarea imigranților, în legătură cu procesele de reînnoire demografică și socioeconomică și de recuperare în regiunile montane, inclusiv în cele în curs de depopulare; invită Comisia să faciliteze și să promoveze diseminarea unor astfel de inițiative; |
| --- | --- |

51.

subliniază importanța demersurilor teritoriale integrate pentru integrarea imigranților, în legătură cu procesele de reînnoire demografică și socioeconomică și de recuperare în regiunile montane, inclusiv în cele în curs de depopulare; invită Comisia să faciliteze și să promoveze diseminarea unor astfel de inițiative;

Protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice în regiunile montane

| 52. | reamintește că bogăția zonelor montane constă într-o abundență și diversitate de surse regenerabile de energie; consideră că aceste zone ar trebui să își asume rolul de lider în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie; invită Comisia să se axeze pe politici care încurajează și facilitează utilizarea surselor regenerabile de energie în regiunile montane; |
| --- | --- |

52.

reamintește că bogăția zonelor montane constă într-o abundență și diversitate de surse regenerabile de energie; consideră că aceste zone ar trebui să își asume rolul de lider în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie; invită Comisia să se axeze pe politici care încurajează și facilitează utilizarea surselor regenerabile de energie în regiunile montane;

| 53. | subliniază necesitatea asigurării unei protecții la nivel european a speciilor de animale emblematice din zonele montane înalte capabile să trăiască pe lanțurile muntoase transfrontaliere, cum ar fi caprele negre, ibecșii, răpitoarele mari, urșii, lupii, râșii; invită Comisia și statele membre să stabilească un plan pentru protecția și reintroducerea unor specii emblematice ale zonelor montane înalte; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea asigurării unei protecții la nivel european a speciilor de animale emblematice din zonele montane înalte capabile să trăiască pe lanțurile muntoase transfrontaliere, cum ar fi caprele negre, ibecșii, răpitoarele mari, urșii, lupii, râșii; invită Comisia și statele membre să stabilească un plan pentru protecția și reintroducerea unor specii emblematice ale zonelor montane înalte;

| 54. | subliniază, de asemenea, potențialul regiunilor montane vulcanice și al vulcanilor, în special în ceea ce privește contribuția vulcanologiei la realizarea obiectivelor în materie de energie regenerabilă și contribuția acestor domenii la prevenirea și gestionarea dezastrelor naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice; |
| --- | --- |

54.

subliniază, de asemenea, potențialul regiunilor montane vulcanice și al vulcanilor, în special în ceea ce privește contribuția vulcanologiei la realizarea obiectivelor în materie de energie regenerabilă și contribuția acestor domenii la prevenirea și gestionarea dezastrelor naturale, cum ar fi erupțiile vulcanice;

| 55. | invită statele membre și Comisia să identifice toate stațiunile din zonele montane în care interzicerea accesului auto ar avea un impact pozitiv în combaterea la nivel local a topirii ghețarilor; |
| --- | --- |

55.

invită statele membre și Comisia să identifice toate stațiunile din zonele montane în care interzicerea accesului auto ar avea un impact pozitiv în combaterea la nivel local a topirii ghețarilor;

| 56. | insistă asupra faptului că realizarea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie și exploatarea acestor surse trebuie să ia în considerare echilibrul naturii și protecția mediului, inclusiv în zonele montane; reamintește că, în anumite cazuri, energia hidraulică și extracția de biomasă pot afecta ecosistemele și că centralele de energie eoliană și solară pot duce la deteriorarea peisajului, chiar dacă sunt o sursă de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

56.

insistă asupra faptului că realizarea obiectivelor UE în materie de surse regenerabile de energie și exploatarea acestor surse trebuie să ia în considerare echilibrul naturii și protecția mediului, inclusiv în zonele montane; reamintește că, în anumite cazuri, energia hidraulică și extracția de biomasă pot afecta ecosistemele și că centralele de energie eoliană și solară pot duce la deteriorarea peisajului, chiar dacă sunt o sursă de dezvoltare locală;

| 57. | constată că regiunile montane, inclusiv cele vulcanice și ecosistemele lor, sunt deosebit de vulnerabile la schimbările climatice și la riscurile hidrogeologice, cu consecințe deosebit de importante în aceste regiuni, inclusiv ca urmare a creșterii numărului de dezastre naturale, care pot avea un impact asupra mediului și în zonele înconjurătoare și repercusiuni negative asupra dezvoltării economice și a turismului; consideră, în această privință, că protecția mediului, combaterea schimbărilor climatice și adoptarea măsurilor corespunzătoare de adaptare la schimbările climatice trebuie să ocupe un loc central în viitoarea „Agendă pentru regiunile montane ale UE”, inclusiv al unui plan de acțiune privind schimbările climatice; subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta o rețea de analiză și de schimb de bune practici în aceste zone; |
| --- | --- |

57.

constată că regiunile montane, inclusiv cele vulcanice și ecosistemele lor, sunt deosebit de vulnerabile la schimbările climatice și la riscurile hidrogeologice, cu consecințe deosebit de importante în aceste regiuni, inclusiv ca urmare a creșterii numărului de dezastre naturale, care pot avea un impact asupra mediului și în zonele înconjurătoare și repercusiuni negative asupra dezvoltării economice și a turismului; consideră, în această privință, că protecția mediului, combaterea schimbărilor climatice și adoptarea măsurilor corespunzătoare de adaptare la schimbările climatice trebuie să ocupe un loc central în viitoarea „Agendă pentru regiunile montane ale UE”, inclusiv al unui plan de acțiune privind schimbările climatice; subliniază, de asemenea, necesitatea de a dezvolta o rețea de analiză și de schimb de bune practici în aceste zone;

| 58. | subliniază importanța conservării și protejării habitatului unic al regiunilor montane și a dezvoltării într-un mod durabil, inclusiv prin refacerea biodiversității și a solului, promovarea patrimoniului natural și a serviciilor ecosistemice și asigurarea unei infrastructuri verzi, oferind, astfel, de asemenea, oportunități de muncă în aceste sectoare; reamintește importanța fundamentală a agriculturii și a gestionării durabile a terenurilor și a pădurilor din zonele montane în vederea menținerii biodiversității și a prevenirii impactului asupra mediului și a peisajului; |
| --- | --- |

58.

subliniază importanța conservării și protejării habitatului unic al regiunilor montane și a dezvoltării într-un mod durabil, inclusiv prin refacerea biodiversității și a solului, promovarea patrimoniului natural și a serviciilor ecosistemice și asigurarea unei infrastructuri verzi, oferind, astfel, de asemenea, oportunități de muncă în aceste sectoare; reamintește importanța fundamentală a agriculturii și a gestionării durabile a terenurilor și a pădurilor din zonele montane în vederea menținerii biodiversității și a prevenirii impactului asupra mediului și a peisajului;

| 59. | subliniază faptul că regiunile montane reprezintă o sursă importantă de apă, care trebuie protejată și gestionată în mod durabil; observă dependența anumitor zone urbane de serviciile ecosistemice ale regiunilor montane și că, adesea, aceste regiuni nu sunt recompensate în mod echitabil; invită autoritățile locale să aibă în vedere parteneriate sub formă de proiecte de cooperare pentru a colecta și proteja rezervele de apă pentru comunitățile urbane din vecinătatea zonelor montane; sprijină finanțarea măsurilor de stocare a apei pentru a asigura irigarea durabilă și eficientă a zonelor agricole și un nivel minim al debitului râurilor; |
| --- | --- |

59.

subliniază faptul că regiunile montane reprezintă o sursă importantă de apă, care trebuie protejată și gestionată în mod durabil; observă dependența anumitor zone urbane de serviciile ecosistemice ale regiunilor montane și că, adesea, aceste regiuni nu sunt recompensate în mod echitabil; invită autoritățile locale să aibă în vedere parteneriate sub formă de proiecte de cooperare pentru a colecta și proteja rezervele de apă pentru comunitățile urbane din vecinătatea zonelor montane; sprijină finanțarea măsurilor de stocare a apei pentru a asigura irigarea durabilă și eficientă a zonelor agricole și un nivel minim al debitului râurilor;

| 60. | susține dezvoltarea turismului durabil ca fiind o oportunitate de a crea locuri de muncă și de a promova dezvoltarea durabilă a acestor zone; subliniază necesitatea de a dezvolta internetul în bandă largă ca bază a turismului durabil; |
| --- | --- |

60.

susține dezvoltarea turismului durabil ca fiind o oportunitate de a crea locuri de muncă și de a promova dezvoltarea durabilă a acestor zone; subliniază necesitatea de a dezvolta internetul în bandă largă ca bază a turismului durabil;

| 61. | subliniază necesitatea unei cooperări active sinergetice între agricultură și alte activități economice din siturile Natura 2000 și din alte zone protejate (parcuri naționale, parcuri rurale etc.) situate în regiunile montane; |
| --- | --- |

61.

subliniază necesitatea unei cooperări active sinergetice între agricultură și alte activități economice din siturile Natura 2000 și din alte zone protejate (parcuri naționale, parcuri rurale etc.) situate în regiunile montane;

Accesibilitate și conectivitate în regiunile montane

| 62. | consideră că internetul, în special tehnologiile de acces de generație următoare (NGA), joacă un rol esențial în depășirea dificultăților cu care se confruntă regiunile montane; reamintește că internetul este în strânsă legătură cu serviciile de interes general și că lipsa de acces la astfel de servicii poate duce la depopulare; |
| --- | --- |

62.

consideră că internetul, în special tehnologiile de acces de generație următoare (NGA), joacă un rol esențial în depășirea dificultăților cu care se confruntă regiunile montane; reamintește că internetul este în strânsă legătură cu serviciile de interes general și că lipsa de acces la astfel de servicii poate duce la depopulare;

| 63. | invită statele membre să creeze stimulente pentru dezvoltarea mai activă a parteneriatelor de tip public-privat în regiunile montane, în infrastructura de transport, comunicații și energetică, întrucât lipsa unor economii de scară face ca furnizarea acestor servicii să fie neatractivă din punct de vedere comercial; subliniază faptul că doar un transport îmbunătățit și alte infrastructuri de o calitate satisfăcătoare pot genera creșterea economică și locuri de muncă în regiunile montane; |
| --- | --- |

63.

invită statele membre să creeze stimulente pentru dezvoltarea mai activă a parteneriatelor de tip public-privat în regiunile montane, în infrastructura de transport, comunicații și energetică, întrucât lipsa unor economii de scară face ca furnizarea acestor servicii să fie neatractivă din punct de vedere comercial; subliniază faptul că doar un transport îmbunătățit și alte infrastructuri de o calitate satisfăcătoare pot genera creșterea economică și locuri de muncă în regiunile montane;

| 64. | constată că turismul este influențat în mare măsură de prezența infrastructurii și de accesul la serviciile de interes general; solicită Comisiei să analizeze posibilitățile de creare a unei infrastructuri pentru sprijinirea turismului în regiunile montane; |
| --- | --- |

64.

constată că turismul este influențat în mare măsură de prezența infrastructurii și de accesul la serviciile de interes general; solicită Comisiei să analizeze posibilitățile de creare a unei infrastructuri pentru sprijinirea turismului în regiunile montane;

| 65. | constată că noile tehnologii de informare și comunicare oferă oportunități variate de muncă, incluziune socială și de autonomizare în economia digitală în curs de dezvoltare; prin urmare, consideră că este nevoie de un sprijin specific din partea fondurilor ESI pentru promovarea unor astfel de oportunități; invită statele membre să promoveze munca la distanță, comerțul electronic și utilizarea canalelor digitale de distribuție în aceste zone pentru a îmbunătăți gestionarea costurilor societăților; consideră că un acces mai facil la noile tehnologii informaționale poate determina dezvoltarea de programe educaționale la distanță pentru zonele cu deficit de cadre didactice, precum și servicii de e-sănătate, ceea ce ar permite evitarea depopulării zonelor montane; solicită propunerea și schimbul de exemple de bune practici, contribuind astfel la diversificarea economică a zonelor montane; |
| --- | --- |

65.

constată că noile tehnologii de informare și comunicare oferă oportunități variate de muncă, incluziune socială și de autonomizare în economia digitală în curs de dezvoltare; prin urmare, consideră că este nevoie de un sprijin specific din partea fondurilor ESI pentru promovarea unor astfel de oportunități; invită statele membre să promoveze munca la distanță, comerțul electronic și utilizarea canalelor digitale de distribuție în aceste zone pentru a îmbunătăți gestionarea costurilor societăților; consideră că un acces mai facil la noile tehnologii informaționale poate determina dezvoltarea de programe educaționale la distanță pentru zonele cu deficit de cadre didactice, precum și servicii de e-sănătate, ceea ce ar permite evitarea depopulării zonelor montane; solicită propunerea și schimbul de exemple de bune practici, contribuind astfel la diversificarea economică a zonelor montane;

| 66. | salută sistemul UE de subvenție a accesului la internet prin satelit datorită căruia conexiunile prin satelit devin o alternativă utilă pentru zonele cu o infrastructură insuficientă sau în care se constată o lipsă de interes din partea investitorilor; |
| --- | --- |

66.

salută sistemul UE de subvenție a accesului la internet prin satelit datorită căruia conexiunile prin satelit devin o alternativă utilă pentru zonele cu o infrastructură insuficientă sau în care se constată o lipsă de interes din partea investitorilor;

| 67. | solicită Comisiei ca, atunci când elaborează politici privind accesul în bandă largă, să țină cont de lipsa de infrastructură și de interes din partea investitorilor din cauza populației reduse și a caracterului periferic al regiunilor montane; invită Comisia să dezvolte politici specifice pentru a reduce decalajul digital din aceste regiuni, inclusiv prin investițiile publice necesare; |
| --- | --- |

67.

solicită Comisiei ca, atunci când elaborează politici privind accesul în bandă largă, să țină cont de lipsa de infrastructură și de interes din partea investitorilor din cauza populației reduse și a caracterului periferic al regiunilor montane; invită Comisia să dezvolte politici specifice pentru a reduce decalajul digital din aceste regiuni, inclusiv prin investițiile publice necesare;

| 68. | reamintește că dezvoltarea socială și economică a regiunilor montane, care în anumite state membre sunt și regiuni îndepărtate, depinde de legăturile de transport dintre acestea și celelalte regiuni dintr-un anumit stat membru sau dintr-o anumită regiune transfrontalieră; invită autoritățile naționale, în cooperare cu Comisia, să faciliteze punerea în aplicare a proiectelor pentru a asigura legăturile de transport dintre regiunile muntoase și principalele drumuri și coridoare de transport naționale și transeuropene, în special infrastructura de transport TEN-T, folosind diferite fonduri UE și instrumente financiare, inclusiv investiții ale BEI; |
| --- | --- |

68.

reamintește că dezvoltarea socială și economică a regiunilor montane, care în anumite state membre sunt și regiuni îndepărtate, depinde de legăturile de transport dintre acestea și celelalte regiuni dintr-un anumit stat membru sau dintr-o anumită regiune transfrontalieră; invită autoritățile naționale, în cooperare cu Comisia, să faciliteze punerea în aplicare a proiectelor pentru a asigura legăturile de transport dintre regiunile muntoase și principalele drumuri și coridoare de transport naționale și transeuropene, în special infrastructura de transport TEN-T, folosind diferite fonduri UE și instrumente financiare, inclusiv investiții ale BEI;

| 69. | invită regiunile montane ale Europei să investească prin intermediul fondurilor FEDR în dezvoltarea de căi ferate și de rețele de tramvai mai eficiente și mai bine interconectate; |
| --- | --- |

69.

invită regiunile montane ale Europei să investească prin intermediul fondurilor FEDR în dezvoltarea de căi ferate și de rețele de tramvai mai eficiente și mai bine interconectate;

o

o o

| 70. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor, precum și guvernelor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre. |
| --- | --- |

70.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor, precum și guvernelor și parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 608.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

(7)  JO L 317, 4.11.2014, p. 56

(8)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(9)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(10)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0109.

(12)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 55.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0577.

(14)  JO C 55, 12.2.2016, p. 117.

(15)  JO C 19, 21.1.2015, p. 32.

(16)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 30.

(17)  JO C 305 E, 11.11.2010, p. 14.

(18)  JO C 248, 25.8.2011, p. 81.

(19)  JO C 166, 7.6.2011, p.23.

---

Miercuri, 11 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/23

---

P8_TA(2016)0217

Accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune

Rezoluţia Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la accelerarea punerii în aplicare a politicii de coeziune (2016/2550(RSP))

(2018/C 076/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune” – RDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind dispozițiile comune” – RDC),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2),

| — | având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2015 intitulată „Investiții în locuri de muncă și în creștere – Valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene” (COM(2015)0639),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la gradul de pregătire a statelor membre ale UE pentru începerea la timp și în mod eficace a noii perioade de programare pentru politica de coeziune (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 februarie 2016, intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu FEIS”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 februarie 2016, intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu FEIS”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la demararea cu întârziere a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la politica de coeziune și revizuirea Strategiei Europa 2020 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la tema simplificării și a orientării către performanță a politicii de coeziune în perioada 2014-2020 (6),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la accelerarea implementării politicii de coeziune (O-000070/2016 – B8-0364/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei referitoare la accelerarea implementării politicii de coeziune (O-000070/2016 – B8-0364/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât politica de coeziune, dotată cu un buget de peste 350 de miliarde de euro până în 2020, reprezintă instrumentul prin care Uniunea se apropie de cetățenii săi și reprezintă cea mai importantă politică de investiții și dezvoltare care acoperă toate regiunile UE; întrucât, în unele state membre, această politică reprezintă sursa principală de investiții publice; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune, dotată cu un buget de peste 350 de miliarde de euro până în 2020, reprezintă instrumentul prin care Uniunea se apropie de cetățenii săi și reprezintă cea mai importantă politică de investiții și dezvoltare care acoperă toate regiunile UE; întrucât, în unele state membre, această politică reprezintă sursa principală de investiții publice;

| B. | întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 pot fi îndeplinite printr-o interacțiune coerentă între politicile de dezvoltare și de creștere și, acolo unde este necesar, prin reforme structurale, precum și prin implicarea activă a regiunilor și a orașelor în punerea în aplicare a acestora; întrucât politica de coeziune joacă un rol crucial în acest sens; |
| --- | --- |

B.

întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 pot fi îndeplinite printr-o interacțiune coerentă între politicile de dezvoltare și de creștere și, acolo unde este necesar, prin reforme structurale, precum și prin implicarea activă a regiunilor și a orașelor în punerea în aplicare a acestora; întrucât politica de coeziune joacă un rol crucial în acest sens;

| C. | întrucât regulamentele privind perioada 2014-2020 au introdus mai multe reforme-cheie în domeniul politicii de coeziune, cum ar fi concentrarea tematică care face posibilă flexibilitatea necesară pentru o mai bună adaptare la nevoile locale, o orientare mai puternică spre rezultate, o mai bună coordonare cu politica economică și socială, îmbunătățirea legăturilor dintre prioritățile UE și nevoile regionale, o mai bună utilizare coordonată a fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) prin intermediul cadrului strategic comun; |
| --- | --- |

C.

întrucât regulamentele privind perioada 2014-2020 au introdus mai multe reforme-cheie în domeniul politicii de coeziune, cum ar fi concentrarea tematică care face posibilă flexibilitatea necesară pentru o mai bună adaptare la nevoile locale, o orientare mai puternică spre rezultate, o mai bună coordonare cu politica economică și socială, îmbunătățirea legăturilor dintre prioritățile UE și nevoile regionale, o mai bună utilizare coordonată a fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) prin intermediul cadrului strategic comun;

| D. | întrucât investițiile aferente politicii de coeziune ar trebui să fie coordonate și armonizate cu alte politici ale UE, cum ar fi piața unică digitală, uniunea energetică, politica socială, strategiile macroregionale, agenda urbană, cercetarea și inovarea și politica în domeniul transporturilor pentru a contribui mai bine la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât investițiile aferente politicii de coeziune ar trebui să fie coordonate și armonizate cu alte politici ale UE, cum ar fi piața unică digitală, uniunea energetică, politica socială, strategiile macroregionale, agenda urbană, cercetarea și inovarea și politica în domeniul transporturilor pentru a contribui mai bine la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din RDC, Comisia este obligată să dezangajeze orice parte din suma aferentă unui program operațional care nu a fost utilizată pentru prefinanțarea inițială și anuală și pentru plăți intermediare până la data de 31 decembrie a celui de-al treilea exercițiu financiar care urmează anului angajamentului bugetar în cadrul programului operațional; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din RDC, Comisia este obligată să dezangajeze orice parte din suma aferentă unui program operațional care nu a fost utilizată pentru prefinanțarea inițială și anuală și pentru plăți intermediare până la data de 31 decembrie a celui de-al treilea exercițiu financiar care urmează anului angajamentului bugetar în cadrul programului operațional;

| F. | întrucât au trecut doi ani de la începutul noii perioade de programare, iar punerea în aplicare a politicii de coeziune a înregistrat întârzieri; întrucât programele operaționale au fost în mare parte aprobate la sfârșitul anului 2014 și în 2015, iar un număr semnificativ dintre condiționalitățile ex ante nu au fost îndeplinite până în prezent; |
| --- | --- |

F.

întrucât au trecut doi ani de la începutul noii perioade de programare, iar punerea în aplicare a politicii de coeziune a înregistrat întârzieri; întrucât programele operaționale au fost în mare parte aprobate la sfârșitul anului 2014 și în 2015, iar un număr semnificativ dintre condiționalitățile ex ante nu au fost îndeplinite până în prezent;

| G. | întrucât, în conformitate cu articolul 53 din RDC, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European în fiecare an, începând din 2016, un raport de sinteză referitor la programele care țin de fondurile ESI bazat pe rapoartele anuale de implementare ale statelor membre prezentate în conformitate cu articolul 50, iar în 2017 și 2019, Comisia trebuie să elaboreze un raport strategic care să facă rezumatul rapoartelor privind progresele înregistrate ale statelor membre, |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu articolul 53 din RDC, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European în fiecare an, începând din 2016, un raport de sinteză referitor la programele care țin de fondurile ESI bazat pe rapoartele anuale de implementare ale statelor membre prezentate în conformitate cu articolul 50, iar în 2017 și 2019, Comisia trebuie să elaboreze un raport strategic care să facă rezumatul rapoartelor privind progresele înregistrate ale statelor membre,

| 1. | invită Comisia să evalueze stadiul punerii în aplicare fondurilor ESI în perioada 2014-2020 și să pregătească o analiză detaliată cu privire la riscurile dezangajării, indicându-se sumele pentru fiecare stat membru, și o analiză a previziunilor privind plățile prezentate de statele membre, cât mai curând posibil după termenele din 31 ianuarie și 31 iulie stabilite de RDC; invită Comisia să indice, de asemenea, măsurile planificate pentru evitarea dezangajării fondurilor ESI în cea mai mare măsură posibilă; |
| --- | --- |

1.

invită Comisia să evalueze stadiul punerii în aplicare fondurilor ESI în perioada 2014-2020 și să pregătească o analiză detaliată cu privire la riscurile dezangajării, indicându-se sumele pentru fiecare stat membru, și o analiză a previziunilor privind plățile prezentate de statele membre, cât mai curând posibil după termenele din 31 ianuarie și 31 iulie stabilite de RDC; invită Comisia să indice, de asemenea, măsurile planificate pentru evitarea dezangajării fondurilor ESI în cea mai mare măsură posibilă;

| 2. | invită Comisia și statele membre să exploateze pe deplin potențialul fondurilor ESI, în conformitate cu Strategia Europa 2020, pentru a consolida coeziunea socială și economică și a reduce diferențele teritoriale, permițând tuturor regiunilor să devină mai competitive și să faciliteze investițiile, inclusiv cele private; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia și statele membre să exploateze pe deplin potențialul fondurilor ESI, în conformitate cu Strategia Europa 2020, pentru a consolida coeziunea socială și economică și a reduce diferențele teritoriale, permițând tuturor regiunilor să devină mai competitive și să faciliteze investițiile, inclusiv cele private;

| 3. | ia act de faptul că în cursul perioadei de programare 2007-2013 principalele obstacole și probleme care au împiedicat implementarea politicii de coeziune în mai multe state membre și regiuni au fost informațiile insuficiente pentru potențialii beneficiari, care au condus la o lipsă de proiecte eligibile, procesul greoi și de lungă durată de aprobare a proiectelor majore, împreună cu lipsa structurilor administrative care să gestioneze investițiile pentru proiectele majore, procedurile de achiziții complexe și îndelungate, normele complexe în materie de ajutoare de stat, procedurile complicate de autorizare, raporturile patrimoniale nesoluționate, durata excesivă a procedurii de autorizare și accesul dificil la finanțare; recunoaște, de asemenea, dificultățile întâmpinate uneori statele membre și autoritățile locale în conformarea la cerințele referitoare la punerea în aplicare internă și externă a Pactului de stabilitate și de creștere; invită Comisia ca, pentru perioada de programare 2014-2020, să furnizeze, pe de o parte, informații privind obstacolele pe care le întâmpină statele membre în implementarea politicii de coeziune și, pe de altă parte, o evaluare a impactului efectuării exercițiului condiționalităților ex ante asupra implementării efective a politicii; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că în cursul perioadei de programare 2007-2013 principalele obstacole și probleme care au împiedicat implementarea politicii de coeziune în mai multe state membre și regiuni au fost informațiile insuficiente pentru potențialii beneficiari, care au condus la o lipsă de proiecte eligibile, procesul greoi și de lungă durată de aprobare a proiectelor majore, împreună cu lipsa structurilor administrative care să gestioneze investițiile pentru proiectele majore, procedurile de achiziții complexe și îndelungate, normele complexe în materie de ajutoare de stat, procedurile complicate de autorizare, raporturile patrimoniale nesoluționate, durata excesivă a procedurii de autorizare și accesul dificil la finanțare; recunoaște, de asemenea, dificultățile întâmpinate uneori statele membre și autoritățile locale în conformarea la cerințele referitoare la punerea în aplicare internă și externă a Pactului de stabilitate și de creștere; invită Comisia ca, pentru perioada de programare 2014-2020, să furnizeze, pe de o parte, informații privind obstacolele pe care le întâmpină statele membre în implementarea politicii de coeziune și, pe de altă parte, o evaluare a impactului efectuării exercițiului condiționalităților ex ante asupra implementării efective a politicii;

| 4. | salută înființarea unui grup operativ pentru o mai bună implementare a programelor pentru perioada 2007-2013 în opt state membre și solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele obținute; solicită Comisiei să continue, împreună cu acest grup operativ, să sprijine și să accelereze punerea în aplicare a programelor 2014-2020 în toate statele membre și să prezinte Parlamentului un plan de acțiune privind activitățile grupului operativ; invită Comisia să includă integral fondurile ESI în strategia UE privind o mai bună reglementare; |
| --- | --- |

4.

salută înființarea unui grup operativ pentru o mai bună implementare a programelor pentru perioada 2007-2013 în opt state membre și solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele obținute; solicită Comisiei să continue, împreună cu acest grup operativ, să sprijine și să accelereze punerea în aplicare a programelor 2014-2020 în toate statele membre și să prezinte Parlamentului un plan de acțiune privind activitățile grupului operativ; invită Comisia să includă integral fondurile ESI în strategia UE privind o mai bună reglementare;

| 5. | subliniază că existența unei capacități administrative, atât la nivel național, cât și la nivel regional și local constituie o condiție prealabilă esențială pentru ca politica de coeziune să aibă performanțe bune în timp util; atrage atenția, în acest context, asupra faptului că lipsa unor proiecte eligibile este asociată adesea cu lipsa resurselor de care autoritățile locale și regionale au nevoie pentru a pregăti documentația proiectelor; solicită, prin urmare, Comisiei să sprijine consolidarea capacității administrative pentru etapele de evaluare și punere în aplicare a politicii, precum și să informeze Parlamentul cu privire la acțiunile planificate în această privință; încurajează, de asemenea, autoritățile de management să utilizeze pe deplin și în mod eficace dispozițiile obiectivului tematic nr. 11, „Consolidarea capacității instituționale a autorităților publice și a părților interesate”, precum și orientările disponibile ale Comisiei; |
| --- | --- |

5.

subliniază că existența unei capacități administrative, atât la nivel național, cât și la nivel regional și local constituie o condiție prealabilă esențială pentru ca politica de coeziune să aibă performanțe bune în timp util; atrage atenția, în acest context, asupra faptului că lipsa unor proiecte eligibile este asociată adesea cu lipsa resurselor de care autoritățile locale și regionale au nevoie pentru a pregăti documentația proiectelor; solicită, prin urmare, Comisiei să sprijine consolidarea capacității administrative pentru etapele de evaluare și punere în aplicare a politicii, precum și să informeze Parlamentul cu privire la acțiunile planificate în această privință; încurajează, de asemenea, autoritățile de management să utilizeze pe deplin și în mod eficace dispozițiile obiectivului tematic nr. 11, „Consolidarea capacității instituționale a autorităților publice și a părților interesate”, precum și orientările disponibile ale Comisiei;

| 6. | subliniază, ținând seama de faptul că buna guvernanță poate contribui la ameliorarea capacității de absorbție, necesitatea de a încuraja reformele structurale relevante, în conformitate cu obiectivele de coeziune teritorială, creștere durabilă și ocupare a forței de muncă, precum și cu politicile favorabile investițiilor și cu combaterea fraudelor; așteaptă cu interes concluziile raportului Comisiei privind regiunile rămase în urmă și detalii suplimentare cu privire la modul în care concluziile respective ar putea fi utilizate pentru a aborda provocările care există de mult timp și care afectează punerea în aplicare și absorbția la timp a fondurilor ESI; de asemenea, invită Comisia să clarifice conceptul de întocmire a bugetului în funcție de performanțe, pentru a crește eficiența cheltuielilor; |
| --- | --- |

6.

subliniază, ținând seama de faptul că buna guvernanță poate contribui la ameliorarea capacității de absorbție, necesitatea de a încuraja reformele structurale relevante, în conformitate cu obiectivele de coeziune teritorială, creștere durabilă și ocupare a forței de muncă, precum și cu politicile favorabile investițiilor și cu combaterea fraudelor; așteaptă cu interes concluziile raportului Comisiei privind regiunile rămase în urmă și detalii suplimentare cu privire la modul în care concluziile respective ar putea fi utilizate pentru a aborda provocările care există de mult timp și care afectează punerea în aplicare și absorbția la timp a fondurilor ESI; de asemenea, invită Comisia să clarifice conceptul de întocmire a bugetului în funcție de performanțe, pentru a crește eficiența cheltuielilor;

| 7. | salută înființarea de către Comisie a unui grup la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor ESI; subliniază faptul că simplificarea constituie una dintre condițiile prealabile ale accelerării implementării; prin urmare, îndeamnă Comisia să accelereze activitățile legate de introducerea unor proceduri simplificate chiar și în cursul actualei perioade de programare și să mențină un nivel ridicat de transparență a politicii de coeziune; consideră, în acest context, că trebuie examinate fără întârziere recomandările grupului la nivel înalt; |
| --- | --- |

7.

salută înființarea de către Comisie a unui grup la nivel înalt de experți independenți privind monitorizarea simplificării pentru beneficiarii fondurilor ESI; subliniază faptul că simplificarea constituie una dintre condițiile prealabile ale accelerării implementării; prin urmare, îndeamnă Comisia să accelereze activitățile legate de introducerea unor proceduri simplificate chiar și în cursul actualei perioade de programare și să mențină un nivel ridicat de transparență a politicii de coeziune; consideră, în acest context, că trebuie examinate fără întârziere recomandările grupului la nivel înalt;

| 8. | ținând seama de faptul că criza economică a provocat în multe state membre o lipsă acută de lichidități și de fonduri publice disponibile pentru investițiile publice și de faptul că resursele politicii de coeziune sunt în curs de a deveni sursa principală de investiții publice, solicită Comisiei să aplice pe deplin și să se folosească de flexibilitatea prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere; în plus, solicită Comisiei să poarte un dialog permanent cu statele membre care au solicitat aplicarea clauzei actuale privind investițiile, pentru a maximiza flexibilitatea aferentă creșterii economice și investițiilor în locuri de muncă; solicită, în plus, Comisiei să încurajeze implicarea BEI sub forma unui sprijin tehnic și financiar mai mare pentru pregătirea și implementarea proiectelor pentru toate statele membre care solicită acest lucru; consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace pe baza unor evaluări ex ante corespunzătoare și îmbinate strategic cu granturile, instrumentele financiare pot crește semnificativ impactul finanțării și, prin urmare, ajută la depășirea efectelor negative ale reducerii bugetelor publice și la dezvoltarea unor proiecte generatoare de venituri; subliniază că la transpunerea în realitate a acestei ambiții pot contribui norme clare, consecvente și focalizate privind instrumentele financiare, menite să contribuie la simplificarea procedurii de elaborare și implementare destinate administratorilor fondurilor și beneficiarilor acestora și care să recunoască diferitele niveluri de dezvoltare a piețelor financiare din statele membre; consideră că ar putea contribui la acest proces și condensarea tuturor reglementărilor relevante privind instrumentele financiare într-un singur document, accesibil și ușor de înțeles, și evitarea unor noi revizuiri inutile ale orientărilor conexe în timpul perioadelor de finanțare, cu excepția cazului în care sunt obligatorii din punct de vedere legal; |
| --- | --- |

8.

ținând seama de faptul că criza economică a provocat în multe state membre o lipsă acută de lichidități și de fonduri publice disponibile pentru investițiile publice și de faptul că resursele politicii de coeziune sunt în curs de a deveni sursa principală de investiții publice, solicită Comisiei să aplice pe deplin și să se folosească de flexibilitatea prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere; în plus, solicită Comisiei să poarte un dialog permanent cu statele membre care au solicitat aplicarea clauzei actuale privind investițiile, pentru a maximiza flexibilitatea aferentă creșterii economice și investițiilor în locuri de muncă; solicită, în plus, Comisiei să încurajeze implicarea BEI sub forma unui sprijin tehnic și financiar mai mare pentru pregătirea și implementarea proiectelor pentru toate statele membre care solicită acest lucru; consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace pe baza unor evaluări ex ante corespunzătoare și îmbinate strategic cu granturile, instrumentele financiare pot crește semnificativ impactul finanțării și, prin urmare, ajută la depășirea efectelor negative ale reducerii bugetelor publice și la dezvoltarea unor proiecte generatoare de venituri; subliniază că la transpunerea în realitate a acestei ambiții pot contribui norme clare, consecvente și focalizate privind instrumentele financiare, menite să contribuie la simplificarea procedurii de elaborare și implementare destinate administratorilor fondurilor și beneficiarilor acestora și care să recunoască diferitele niveluri de dezvoltare a piețelor financiare din statele membre; consideră că ar putea contribui la acest proces și condensarea tuturor reglementărilor relevante privind instrumentele financiare într-un singur document, accesibil și ușor de înțeles, și evitarea unor noi revizuiri inutile ale orientărilor conexe în timpul perioadelor de finanțare, cu excepția cazului în care sunt obligatorii din punct de vedere legal;

| 9. | recunoaște caracterul complementar al investițiilor realizate din FEIS pentru politica de coeziune și ia act de comunicarea Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu FEIS”; recomandă Comisiei și autorităților locale și regionale să țină seama în mod corespunzător de oportunitățile de combinare a fondurilor ESI și FEIS, având în vedere că, deși cele două instrumente au caractere diferite, ele se pot completa reciproc, mărind efectul de pârghie al investițiilor; |
| --- | --- |

9.

recunoaște caracterul complementar al investițiilor realizate din FEIS pentru politica de coeziune și ia act de comunicarea Comisiei din 22 februarie 2016 intitulată „Plan de investiții pentru Europa: noi orientări pentru combinarea fondurilor structurale și de investiții europene cu FEIS”; recomandă Comisiei și autorităților locale și regionale să țină seama în mod corespunzător de oportunitățile de combinare a fondurilor ESI și FEIS, având în vedere că, deși cele două instrumente au caractere diferite, ele se pot completa reciproc, mărind efectul de pârghie al investițiilor;

| 10. | este îngrijorat de întârzierile înregistrate de statele membre în desemnarea autorităților responsabile de program și de certificare, fapt ce generează, la rândul său întârzieri în prezentarea cererilor de plată de statele membre, împiedicând, astfel, buna punere în aplicare a programelor; |
| --- | --- |

10.

este îngrijorat de întârzierile înregistrate de statele membre în desemnarea autorităților responsabile de program și de certificare, fapt ce generează, la rândul său întârzieri în prezentarea cererilor de plată de statele membre, împiedicând, astfel, buna punere în aplicare a programelor;

| 11. | consideră că centralizarea excesivă și lipsa încrederii pot juca, de asemenea, un rol în ceea ce privește întârzierea punerii în aplicare a fondurilor ESI, unele state membre și autorități de management fiind mai puțin dornice să cedeze o mai mare responsabilitate în privința gestionării fondurilor UE autorităților locale și regionale, inclusiv prin noi instrumente de dezvoltare, cum ar fi investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC); deși recunoaște rolul cadrului de reglementare al UE în promovarea acestei atitudini, invită Comisia să contribuie la facilitarea în continuare a schimbului de bune practici între statele membre și regiuni cu privire la exemple de succes în materie de subdelegare; |
| --- | --- |

11.

consideră că centralizarea excesivă și lipsa încrederii pot juca, de asemenea, un rol în ceea ce privește întârzierea punerii în aplicare a fondurilor ESI, unele state membre și autorități de management fiind mai puțin dornice să cedeze o mai mare responsabilitate în privința gestionării fondurilor UE autorităților locale și regionale, inclusiv prin noi instrumente de dezvoltare, cum ar fi investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC); deși recunoaște rolul cadrului de reglementare al UE în promovarea acestei atitudini, invită Comisia să contribuie la facilitarea în continuare a schimbului de bune practici între statele membre și regiuni cu privire la exemple de succes în materie de subdelegare;

| 12. | subliniază importanța efectuării la timp a plăților pentru credibilitatea și punerea în aplicare corespunzătoare și eficace a politicii de coeziune; invită, prin urmare, Comisia să informeze Parlamentul cu privire la măsurile pe care le are în vedere pentru a asigura punerea în aplicare pe deplin a planului de plăți în contextul bugetului 2016 și, de asemenea, pentru următorii ani; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța efectuării la timp a plăților pentru credibilitatea și punerea în aplicare corespunzătoare și eficace a politicii de coeziune; invită, prin urmare, Comisia să informeze Parlamentul cu privire la măsurile pe care le are în vedere pentru a asigura punerea în aplicare pe deplin a planului de plăți în contextul bugetului 2016 și, de asemenea, pentru următorii ani;

| 13. | subliniază că evaluarea (accelerării) punerii în aplicare a politicii de coeziune în momentul de față ar putea oferi Comisiei învățăminte importante pentru dezbaterea viitoarei politici de coeziune după 2020; invită Comisia să formuleze concluziile principale și să colaboreze cu Parlamentul European, statele membre și alte părți interesate relevante cu privire la viitorul fondurilor ESI în perioada după 2020, cât mai curând posibil, cu scopul de a le spori utilizarea specifică și punerea în aplicare în timp util; |
| --- | --- |

13.

subliniază că evaluarea (accelerării) punerii în aplicare a politicii de coeziune în momentul de față ar putea oferi Comisiei învățăminte importante pentru dezbaterea viitoarei politici de coeziune după 2020; invită Comisia să formuleze concluziile principale și să colaboreze cu Parlamentul European, statele membre și alte părți interesate relevante cu privire la viitorul fondurilor ESI în perioada după 2020, cât mai curând posibil, cu scopul de a le spori utilizarea specifică și punerea în aplicare în timp util;

| 14. | subliniază importanța realizării acțiunilor privind condiționalitățile ex ante de către statele membre până la sfârșitul anului 2016 pentru a asigura punerea în aplicare fără probleme a programelor și pentru a evita posibila suspendare a plăților intermediare; îndeamnă Comisia să elaboreze orientări cuprinzătoare referitoare la achizițiile publice și la măsurile preventive pentru evitarea greșelilor și neregulilor în achizițiile publice și să publice proceduri de achiziții standard destinate beneficiarilor, pentru a evita corecțiile financiare și posibila anulare a contribuțiilor UE; |
| --- | --- |

14.

subliniază importanța realizării acțiunilor privind condiționalitățile ex ante de către statele membre până la sfârșitul anului 2016 pentru a asigura punerea în aplicare fără probleme a programelor și pentru a evita posibila suspendare a plăților intermediare; îndeamnă Comisia să elaboreze orientări cuprinzătoare referitoare la achizițiile publice și la măsurile preventive pentru evitarea greșelilor și neregulilor în achizițiile publice și să publice proceduri de achiziții standard destinate beneficiarilor, pentru a evita corecțiile financiare și posibila anulare a contribuțiilor UE;

| 15. | invită Comisia, statele membre și toate părțile interesate să se coordoneze mai bine și să lanseze inițiative eficace în materie de politică de comunicare pentru a sensibiliza în mai mare măsură publicul la punerea în aplicare a politicii de coeziune și a crește vizibilitatea acesteia, astfel încât publicul larg să înțeleagă mai bine rezultatele și impactul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia, statele membre și toate părțile interesate să se coordoneze mai bine și să lanseze inițiative eficace în materie de politică de comunicare pentru a sensibiliza în mai mare măsură publicul la punerea în aplicare a politicii de coeziune și a crește vizibilitatea acesteia, astfel încât publicul larg să înțeleagă mai bine rezultatele și impactul politicii de coeziune;

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Comitetului Regiunilor, statelor membre și parlamentelor naționale și regionale ale acestora. |
| --- | --- |

16.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Comitetului Regiunilor, statelor membre și parlamentelor naționale și regionale ale acestora.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0015.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0068.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0384.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0419.

---

Joi, 12 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/27

---

P8_TA(2016)0218

Tătarii din Crimeea

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (2016/2692(RSP))

(2018/C 076/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Parteneriatul estic, la Ucraina și la Federația Rusă, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Parteneriatul estic, la Ucraina și la Federația Rusă,

| — | având în vedere rapoartele misiunii de evaluare a situației drepturilor omului în Crimeea efectuate de Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE-BIDDO), precum și de Înaltul Comisar al OSCE pentru Minoritățile Naționale (ICMN), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele misiunii de evaluare a situației drepturilor omului în Crimeea efectuate de Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE-BIDDO), precum și de Înaltul Comisar al OSCE pentru Minoritățile Naționale (ICMN),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, precum și Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, precum și Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP),

| — | având în vedere deciziile Consiliului European (din 21 martie, 27 iunie și 16 iulie 2014) prin care se impun sancțiuni împotriva Federației Ruse ca urmare a anexării ilegale de către aceasta a Crimeei, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Consiliului European (din 21 martie, 27 iunie și 16 iulie 2014) prin care se impun sancțiuni împotriva Federației Ruse ca urmare a anexării ilegale de către aceasta a Crimeei,

| — | având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”,

| — | având în vedere raportul organizației Freedom House privind „Libertatea în lume în 2016”, care realizează o evaluare a situației libertăților politice și civice din Crimeea, în urma anexării ilegale a acesteia, și apreciază că aceasta este „lipsită de libertate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul organizației Freedom House privind „Libertatea în lume în 2016”, care realizează o evaluare a situației libertăților politice și civice din Crimeea, în urma anexării ilegale a acesteia, și apreciază că aceasta este „lipsită de libertate”,

| — | având în vedere Hotărârea din 26 aprilie 2016 a așa-zisei Curți Supreme din Crimeea, care a declarat că Mejlis-ul poporului tătar din Crimeea este o organizație extremistă și a interzis activitatea acestuia în peninsula Crimeea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea din 26 aprilie 2016 a așa-zisei Curți Supreme din Crimeea, care a declarat că Mejlis-ul poporului tătar din Crimeea este o organizație extremistă și a interzis activitatea acestuia în peninsula Crimeea,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 14 aprilie 2016 referitoare la suspendarea activităților Mejlis-ului tătarilor din Crimeea, precum și din 26 aprilie 2016 privind decizia „Curții Supreme” din Crimeea de a interzice activitățile Mejlis-ului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 14 aprilie 2016 referitoare la suspendarea activităților Mejlis-ului tătarilor din Crimeea, precum și din 26 aprilie 2016 privind decizia „Curții Supreme” din Crimeea de a interzice activitățile Mejlis-ului,

| — | având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 26 aprilie 2016, prin care acesta îndeamnă abrogarea interdicției referitoare la Mejlis, precum și declarația Secretarului General al Consiliului Europei din 26 aprilie 2016 potrivit căreia interdicția Mejlis-ului riscă să vizeze comunitatea tătară din Crimeea în ansamblul ei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei din 26 aprilie 2016, prin care acesta îndeamnă abrogarea interdicției referitoare la Mejlis, precum și declarația Secretarului General al Consiliului Europei din 26 aprilie 2016 potrivit căreia interdicția Mejlis-ului riscă să vizeze comunitatea tătară din Crimeea în ansamblul ei,

| — | având în vedere Protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014 și Memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 privind implementarea planului de pace în 12 puncte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de la Minsk din 5 septembrie 2014 și Memorandumul de la Minsk din 19 septembrie 2014 privind implementarea planului de pace în 12 puncte,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă a anexat în mod ilegal Crimeea și orașul Sevastopol și, prin urmare, este un stat ocupant care a încălcat dreptul internațional, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă a anexat în mod ilegal Crimeea și orașul Sevastopol și, prin urmare, este un stat ocupant care a încălcat dreptul internațional, inclusiv Carta ONU, Actul final de la Helsinki, Memorandumul de la Budapesta din 1994 și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997;

| B. | întrucât Uniunea Europeană și comunitatea internațională și-au exprimat în repetate rânduri îngrijorarea față de situația drepturilor omului din teritoriile ocupate și de persecutarea sistematică a celor care nu recunosc noile autorități; întrucât aceste așa-zise autorități au vizat comunitatea locală a tătarilor din Crimeea, majoritatea acestora opunându-se ocupării peninsulei de către Rusia și boicotând așa-numitul referendum din 16 martie 2014; întrucât instituțiile și organizațiile tătarilor din Crimeea sunt identificate din ce în ce mai mult ca „extremiste”, iar membri marcanți ai comunității tătare din Crimeea sunt sau riscă să fie arestați drept „teroriști”; întrucât abuzurile împotriva tătarilor includ răpiri, dispariții forțate, acte de violență, tortură și execuții extrajudiciare pe care autoritățile de facto nu le-au cercetat și urmărit penal, precum și probleme juridice sistemice în ceea ce privește drepturile de proprietate și de înregistrare; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană și comunitatea internațională și-au exprimat în repetate rânduri îngrijorarea față de situația drepturilor omului din teritoriile ocupate și de persecutarea sistematică a celor care nu recunosc noile autorități; întrucât aceste așa-zise autorități au vizat comunitatea locală a tătarilor din Crimeea, majoritatea acestora opunându-se ocupării peninsulei de către Rusia și boicotând așa-numitul referendum din 16 martie 2014; întrucât instituțiile și organizațiile tătarilor din Crimeea sunt identificate din ce în ce mai mult ca „extremiste”, iar membri marcanți ai comunității tătare din Crimeea sunt sau riscă să fie arestați drept „teroriști”; întrucât abuzurile împotriva tătarilor includ răpiri, dispariții forțate, acte de violență, tortură și execuții extrajudiciare pe care autoritățile de facto nu le-au cercetat și urmărit penal, precum și probleme juridice sistemice în ceea ce privește drepturile de proprietate și de înregistrare;

| C. | întrucât liderilor tătari din Crimeea, inclusiv Mustafa Jemilev și Rafat Ciubarov, li s-a interzis deja să intre în Crimeea și întrucât aceștia sunt în prezent autorizați să facă acest lucru, dar sub amenințarea arestării – având aceeași soartă ca numeroși alți membri ai Mejlis-ului și activiști tătari din Crimeea, precum și ca persoanele strămutate; întrucât, potrivit datelor furnizate de către Guvernul Ucrainei, peste 20 000 de tătari au fost nevoiți să părăsească Crimeea ocupată și să se mute pe teritoriul continental al Ucrainei; |
| --- | --- |

C.

întrucât liderilor tătari din Crimeea, inclusiv Mustafa Jemilev și Rafat Ciubarov, li s-a interzis deja să intre în Crimeea și întrucât aceștia sunt în prezent autorizați să facă acest lucru, dar sub amenințarea arestării – având aceeași soartă ca numeroși alți membri ai Mejlis-ului și activiști tătari din Crimeea, precum și ca persoanele strămutate; întrucât, potrivit datelor furnizate de către Guvernul Ucrainei, peste 20 000 de tătari au fost nevoiți să părăsească Crimeea ocupată și să se mute pe teritoriul continental al Ucrainei;

| D. | întrucât liderul poporului tătar din Crimeea, Mustafa Jemilev, care în trecut a petrecut 15 de ani în închisorile sovietice, a publicat o listă cu numele a 14 tătari din Crimeea care sunt prizonieri politici ai așa-numitelor autorități ruse din Crimeea, inclusiv Ahtem Çiygoz, primul vicepreședinte al Mejlis-ului, care este deținut la Simferopol în așteptarea procesului; solicită să se acorde o atenție deosebită stării sănătății sale și subliniază că este important ca procesul său să fie public și să fie monitorizat de către Consiliul Europei și de alte organizații internaționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât liderul poporului tătar din Crimeea, Mustafa Jemilev, care în trecut a petrecut 15 de ani în închisorile sovietice, a publicat o listă cu numele a 14 tătari din Crimeea care sunt prizonieri politici ai așa-numitelor autorități ruse din Crimeea, inclusiv Ahtem Çiygoz, primul vicepreședinte al Mejlis-ului, care este deținut la Simferopol în așteptarea procesului; solicită să se acorde o atenție deosebită stării sănătății sale și subliniază că este important ca procesul său să fie public și să fie monitorizat de către Consiliul Europei și de alte organizații internaționale;

| E. | întrucât Federația Rusă a restricționat accesul Crimeii în cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei, fără a menționa ONG-urile din domeniul drepturilor omului și jurnaliști independenți; întrucât blocarea accesului face sarcina de monitorizare a situației drepturilor omului în Crimeea și de raportare cu privire la aceasta foarte dificilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât Federația Rusă a restricționat accesul Crimeii în cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Organizației Națiunilor Unite și Consiliului Europei, fără a menționa ONG-urile din domeniul drepturilor omului și jurnaliști independenți; întrucât blocarea accesului face sarcina de monitorizare a situației drepturilor omului în Crimeea și de raportare cu privire la aceasta foarte dificilă;

| F. | întrucât toți membrii comunității de tătari din Crimeea, o populație indigenă din Crimeea, au fost deportați cu forța către alte regiuni ale fostei URSS în 1944 și li s-a interzis să se întoarcă până în 1989; întrucât, la 12 noiembrie 2015, Rada Supremă a Ucrainei a adoptat o rezoluție prin care a recunoscut faptul că deportarea tătarilor din Crimeea în anul 1944 constituie un act de genocid și a stabilit data de 18 mai ca Zi de comemorare; |
| --- | --- |

F.

întrucât toți membrii comunității de tătari din Crimeea, o populație indigenă din Crimeea, au fost deportați cu forța către alte regiuni ale fostei URSS în 1944 și li s-a interzis să se întoarcă până în 1989; întrucât, la 12 noiembrie 2015, Rada Supremă a Ucrainei a adoptat o rezoluție prin care a recunoscut faptul că deportarea tătarilor din Crimeea în anul 1944 constituie un act de genocid și a stabilit data de 18 mai ca Zi de comemorare;

| G. | întrucât, la 26 aprilie 2016, așa-numita Curtea Supremă din Crimeea s-a pronunțat în favoarea unei cereri din partea așa-numitului procuror general din Crimeea, Natalia Poklonskaia, care acuza Mejlis, organul reprezentativ al tătarilor din Crimeea de la înființarea sa în 1991, care a beneficiat de un statut juridic deplin din mai 1999, de extremism, terorism, încălcări ale drepturilor omului, acțiuni ilegale și acte de sabotaj împotriva autorităților; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 26 aprilie 2016, așa-numita Curtea Supremă din Crimeea s-a pronunțat în favoarea unei cereri din partea așa-numitului procuror general din Crimeea, Natalia Poklonskaia, care acuza Mejlis, organul reprezentativ al tătarilor din Crimeea de la înființarea sa în 1991, care a beneficiat de un statut juridic deplin din mai 1999, de extremism, terorism, încălcări ale drepturilor omului, acțiuni ilegale și acte de sabotaj împotriva autorităților;

| H. | întrucât Mejlis a fost declarată organizație extremistă și inclusă în lista Ministerului de justiție din Rusia a ONG-urilor ale căror activități trebuie să fie suspendate; întrucât, în consecință, activitățile Mejlis au fost interzise în Crimeea și în Rusia; întrucât această interdicție s-ar putea aplica la mai mult de 2 500 de membri ai acestui organ din 250 de sate și orașe din Crimeea; |
| --- | --- |

H.

întrucât Mejlis a fost declarată organizație extremistă și inclusă în lista Ministerului de justiție din Rusia a ONG-urilor ale căror activități trebuie să fie suspendate; întrucât, în consecință, activitățile Mejlis au fost interzise în Crimeea și în Rusia; întrucât această interdicție s-ar putea aplica la mai mult de 2 500 de membri ai acestui organ din 250 de sate și orașe din Crimeea;

| I. | întrucât decizia așa-numitului procuror general și a Curții Supreme din Crimeea fac parte integrantă din politica de represiune și intimidări din partea Federației Ruse, care sancționează această minoritate pentru loialitatea față de statul ucrainean în timpul anexării ilegale a peninsulei cu doi ani în urmă; |
| --- | --- |

I.

întrucât decizia așa-numitului procuror general și a Curții Supreme din Crimeea fac parte integrantă din politica de represiune și intimidări din partea Federației Ruse, care sancționează această minoritate pentru loialitatea față de statul ucrainean în timpul anexării ilegale a peninsulei cu doi ani în urmă;

| J. | întrucât există o încălcare evidentă a dreptului umanitar internațional (inclusiv cea de-a patra Convenție de la Haga din 1907, cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949 și Protocolul adițional I din 1977), în temeiul căruia o putere de ocupație nu poate judeca civili pentru infracțiunile care au avut loc înainte de ocupație și dreptul penal din teritoriile ocupate rămân în vigoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o încălcare evidentă a dreptului umanitar internațional (inclusiv cea de-a patra Convenție de la Haga din 1907, cea de-a patra Convenție de la Geneva din 1949 și Protocolul adițional I din 1977), în temeiul căruia o putere de ocupație nu poate judeca civili pentru infracțiunile care au avut loc înainte de ocupație și dreptul penal din teritoriile ocupate rămân în vigoare;

| 1. | condamnă cu fermitate decizia așa-numitei Curți Supreme din Crimeea de interzicere a Mejlis care reprezintă poporul tătar din Crimeea și solicită anularea imediată a acesteia; consideră că această decizie constituie persecutarea sistematică și directă a tătarilor din Crimeea, precum și o acțiune motivată politic menită să intimideze și mai mult reprezentanții legitimi ai comunității tătare; subliniază importanța acestui organ decizional ales democratic care reprezintă tătarii din Crimeea; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate decizia așa-numitei Curți Supreme din Crimeea de interzicere a Mejlis care reprezintă poporul tătar din Crimeea și solicită anularea imediată a acesteia; consideră că această decizie constituie persecutarea sistematică și directă a tătarilor din Crimeea, precum și o acțiune motivată politic menită să intimideze și mai mult reprezentanții legitimi ai comunității tătare; subliniază importanța acestui organ decizional ales democratic care reprezintă tătarii din Crimeea;

| 2. | evidențiază faptul că interzicerea Mejlis a poporului tătar din Crimeea, care este organul reprezentativ recunoscut și legitim al populațiilor indigene din Crimeea, va oferi un teren fertil pentru stigmatizarea și discriminarea tătarilor din Crimeea și încălcarea drepturilor omului și libertăților civile fundamentale și este o încercare de a-i expulza din Crimeea, care este patria lor istorică; este preocupat de faptul că etichetarea Mejlis ca o organizație extremistă poate conduce la acuzații suplimentare, în conformitate cu dispozițiile Codului penal al Federației Ruse; |
| --- | --- |

2.

evidențiază faptul că interzicerea Mejlis a poporului tătar din Crimeea, care este organul reprezentativ recunoscut și legitim al populațiilor indigene din Crimeea, va oferi un teren fertil pentru stigmatizarea și discriminarea tătarilor din Crimeea și încălcarea drepturilor omului și libertăților civile fundamentale și este o încercare de a-i expulza din Crimeea, care este patria lor istorică; este preocupat de faptul că etichetarea Mejlis ca o organizație extremistă poate conduce la acuzații suplimentare, în conformitate cu dispozițiile Codului penal al Federației Ruse;

| 3. | reamintește că interzicerea Mejlis implică interdicția de a se reuni, de a-și publica opiniile în mass media, de a organiza manifestări publice sau de a utiliza conturi bancare; solicită UE să furnizeze sprijin financiar pentru activitățile Mejlis în timp ce acesta se află în exil; solicită intensificarea finanțării pentru organizațiile de apărare a drepturilor omului care sunt active în numele Crimeii; |
| --- | --- |

3.

reamintește că interzicerea Mejlis implică interdicția de a se reuni, de a-și publica opiniile în mass media, de a organiza manifestări publice sau de a utiliza conturi bancare; solicită UE să furnizeze sprijin financiar pentru activitățile Mejlis în timp ce acesta se află în exil; solicită intensificarea finanțării pentru organizațiile de apărare a drepturilor omului care sunt active în numele Crimeii;

| 4. | reamintește trista a doua aniversare a anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Federația Rusă la 20 februarie 2014; își reiterează condamnarea severă a acestui act, care constituie o încălcare a dreptului internațional; își exprimă angajamentul ferm față de politica de nerecunoaștere a anexării ilegale a Crimeii și de sancțiunile impuse ulterior și solicită să se ia în considerare posibilitatea de a extinde lista persoanelor care fac obiectul sancțiunilor UE în ceea ce privește interzicerea Mejlis; invită toate statele membre să adere strict la lista respectivă; regretă vizitele în Crimeea – organizate fără consimțământul autorităților ucrainene — de unii politicieni din statele membre ale UE, inclusiv membri ai parlamentelor naționale și ai Parlamentului European, și invită parlamentarii să se abțină de la astfel de vizite în viitor; |
| --- | --- |

4.

reamintește trista a doua aniversare a anexării ilegale a peninsulei Crimeea de către Federația Rusă la 20 februarie 2014; își reiterează condamnarea severă a acestui act, care constituie o încălcare a dreptului internațional; își exprimă angajamentul ferm față de politica de nerecunoaștere a anexării ilegale a Crimeii și de sancțiunile impuse ulterior și solicită să se ia în considerare posibilitatea de a extinde lista persoanelor care fac obiectul sancțiunilor UE în ceea ce privește interzicerea Mejlis; invită toate statele membre să adere strict la lista respectivă; regretă vizitele în Crimeea – organizate fără consimțământul autorităților ucrainene — de unii politicieni din statele membre ale UE, inclusiv membri ai parlamentelor naționale și ai Parlamentului European, și invită parlamentarii să se abțină de la astfel de vizite în viitor;

| 5. | confirmă încă o dată angajamentul său deplin față de suveranitatea, independența politică, unitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și față de alegerea sa liberă și suverană de a urma o traiectorie europeană; invită toate părțile să acționeze imediat pentru reintegrarea pașnică a Peninsulei Crimeea din Ucraina ocupate în ordinea juridică, prin intermediul dialogului politic și în deplină conformitate cu dreptul internațional; consideră că restabilirea controlului Ucrainei asupra peninsulei reprezintă un element fundamental pentru restabilirea unor relații de cooperare cu Federația Rusă, inclusiv pentru suspendarea sancțiunilor legate de Crimeea; |
| --- | --- |

5.

confirmă încă o dată angajamentul său deplin față de suveranitatea, independența politică, unitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și față de alegerea sa liberă și suverană de a urma o traiectorie europeană; invită toate părțile să acționeze imediat pentru reintegrarea pașnică a Peninsulei Crimeea din Ucraina ocupate în ordinea juridică, prin intermediul dialogului politic și în deplină conformitate cu dreptul internațional; consideră că restabilirea controlului Ucrainei asupra peninsulei reprezintă un element fundamental pentru restabilirea unor relații de cooperare cu Federația Rusă, inclusiv pentru suspendarea sancțiunilor legate de Crimeea;

| 6. | condamnă restricțiile severe impuse libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv cu ocazia unor evenimente comemorative tradiționale, precum aniversarea deportării tătarilor din Crimeea de către regimul totalitar al Uniunii Sovietice sub conducerea lui Stalin, sau cu ocazia reuniunilor culturale ale tătarilor din Crimeea; |
| --- | --- |

6.

condamnă restricțiile severe impuse libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv cu ocazia unor evenimente comemorative tradiționale, precum aniversarea deportării tătarilor din Crimeea de către regimul totalitar al Uniunii Sovietice sub conducerea lui Stalin, sau cu ocazia reuniunilor culturale ale tătarilor din Crimeea;

| 7. | condamnă restricțiile impuse libertății presei în Crimeea, în special retragerea licenței celui mai mare canal de televiziune tătară din Crimeea, ATR; solicită redeschiderea acestui canal și a canalului de televiziune pentru copii Lale, precum și a postului de radio Meydan; consideră că aceste acte privează tătarii din Crimeea de un instrument esențial pentru menținerea identității lor culturale și lingvistice; constată înființarea noului post de televiziune Millet și solicită să i se asigure o independență editorială deplină; |
| --- | --- |

7.

condamnă restricțiile impuse libertății presei în Crimeea, în special retragerea licenței celui mai mare canal de televiziune tătară din Crimeea, ATR; solicită redeschiderea acestui canal și a canalului de televiziune pentru copii Lale, precum și a postului de radio Meydan; consideră că aceste acte privează tătarii din Crimeea de un instrument esențial pentru menținerea identității lor culturale și lingvistice; constată înființarea noului post de televiziune Millet și solicită să i se asigure o independență editorială deplină;

| 8. | regretă profund limitarea sistematică a libertății de exprimare sub pretextul extremismului, precum și monitorizarea platformelor de comunicare socială cu scopul de a identifica activiști care nu recunosc noua ordine și care critică valabilitatea „referendumului” care a avut loc la 16 martie 2014; reamintește că o sută de state membre ale Adunării Generale a ONU au luat aceeași poziție prin adoptarea Rezoluției 68/262; |
| --- | --- |

8.

regretă profund limitarea sistematică a libertății de exprimare sub pretextul extremismului, precum și monitorizarea platformelor de comunicare socială cu scopul de a identifica activiști care nu recunosc noua ordine și care critică valabilitatea „referendumului” care a avut loc la 16 martie 2014; reamintește că o sută de state membre ale Adunării Generale a ONU au luat aceeași poziție prin adoptarea Rezoluției 68/262;

| 9. | reamintește că tătarii nativi din Crimeea au suferit nedreptăți istorice care au condus la deportarea lor masivă de către autoritățile sovietice și la deposedarea lor de terenuri și resurse; regretă faptul că politicile discriminatorii aplicate de către așa-numitele autorități împiedică restituirea acestor proprietăți și resurse sau sunt utilizate ca un instrument pentru a cumpăra sprijin; |
| --- | --- |

9.

reamintește că tătarii nativi din Crimeea au suferit nedreptăți istorice care au condus la deportarea lor masivă de către autoritățile sovietice și la deposedarea lor de terenuri și resurse; regretă faptul că politicile discriminatorii aplicate de către așa-numitele autorități împiedică restituirea acestor proprietăți și resurse sau sunt utilizate ca un instrument pentru a cumpăra sprijin;

| 10. | îndeamnă Federația Rusă, care, în temeiul dreptului internațional umanitar, poartă răspunderea finală în calitate de stat ocupant al Crimeii, să mențină ordinea juridică în Crimeea și să protejeze cetățenii împotriva hotărârilor sau măsurilor administrative și judiciare arbitrare, respectându-și, astfel, angajamentele pe care și le-a asumat în calitate de membru al Consiliului Europei, și să efectueze anchete internaționale independente cu privire la orice încălcări ale dreptului internațional sau ale drepturilor omului comise de forțele de ocupație și de așa-numitele autorități locale; solicită reactivarea Grupului de contact pentru familiile persoanelor dispărute; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă Federația Rusă, care, în temeiul dreptului internațional umanitar, poartă răspunderea finală în calitate de stat ocupant al Crimeii, să mențină ordinea juridică în Crimeea și să protejeze cetățenii împotriva hotărârilor sau măsurilor administrative și judiciare arbitrare, respectându-și, astfel, angajamentele pe care și le-a asumat în calitate de membru al Consiliului Europei, și să efectueze anchete internaționale independente cu privire la orice încălcări ale dreptului internațional sau ale drepturilor omului comise de forțele de ocupație și de așa-numitele autorități locale; solicită reactivarea Grupului de contact pentru familiile persoanelor dispărute;

| 11. | solicită să se asigure accesul permanent și neîngrădit al organismelor internaționale pertinente din domeniul drepturilor omului la Crimeea pentru ca acestea să monitorizeze situația drepturilor omului; |
| --- | --- |

11.

solicită să se asigure accesul permanent și neîngrădit al organismelor internaționale pertinente din domeniul drepturilor omului la Crimeea pentru ca acestea să monitorizeze situația drepturilor omului;

| 12. | salută inițiativa ucraineană de înființare a unui mecanism internațional de negociere pentru restabilirea suveranității Ucrainei asupra Crimeii în cadrul formatului „Geneva plus”, care ar trebui să includă implicarea directă a UE; invită Federația Rusă să înceapă negocieri cu Ucraina și cu alte părți în vederea retragerii forțelor de ocupație din Crimeea, să suspende embargourile în domeniul schimburilor comerciale și al energiei și să ridice starea de urgență în Crimeea; |
| --- | --- |

12.

salută inițiativa ucraineană de înființare a unui mecanism internațional de negociere pentru restabilirea suveranității Ucrainei asupra Crimeii în cadrul formatului „Geneva plus”, care ar trebui să includă implicarea directă a UE; invită Federația Rusă să înceapă negocieri cu Ucraina și cu alte părți în vederea retragerii forțelor de ocupație din Crimeea, să suspende embargourile în domeniul schimburilor comerciale și al energiei și să ridice starea de urgență în Crimeea;

| 13. | solicită protejarea mediului multicultural istoric și tradițional din Crimeea și respectarea deplină a limbilor ucraineană și tătară, precum și a altor limbi minoritare și culturi distinctive; condamnă presiunea juridică exercitată asupra organizațiilor culturale și educaționale tătare din Crimeea, inclusiv asupra celor care se ocupă de copiii tătari din Crimeea; |
| --- | --- |

13.

solicită protejarea mediului multicultural istoric și tradițional din Crimeea și respectarea deplină a limbilor ucraineană și tătară, precum și a altor limbi minoritare și culturi distinctive; condamnă presiunea juridică exercitată asupra organizațiilor culturale și educaționale tătare din Crimeea, inclusiv asupra celor care se ocupă de copiii tătari din Crimeea;

| 14. | solicită Federației Ruse să ancheteze toate cazurile de torturare a deținuților reținuți în mod ilegal în Crimeea, inclusiv în cazul lui Ahtem Çiygoz, prim-vicepreședintele Mejlis, al lui Mustafa Degermendzhi și al lui Ali Asanov, care au fost arestați în Crimeea de către așa-numitele autorități locale pentru protestele pașnice pe care le-au desfășurat împotriva ocupației, și să garanteze întoarcerea lor în condiții de siguranță în Ucraina; își reiterează apelul pentru eliberarea lui Oleg Sențov și Oleksandr Kolchenko; îndeamnă Federația Rusă să pună capăt urmăririi penale motivate politic a disidenților și a militanților civici; condamnă transferarea lor ulterioară în Federația Rusă și acordarea forțată a cetățeniei ruse; invită Federația Rusă să coopereze îndeaproape cu Consiliul Europei și OSCE în cazurile menționate mai sus; |
| --- | --- |

14.

solicită Federației Ruse să ancheteze toate cazurile de torturare a deținuților reținuți în mod ilegal în Crimeea, inclusiv în cazul lui Ahtem Çiygoz, prim-vicepreședintele Mejlis, al lui Mustafa Degermendzhi și al lui Ali Asanov, care au fost arestați în Crimeea de către așa-numitele autorități locale pentru protestele pașnice pe care le-au desfășurat împotriva ocupației, și să garanteze întoarcerea lor în condiții de siguranță în Ucraina; își reiterează apelul pentru eliberarea lui Oleg Sențov și Oleksandr Kolchenko; îndeamnă Federația Rusă să pună capăt urmăririi penale motivate politic a disidenților și a militanților civici; condamnă transferarea lor ulterioară în Federația Rusă și acordarea forțată a cetățeniei ruse; invită Federația Rusă să coopereze îndeaproape cu Consiliul Europei și OSCE în cazurile menționate mai sus;

| 15. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă și Consiliului să consolideze presiunea pe care o exercită asupra Federației Ruse pentru ca aceasta să permită accesul organizațiilor internaționale în Crimeea în scopul monitorizării situației drepturilor omului, având în vedere actualele încălcări grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale în peninsulă, și al instituirii unor mecanisme permanente de monitorizare internațională, bazate pe convenții; subliniază că orice prezență internațională pe teren ar trebui să fie bine coordonată, convenită cu Ucraina și sprijinită de principalele organizații internaționale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

15.

solicită Serviciului European de Acțiune Externă și Consiliului să consolideze presiunea pe care o exercită asupra Federației Ruse pentru ca aceasta să permită accesul organizațiilor internaționale în Crimeea în scopul monitorizării situației drepturilor omului, având în vedere actualele încălcări grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale în peninsulă, și al instituirii unor mecanisme permanente de monitorizare internațională, bazate pe convenții; subliniază că orice prezență internațională pe teren ar trebui să fie bine coordonată, convenită cu Ucraina și sprijinită de principalele organizații internaționale din domeniul drepturilor omului;

| 16. | își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la situația persoanelor LGBTI din Crimeea, care s-a înrăutățit substanțial în urma anexării rusești; |
| --- | --- |

16.

își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la situația persoanelor LGBTI din Crimeea, care s-a înrăutățit substanțial în urma anexării rusești;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, precum și Mejlis-ului poporului tătar din Crimeea. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, președintelui, guvernului și parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, președintelui, guvernului și parlamentului Federației Ruse, precum și Mejlis-ului poporului tătar din Crimeea.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/31

---

P8_TA(2016)0219

Gambia

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Gambia (2016/2693(RSP))

(2018/C 076/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Gambia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2015 referitoare la prioritățile UE pentru Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 2015 (1),

| — | având în vedere o serie de întrebări parlamentare referitoare la situația din Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere o serie de întrebări parlamentare referitoare la situația din Gambia,

| — | având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 17 aprilie 2016 privind situația drepturilor omului din Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 17 aprilie 2016 privind situația drepturilor omului din Gambia,

| — | având în vedere o serie de declarații ale Delegației UE în Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere o serie de declarații ale Delegației UE în Gambia,

| — | având în vedere rezoluția Comisiei Uniunii Africane din 28 februarie 2015 privind situația drepturilor omului din Republica Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Comisiei Uniunii Africane din 28 februarie 2015 privind situația drepturilor omului din Republica Gambia,

| — | având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 17 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretarului General al ONU, Ban Ki-moon, din 17 aprilie 2016,

| — | având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului realizat de raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, act adițional: Misiunea în Gambia, din 2 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului realizat de raportorul special privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, act adițional: Misiunea în Gambia, din 2 martie 2015,

| — | având în vedere raportul din 11 mai 2015 realizat de raportorul special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare referitor la Gambia, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 11 mai 2015 realizat de raportorul special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare referitor la Gambia,

| — | având în vedere raportul din 24 decembrie 2014 privind Gambia realizat de Grupul de lucru al Organizației Națiunilor Unite pentru evaluare periodică universală, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 24 decembrie 2014 privind Gambia realizat de Grupul de lucru al Organizației Națiunilor Unite pentru evaluare periodică universală,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou semnat în iunie 2000,

| — | având în vedere constituția Gambiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere constituția Gambiei,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie sau credință,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Yahya Jammeh a preluat puterea în Gambia printr-o lovitură de stat militară în 1994; întrucât acesta a fost ales președinte în 1996 și reales de trei ori în condiții contestate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Yahya Jammeh a preluat puterea în Gambia printr-o lovitură de stat militară în 1994; întrucât acesta a fost ales președinte în 1996 și reales de trei ori în condiții contestate;

| B. | întrucât, conform programării, la 1 decembrie 2016 vor avea loc alegeri prezidențiale, iar la 6 aprilie 2017 alegeri legislative; întrucât Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) a condamnat ultimele alegeri prezidențiale, organizate în 2011, pe motiv că nu au fost legitime și au fost însoțite de represalii și intimidare a partidelor de opoziție și a alegătorilor acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât, conform programării, la 1 decembrie 2016 vor avea loc alegeri prezidențiale, iar la 6 aprilie 2017 alegeri legislative; întrucât Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) a condamnat ultimele alegeri prezidențiale, organizate în 2011, pe motiv că nu au fost legitime și au fost însoțite de represalii și intimidare a partidelor de opoziție și a alegătorilor acestora;

| C. | întrucât un protest pașnic, organizat la 14 aprilie 2016 la Serekunda, o suburbie a capitalei Banjul, prin care s-a solicitat o reformă electorală, s-a soldat cu reacții violente ale forțelor de securitate din Gambia și cu arestarea arbitrară a protestatarilor, între care mai mulți membri ai Partidului Democrat Unit (PDU); întrucât Solo Sandeng, liderul opoziției și membru al PDU, a decedat în arest la scurt timp de la arestarea sa în condiții suspecte; |
| --- | --- |

C.

întrucât un protest pașnic, organizat la 14 aprilie 2016 la Serekunda, o suburbie a capitalei Banjul, prin care s-a solicitat o reformă electorală, s-a soldat cu reacții violente ale forțelor de securitate din Gambia și cu arestarea arbitrară a protestatarilor, între care mai mulți membri ai Partidului Democrat Unit (PDU); întrucât Solo Sandeng, liderul opoziției și membru al PDU, a decedat în arest la scurt timp de la arestarea sa în condiții suspecte;

| D. | întrucât membrii PDU s-au reunit din nou la 16 aprilie 2016 pentru a cere dreptate pentru moartea dlui Sandeng și eliberarea altor membri ai partidului lor; întrucât poliția a folosit gaze lacrimogene împotriva demonstranților și a arestat o serie de oameni; |
| --- | --- |

D.

întrucât membrii PDU s-au reunit din nou la 16 aprilie 2016 pentru a cere dreptate pentru moartea dlui Sandeng și eliberarea altor membri ai partidului lor; întrucât poliția a folosit gaze lacrimogene împotriva demonstranților și a arestat o serie de oameni;

| E. | întrucât un alt lider al opoziției, Ousainou Darboe, și alți membri importanți ai partidului, au fost arestați și sunt în continuare în custodia statului, fiind, se pare, grav răniți; |
| --- | --- |

E.

întrucât un alt lider al opoziției, Ousainou Darboe, și alți membri importanți ai partidului, au fost arestați și sunt în continuare în custodia statului, fiind, se pare, grav răniți;

| F. | întrucât lui Alagie Abdoulie Ceesay, directorul executiv al postului de radio independent Teranga FM, care a fost arestat la 2 iulie 2015 de Agenția Națională de Informații (ANI), i-a fost respinsă cererea de eliberare pe cauțiune de trei ori în ciuda stării sale de sănătate precare; |
| --- | --- |

F.

întrucât lui Alagie Abdoulie Ceesay, directorul executiv al postului de radio independent Teranga FM, care a fost arestat la 2 iulie 2015 de Agenția Națională de Informații (ANI), i-a fost respinsă cererea de eliberare pe cauțiune de trei ori în ciuda stării sale de sănătate precare;

| G. | întrucât, în martie 2016, Grupul de lucru al ONU pentru detenția arbitrară a emis un aviz, adoptat în ultima sa reuniune în decembrie 2015, în care a subliniat faptul că dl Ceesay a fost privat de libertate în mod arbitrar și a solicitat Gambiei să îl elibereze și să renunțe la toate acuzațiile ce i se aduc; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în martie 2016, Grupul de lucru al ONU pentru detenția arbitrară a emis un aviz, adoptat în ultima sa reuniune în decembrie 2015, în care a subliniat faptul că dl Ceesay a fost privat de libertate în mod arbitrar și a solicitat Gambiei să îl elibereze și să renunțe la toate acuzațiile ce i se aduc;

| H. | întrucât apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii care susțin respectarea acestora din Gambia sunt victime ale practicilor abuzive și ale legislației represive și se confruntă în mod constant cu acte de hărțuire și intimidare, cu arestări și detenții, dispar forțat sau sunt forțați să plece în exil; |
| --- | --- |

H.

întrucât apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii care susțin respectarea acestora din Gambia sunt victime ale practicilor abuzive și ale legislației represive și se confruntă în mod constant cu acte de hărțuire și intimidare, cu arestări și detenții, dispar forțat sau sunt forțați să plece în exil;

| I. | întrucât în Gambia se recurge în mod regulat la tortură și la alte forme de rele tratamente; întrucât, conform celor relatate, este o practică de rutină ca oamenii să fie torturați cu brutalitate sau să li se aplice alte forme de rele tratamente pentru a face în mod forțat „mărturisiri” care sunt ulterior folosite în instanță, astfel cum reiese din raportul realizat în urma vizitei în Gambia, din 2014, a raportorului special al ONU privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

I.

întrucât în Gambia se recurge în mod regulat la tortură și la alte forme de rele tratamente; întrucât, conform celor relatate, este o practică de rutină ca oamenii să fie torturați cu brutalitate sau să li se aplice alte forme de rele tratamente pentru a face în mod forțat „mărturisiri” care sunt ulterior folosite în instanță, astfel cum reiese din raportul realizat în urma vizitei în Gambia, din 2014, a raportorului special al ONU privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;

| J. | întrucât ANI și poliția efectuează în mod regulat arestări arbitrare, cum ar fi cazul fostului vice prim-ministru al agriculturii, Ousman Jammeh, și al specialiștilor în studii islamice Sheikh Omar Colley, Imam Ousman Sawaneh și Imam Cherno Gassama, și rețin oameni fără ca aceștia să fie puși sub acuzare și pentru perioade mai lungi de limita de 72 de ore în care un suspect trebuie adus în fața instanței, încălcându-se astfel constituția; |
| --- | --- |

J.

întrucât ANI și poliția efectuează în mod regulat arestări arbitrare, cum ar fi cazul fostului vice prim-ministru al agriculturii, Ousman Jammeh, și al specialiștilor în studii islamice Sheikh Omar Colley, Imam Ousman Sawaneh și Imam Cherno Gassama, și rețin oameni fără ca aceștia să fie puși sub acuzare și pentru perioade mai lungi de limita de 72 de ore în care un suspect trebuie adus în fața instanței, încălcându-se astfel constituția;

| K. | întrucât legislația împotriva homosexualității în vigoare în prezent în Gambia prevede perioade lungi de arest și amenzi usturătoare pentru „homosexualitatea gravă”; întrucât membrii comunității LGBTI sunt adesea victime ale atacurilor, amenințărilor sau arestărilor arbitrare de către forțele de securitate și unii dintre ei au fost forțați să părăsească țara spre binele lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât legislația împotriva homosexualității în vigoare în prezent în Gambia prevede perioade lungi de arest și amenzi usturătoare pentru „homosexualitatea gravă”; întrucât membrii comunității LGBTI sunt adesea victime ale atacurilor, amenințărilor sau arestărilor arbitrare de către forțele de securitate și unii dintre ei au fost forțați să părăsească țara spre binele lor;

| L. | întrucât Gambia face parte din topul primelor cincisprezece cele mai sărace țări din lume, aproape un sfert din populația sa confruntându-se cu o insecuritate alimentară cronică; întrucât această țară depinde foarte mult de ajutorul internațional; întrucât, din 2015, 14 475 de gambieni au solicitat azil în UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât Gambia face parte din topul primelor cincisprezece cele mai sărace țări din lume, aproape un sfert din populația sa confruntându-se cu o insecuritate alimentară cronică; întrucât această țară depinde foarte mult de ajutorul internațional; întrucât, din 2015, 14 475 de gambieni au solicitat azil în UE;

| M. | întrucât situația drepturilor omului, a democrației și a statului de drept din Gambia este motiv de mare îngrijorare; întrucât UE a abordat aceste chestiuni încă de la sfârșitul anului 2009, într-un dialog purtat în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou, dar nu s-au înregistrat progrese concrete vizibile; |
| --- | --- |

M.

întrucât situația drepturilor omului, a democrației și a statului de drept din Gambia este motiv de mare îngrijorare; întrucât UE a abordat aceste chestiuni încă de la sfârșitul anului 2009, într-un dialog purtat în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou, dar nu s-au înregistrat progrese concrete vizibile;

| N. | întrucât, având în vedere îngrijorarea legată de situația drepturilor omului, UE a redus drastic ajutorul acordat Gambiei, deși este în continuare cel mai mare donator de ajutor pentru această țară, alocând în total 33 de milioane de euro pentru programul indicativ național pentru perioada 2015-2016; întrucât, ca urmare a reducerii acestui ajutor, președintele Jammeh l-a expulzat în iunie 2015 pe Agnes Guillard, însărcinatul cu afaceri ale UE în Gambia; |
| --- | --- |

N.

întrucât, având în vedere îngrijorarea legată de situația drepturilor omului, UE a redus drastic ajutorul acordat Gambiei, deși este în continuare cel mai mare donator de ajutor pentru această țară, alocând în total 33 de milioane de euro pentru programul indicativ național pentru perioada 2015-2016; întrucât, ca urmare a reducerii acestui ajutor, președintele Jammeh l-a expulzat în iunie 2015 pe Agnes Guillard, însărcinatul cu afaceri ale UE în Gambia;

| O. | întrucât în programul indicativ național pentru Gambia pentru perioada 2015-2016 sunt prevăzute investiții în agricultură și securitatea alimentară, precum și în sectorul transporturilor, dar nu sunt alocate fonduri pentru dezvoltarea societății civile, guvernanța democratică sau promovarea drepturilor omului și a statului de drept; |
| --- | --- |

O.

întrucât în programul indicativ național pentru Gambia pentru perioada 2015-2016 sunt prevăzute investiții în agricultură și securitatea alimentară, precum și în sectorul transporturilor, dar nu sunt alocate fonduri pentru dezvoltarea societății civile, guvernanța democratică sau promovarea drepturilor omului și a statului de drept;

| P. | întrucât Gambia este membră a ECOWAS; întrucât, în iulie 2014, UE și ECOWAS au încheiat un acord de parteneriat economic (APE), care va fi ratificat în 2016; întrucât APE va consolida nu numai comerțul echitabil, ci și drepturile omului și îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

P.

întrucât Gambia este membră a ECOWAS; întrucât, în iulie 2014, UE și ECOWAS au încheiat un acord de parteneriat economic (APE), care va fi ratificat în 2016; întrucât APE va consolida nu numai comerțul echitabil, ci și drepturile omului și îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă;

| Q. | întrucât Gambia este membră a Uniunii Africane (UA), stat-parte la Carta africană și semnatară a Cartei africane privind democrația, alegerile și guvernanța; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Gambia este membră a Uniunii Africane (UA), stat-parte la Carta africană și semnatară a Cartei africane privind democrația, alegerile și guvernanța;

| R. | întrucât legea de modificare a alegerilor din 2015 a făcut ca apartenența la un partid de opoziție să devină foarte scumpă, Gambia devenind una dintre țările în care lupta pentru un post public este una dintre cele mai scumpe, iar drepturile cetățenilor sunt limitate; |
| --- | --- |

R.

întrucât legea de modificare a alegerilor din 2015 a făcut ca apartenența la un partid de opoziție să devină foarte scumpă, Gambia devenind una dintre țările în care lupta pentru un post public este una dintre cele mai scumpe, iar drepturile cetățenilor sunt limitate;

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea rapidă a situației din Gambia în materie de securitate și drepturile omului și își exprimă regretul cu privire la faptul că la 14 și 16 aprilie 2016 au fost atacați demonstranți pașnici; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea rapidă a situației din Gambia în materie de securitate și drepturile omului și își exprimă regretul cu privire la faptul că la 14 și 16 aprilie 2016 au fost atacați demonstranți pașnici;

| 2. | solicită să fie eliberați toți protestatarii arestați în legătură cu protestele din 14 și 16 aprilie 2016; solicită guvernului Republicii Gambia să respecte garanțiile procedurale în cazul tuturor suspecților reținuți în baza acuzațiilor de participare la încercarea de schimbare a guvernul în mod neconstituțional; solicită autorităților Gambiei să garanteze în orice împrejurare integritatea fizică și psihologică a acestor suspecți și să le asigure fără întârziere persoanelor rănite îngrijiri medicale; își exprimă îngrijorarea în legătură cu mărturiile privind torturarea și maltratarea altor deținuți; |
| --- | --- |

2.

solicită să fie eliberați toți protestatarii arestați în legătură cu protestele din 14 și 16 aprilie 2016; solicită guvernului Republicii Gambia să respecte garanțiile procedurale în cazul tuturor suspecților reținuți în baza acuzațiilor de participare la încercarea de schimbare a guvernul în mod neconstituțional; solicită autorităților Gambiei să garanteze în orice împrejurare integritatea fizică și psihologică a acestor suspecți și să le asigure fără întârziere persoanelor rănite îngrijiri medicale; își exprimă îngrijorarea în legătură cu mărturiile privind torturarea și maltratarea altor deținuți;

| 3. | îndeamnă autoritățile din Gambia să desfășoare o anchetă rapidă și independentă cu privire la aceste evenimente; își exprimă îndeosebi preocuparea puternică în legătură cu presupusul deces al activistului de opoziție, Solo Sandeng, în timp ce se afla în detenție; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă autoritățile din Gambia să desfășoare o anchetă rapidă și independentă cu privire la aceste evenimente; își exprimă îndeosebi preocuparea puternică în legătură cu presupusul deces al activistului de opoziție, Solo Sandeng, în timp ce se afla în detenție;

| 4. | condamnă ferm disparițiile forțate, detenția arbitrară, tortura și alte încălcări ale drepturilor omului care vizează persoanele disidente, inclusiv jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, oponenți și critici politici, precum și lesbiene, homosexuali, bisexuali și persoane transgen, în cadrul de guvernare al Președintelui Yahya Jammeh; solicită ca toate persoanele care se află în detenție fără dreptul de a comunica să fie judecate sau eliberate; |
| --- | --- |

4.

condamnă ferm disparițiile forțate, detenția arbitrară, tortura și alte încălcări ale drepturilor omului care vizează persoanele disidente, inclusiv jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, oponenți și critici politici, precum și lesbiene, homosexuali, bisexuali și persoane transgen, în cadrul de guvernare al Președintelui Yahya Jammeh; solicită ca toate persoanele care se află în detenție fără dreptul de a comunica să fie judecate sau eliberate;

| 5. | solicită UE și UA să colaboreze cu Gambia pentru a institui garanții împotriva torturii, pentru a asigura accesul independent la cei deținuți și a reforma toate actele legislative care împiedică exercitarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv infracțiunile din Codul Penal precum revolta, calomnia penală și „răspândirea de informații false”, precum și modificarea Legii din 2013 privind informațiile și comunicarea care prevede cenzurarea exprimării online; |
| --- | --- |

5.

solicită UE și UA să colaboreze cu Gambia pentru a institui garanții împotriva torturii, pentru a asigura accesul independent la cei deținuți și a reforma toate actele legislative care împiedică exercitarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, inclusiv infracțiunile din Codul Penal precum revolta, calomnia penală și „răspândirea de informații false”, precum și modificarea Legii din 2013 privind informațiile și comunicarea care prevede cenzurarea exprimării online;

| 6. | invită Gambia să ratifice Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

6.

invită Gambia să ratifice Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante;

| 7. | invită guvernul din Gambia să cerceteze dovezile privind încălcarea drepturilor omului de către Agenția Națională de Informații, să elaboreze acte legislative care să prevadă drepturi egale pentru cetățeni, inclusiv să trateze problema inegalității, și să dezvolte în continuare planurile de creare a unei comisii naționale pentru drepturile omului în conformitate cu Principiile de la Paris privind instituțiile drepturilor omului, precum și să ancheteze și să monitorizeze abuzurile presupuse ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

invită guvernul din Gambia să cerceteze dovezile privind încălcarea drepturilor omului de către Agenția Națională de Informații, să elaboreze acte legislative care să prevadă drepturi egale pentru cetățeni, inclusiv să trateze problema inegalității, și să dezvolte în continuare planurile de creare a unei comisii naționale pentru drepturile omului în conformitate cu Principiile de la Paris privind instituțiile drepturilor omului, precum și să ancheteze și să monitorizeze abuzurile presupuse ale drepturilor omului;

| 8. | îndeamnă guvernul din Gambia și autoritățile regionale să adopte toate măsurile necesare pentru a pune capăt discriminării persoanelor LGBTI, atacurilor asupra acestor persoane și incriminării lor și să le garanteze dreptul la libertatea de exprimare, inclusiv prin eliminarea dispozițiilor din Codul penal al Gambiei prin care persoanele LGBTI sunt susceptibile de urmărire penală; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă guvernul din Gambia și autoritățile regionale să adopte toate măsurile necesare pentru a pune capăt discriminării persoanelor LGBTI, atacurilor asupra acestor persoane și incriminării lor și să le garanteze dreptul la libertatea de exprimare, inclusiv prin eliminarea dispozițiilor din Codul penal al Gambiei prin care persoanele LGBTI sunt susceptibile de urmărire penală;

| 9. | invită autoritățile din Gambia să prevină orice discriminare religioasă și să încurajeze un dialog pașnic și cuprinzător între toate comunitățile și să întreprindă acțiuni în acest sens; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile din Gambia să prevină orice discriminare religioasă și să încurajeze un dialog pașnic și cuprinzător între toate comunitățile și să întreprindă acțiuni în acest sens;

| 10. | invită ECOWAS și UA să-și mențină angajamentul de a denunța încălcările drepturilor omului comise în prezent de regimul din Gambia; reamintește că securitatea și stabilitatea reprezintă în continuare mari provocări pentru regiunea Africii de Vest și insistă ca UA și ECOWAS să monitorizeze îndeaproape situația din Gambia și să mențină un dialog politic permanent cu autoritățile din Gambia cu privire la consolidarea democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

10.

invită ECOWAS și UA să-și mențină angajamentul de a denunța încălcările drepturilor omului comise în prezent de regimul din Gambia; reamintește că securitatea și stabilitatea reprezintă în continuare mari provocări pentru regiunea Africii de Vest și insistă ca UA și ECOWAS să monitorizeze îndeaproape situația din Gambia și să mențină un dialog politic permanent cu autoritățile din Gambia cu privire la consolidarea democrației și a statului de drept;

| 11. | îndeamnă guvernul Republicii Gambia să ratifice Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea înainte de alegerile prezidențiale prevăzute în decembrie 2016; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă guvernul Republicii Gambia să ratifice Carta africană privind democrația, alegerile și guvernarea înainte de alegerile prezidențiale prevăzute în decembrie 2016;

| 12. | invită guvernul Gambiei să inițieze un dialog autentic cu toate partidele politice de opoziție cu privire la reformele legislative și de politică care să asigure alegeri libere și echitabile și să garanteze respectarea libertății de asociere și de întrunire, în conformitate cu obligațiile internaționale ale Gambiei; reamintește faptul că participarea deplină a opoziției și a societății civile independente la alegeri naționale independente și libere reprezintă un factor important pentru succesul acestor alegeri; |
| --- | --- |

12.

invită guvernul Gambiei să inițieze un dialog autentic cu toate partidele politice de opoziție cu privire la reformele legislative și de politică care să asigure alegeri libere și echitabile și să garanteze respectarea libertății de asociere și de întrunire, în conformitate cu obligațiile internaționale ale Gambiei; reamintește faptul că participarea deplină a opoziției și a societății civile independente la alegeri naționale independente și libere reprezintă un factor important pentru succesul acestor alegeri;

| 13. | încurajează comunitatea internațională, inclusiv organizațiile locale ale drepturilor omului și ONG-urile locale, precum și Delegația UE în Gambia și alte instituții internaționale relevante să monitorizeze activ procedura electorală, acordând o atenție deosebită asigurării respectării de către cetățeni a libertății de asociere și de întrunire; |
| --- | --- |

13.

încurajează comunitatea internațională, inclusiv organizațiile locale ale drepturilor omului și ONG-urile locale, precum și Delegația UE în Gambia și alte instituții internaționale relevante să monitorizeze activ procedura electorală, acordând o atenție deosebită asigurării respectării de către cetățeni a libertății de asociere și de întrunire;

| 14. | invită guvernul Gambiei să adopte toate măsurile necesare pentru a garanta, în toate împrejurările, respectarea deplină a libertății de exprimare și a libertății presei; solicită, în acest sens, reformarea dispozițiilor din Legea privind informațiile și comunicarea, pentru a alinia legislația națională la standardele internaționale; |
| --- | --- |

14.

invită guvernul Gambiei să adopte toate măsurile necesare pentru a garanta, în toate împrejurările, respectarea deplină a libertății de exprimare și a libertății presei; solicită, în acest sens, reformarea dispozițiilor din Legea privind informațiile și comunicarea, pentru a alinia legislația națională la standardele internaționale;

| 15. | este preocupat de faptul că programul național orientativ (NIP) pe 2015-2016 pentru Gambia nu prevede niciun sprijin și nicio finanțare pentru societatea civilă sau pentru guvernanța democratică, promovarea statului de drept și protecția drepturilor omului; invită Comisia să se asigure că guvernanța democratică, statul de drept și protecția drepturilor omului vor reprezenta sectoarele centrale ale tuturor viitoarelor acorduri de cooperare pentru dezvoltare care vor fi discutate de UE și Gambia; |
| --- | --- |

15.

este preocupat de faptul că programul național orientativ (NIP) pe 2015-2016 pentru Gambia nu prevede niciun sprijin și nicio finanțare pentru societatea civilă sau pentru guvernanța democratică, promovarea statului de drept și protecția drepturilor omului; invită Comisia să se asigure că guvernanța democratică, statul de drept și protecția drepturilor omului vor reprezenta sectoarele centrale ale tuturor viitoarelor acorduri de cooperare pentru dezvoltare care vor fi discutate de UE și Gambia;

| 16. | invită Delegația UE din Gambia să recurgă la toate instrumentele de care dispune, inclusiv la Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a monitoriza activ condițiile de detenție din Gambia și pentru a asista și a monitoriza anchetele care au ca obiect reprimarea de către guvern a protestelor din 14 și 16 aprilie 2016 și tratamentul aplicat protestatarilor deținuți, precum și să intensifice eforturile de a interacționa cu liderii opoziției politice, liderii studențești, jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, conducători ai sindicatelor și liderii LGBTI; |
| --- | --- |

16.

invită Delegația UE din Gambia să recurgă la toate instrumentele de care dispune, inclusiv la Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, pentru a monitoriza activ condițiile de detenție din Gambia și pentru a asista și a monitoriza anchetele care au ca obiect reprimarea de către guvern a protestelor din 14 și 16 aprilie 2016 și tratamentul aplicat protestatarilor deținuți, precum și să intensifice eforturile de a interacționa cu liderii opoziției politice, liderii studențești, jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, conducători ai sindicatelor și liderii LGBTI;

| 17. | îndeamnă UE și statele sale membre să desfășoare o consultare publică în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și să aibă în vedere înghețarea asistenței care nu are caracter umanitar acordată guvernului Gambiei și să impună interdicții de călătorie sau să aplice alte sancțiuni specifice persoanelor oficiale responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă UE și statele sale membre să desfășoare o consultare publică în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou și să aibă în vedere înghețarea asistenței care nu are caracter umanitar acordată guvernului Gambiei și să impună interdicții de călătorie sau să aplice alte sancțiuni specifice persoanelor oficiale responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului;

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest, Guvernului și Parlamentului Gambiei, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, guvernelor țărilor membre ale Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest, Guvernului și Parlamentului Gambiei, Secretarului General al ONU, Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0079.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/35

---

P8_TA(2016)0220

Djibouti

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la Djibouti (2016/2694(RSP))

(2018/C 076/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Djibouti, printre care cea din 4 iulie 2013 situația din Djibouti (1) și cea din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Cornul Africii (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Djibouti, printre care cea din 4 iulie 2013 situația din Djibouti (1) și cea din 15 ianuarie 2009 referitoare la situația din Cornul Africii (2),

| — | având în vedere programul indicativ național pentru Djibouti în cadrul celui de-al 11-lea Fond european de dezvoltare din 19 iunie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul indicativ național pentru Djibouti în cadrul celui de-al 11-lea Fond european de dezvoltare din 19 iunie 2014,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 12 aprilie 2016 și 23 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 12 aprilie 2016 și 23 decembrie 2015,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Federica Mogherini, în numele Uniunii Europene, cu ocazia Zilei Internaționale a Libertății Presei, 3 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant, Federica Mogherini, în numele Uniunii Europene, cu ocazia Zilei Internaționale a Libertății Presei, 3 mai 2016,

| — | având în vedere parteneriatul politic regional al UE pentru pace, securitate și dezvoltare în Cornul Africii, |
| --- | --- |

—

având în vedere parteneriatul politic regional al UE pentru pace, securitate și dezvoltare în Cornul Africii,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, pe care Djibouti a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, pe care Djibouti a ratificat-o,

| — | având în vedere acțiunile și comunicările Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privitoare la Djibouti, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunile și comunicările Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privitoare la Djibouti,

| — | având în vedere concluziile preliminare din 10 aprilie 2016 ale misiunii Uniunii Africane de observare a alegerilor care a monitorizat alegerile prezidențiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile preliminare din 10 aprilie 2016 ale misiunii Uniunii Africane de observare a alegerilor care a monitorizat alegerile prezidențiale,

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale la care Djibouti este stat parte din 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale la care Djibouti este stat parte din 2003,

| — | având în vedere Acordul-cadru semnat la 30 decembrie 2014 între coaliția aflată la putere, UMP (Uniunea pentru Majoritatea Prezidențială), și coaliția partidelor de opoziție, USN (Uniunea pentru Salvarea Națională), menit să promoveze „politicile naționale pașnice și democratice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru semnat la 30 decembrie 2014 între coaliția aflată la putere, UMP (Uniunea pentru Majoritatea Prezidențială), și coaliția partidelor de opoziție, USN (Uniunea pentru Salvarea Națională), menit să promoveze „politicile naționale pașnice și democratice”,

| — | având în vedere Decretul nr. 2015-3016 PR/PM din 24 noiembrie 2015, adoptat de Consiliul de Miniștri al Republicii Djibouti, care instituie măsuri de securitate speciale în urma atentatelor de la Paris din 13 noiembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decretul nr. 2015-3016 PR/PM din 24 noiembrie 2015, adoptat de Consiliul de Miniștri al Republicii Djibouti, care instituie măsuri de securitate speciale în urma atentatelor de la Paris din 13 noiembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor referitor la drepturile femeilor în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Carta africană a drepturilor omului și popoarelor referitor la drepturile femeilor în Africa,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou semnat la 23 iunie 2000 și revizuit la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou semnat la 23 iunie 2000 și revizuit la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere Constituția Republicii Djibouti din 1992, care recunoaște libertăți fundamentale și principii de bază ale bunei guvernări, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Djibouti din 1992, care recunoaște libertăți fundamentale și principii de bază ale bunei guvernări,

| — | având în vedere orientările privind misiunile Uniunii Africane de observare și monitorizare a alegerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările privind misiunile Uniunii Africane de observare și monitorizare a alegerilor,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Ismail Omar Guelleh este președintele Republicii Djibouti din 1999, câștigând alegerile din aprilie 2016 cu o majoritate zdrobitoare de 87,1 % din voturi care a fost criticată de partidele din opoziție și de grupurile pentru drepturile omului ca fiind rezultatul represiunii politice; întrucât unii dintre candidații opoziției au boicotat alegerile din 2005, 2011 și 2016; întrucât președintele Guelleh a convins Adunarea Națională să modifice Constituția în 2010, după ce a anunțat că nu va candida din nou la alegerile din 2016, ceea ce i-a permis să candideze pentru un al treilea mandat în 2011; întrucât protestele ulterioare ale societății civile au fost înăbușite; |
| --- | --- |

A.

întrucât Ismail Omar Guelleh este președintele Republicii Djibouti din 1999, câștigând alegerile din aprilie 2016 cu o majoritate zdrobitoare de 87,1 % din voturi care a fost criticată de partidele din opoziție și de grupurile pentru drepturile omului ca fiind rezultatul represiunii politice; întrucât unii dintre candidații opoziției au boicotat alegerile din 2005, 2011 și 2016; întrucât președintele Guelleh a convins Adunarea Națională să modifice Constituția în 2010, după ce a anunțat că nu va candida din nou la alegerile din 2016, ceea ce i-a permis să candideze pentru un al treilea mandat în 2011; întrucât protestele ulterioare ale societății civile au fost înăbușite;

| B. | întrucât ca urmare a situării sale geografice excelente în Golful Aden, Djibouti are o importanță strategică pentru bazele militare străine și este considerat a fi un centru de combatere a pirateriei și a terorismului; |
| --- | --- |

B.

întrucât ca urmare a situării sale geografice excelente în Golful Aden, Djibouti are o importanță strategică pentru bazele militare străine și este considerat a fi un centru de combatere a pirateriei și a terorismului;

| C. | întrucât zece femei din Djibouti au intrat în greva foamei la Paris pentru a solicita o anchetă internațională privind violarea femeilor în Djibouti, patru dintre femeile care făceau greva foamei susținând că au fost chiar ele victime ale unui viol, iar o alta, Fatou Ambassa, 30 de ani, postea în memoria verei sale, Halima, care ar fi fost victima unui viol în grup în 2003, la vârsta de 16 ani; întrucât opt dintre aceste femei și-au continuat protestele timp de nouăsprezece zile, de la 25 martie la 12 aprilie 2016, iar alte zece femei le-au urmat exemplul la Bruxelles; întrucât autoritățile din Djibouti contestă afirmațiile lor; întrucât au existat femei care au fost luate ostatice în timpul conflictului dintre armata statului Djibouti și FRUD-armé (Frontul pentru Reinstituirea Unității și Democrației); întrucât Comitetul femeilor din Djibouti (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), care a fost înființat în 1993, a înregistrat, în urma a aproximativ 20 de plângeri depuse, 246 de cazuri de violuri comise de soldați; |
| --- | --- |

C.

întrucât zece femei din Djibouti au intrat în greva foamei la Paris pentru a solicita o anchetă internațională privind violarea femeilor în Djibouti, patru dintre femeile care făceau greva foamei susținând că au fost chiar ele victime ale unui viol, iar o alta, Fatou Ambassa, 30 de ani, postea în memoria verei sale, Halima, care ar fi fost victima unui viol în grup în 2003, la vârsta de 16 ani; întrucât opt dintre aceste femei și-au continuat protestele timp de nouăsprezece zile, de la 25 martie la 12 aprilie 2016, iar alte zece femei le-au urmat exemplul la Bruxelles; întrucât autoritățile din Djibouti contestă afirmațiile lor; întrucât au existat femei care au fost luate ostatice în timpul conflictului dintre armata statului Djibouti și FRUD-armé (Frontul pentru Reinstituirea Unității și Democrației); întrucât Comitetul femeilor din Djibouti (Comité des Femmes Djiboutiennes Contre le Viol et l’Impunité (COFEDVI)), care a fost înființat în 1993, a înregistrat, în urma a aproximativ 20 de plângeri depuse, 246 de cazuri de violuri comise de soldați;

| D. | întrucât nicio misiune a UE de observare a alegerilor nu a fost invitată să monitorizeze alegerile și întrucât misiunea de experți electorali pusă la dispoziție de UE a fost refuzată de autoritățile din Djibouti; întrucât misiunea Uniunii Africane de observare a alegerilor recomandă instituirea unei comisii electorale independente, care să fie responsabilă de procesul electoral, inclusiv în ceea ce privește anunțarea rezultatelor provizorii; |
| --- | --- |

D.

întrucât nicio misiune a UE de observare a alegerilor nu a fost invitată să monitorizeze alegerile și întrucât misiunea de experți electorali pusă la dispoziție de UE a fost refuzată de autoritățile din Djibouti; întrucât misiunea Uniunii Africane de observare a alegerilor recomandă instituirea unei comisii electorale independente, care să fie responsabilă de procesul electoral, inclusiv în ceea ce privește anunțarea rezultatelor provizorii;

| E. | întrucât trei candidați ai opoziției, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali și Djama Abdourahman Djama, au contestat rezultatele alegerilor din aprilie 2016, spunând că au fost lipsite de transparență și că nu reflectă voința poporului djiboutian; întrucât organizațiile locale pentru drepturile omului nu au recunoscut rezultatele; întrucât spațiul politic alocat opoziției rămâne foarte restrâns iar libertatea de expresie este limitată; întrucât forțele de poliție și serviciile de securitate țin țara într-o mână de fier, iar sectorul judiciar este slab și aservit guvernului; întrucât liderii opoziției au fost în permanență întemnițați și hărțuiți, existând mărturii că s-ar fi recurs la tortură; întrucât se afirmă că armata a primit ordin să îi evacueze pe reprezentanții opoziției din unele secții de votare, astfel încât urnele de vot să fie înlocuite, în timp ce alte districte, precum Ali-Sabieh au fost puse sub control militar; întrucât Președintele Guelleh a dat o petrecere cu scopul, se pare, de a răsplăti armata pentru contribuția sa la alegeri înainte chiar de publicarea rezultatelor oficiale; întrucât Uniunea Africană s-a plâns de o serie de nereguli (lipsa evidențelor, neafișarea rezultatelor și faptul că voturile nu s-au numărat în public); |
| --- | --- |

E.

întrucât trei candidați ai opoziției, Omar Elmi Khaireh, Mohamed Moussa Ali și Djama Abdourahman Djama, au contestat rezultatele alegerilor din aprilie 2016, spunând că au fost lipsite de transparență și că nu reflectă voința poporului djiboutian; întrucât organizațiile locale pentru drepturile omului nu au recunoscut rezultatele; întrucât spațiul politic alocat opoziției rămâne foarte restrâns iar libertatea de expresie este limitată; întrucât forțele de poliție și serviciile de securitate țin țara într-o mână de fier, iar sectorul judiciar este slab și aservit guvernului; întrucât liderii opoziției au fost în permanență întemnițați și hărțuiți, existând mărturii că s-ar fi recurs la tortură; întrucât se afirmă că armata a primit ordin să îi evacueze pe reprezentanții opoziției din unele secții de votare, astfel încât urnele de vot să fie înlocuite, în timp ce alte districte, precum Ali-Sabieh au fost puse sub control militar; întrucât Președintele Guelleh a dat o petrecere cu scopul, se pare, de a răsplăti armata pentru contribuția sa la alegeri înainte chiar de publicarea rezultatelor oficiale; întrucât Uniunea Africană s-a plâns de o serie de nereguli (lipsa evidențelor, neafișarea rezultatelor și faptul că voturile nu s-au numărat în public);

| F. | întrucât la 31 decembrie 2015, în urma excluderii membrilor opoziției din parlament, s-a recurs la o lege de impunere a stării de urgență introdusă în noiembrie 2015 pentru a restricționa libertățile individuale și a-i reprima pe reprezentanții opoziției, apărătorii drepturilor omului, sindicaliști și jurnaliști; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 31 decembrie 2015, în urma excluderii membrilor opoziției din parlament, s-a recurs la o lege de impunere a stării de urgență introdusă în noiembrie 2015 pentru a restricționa libertățile individuale și a-i reprima pe reprezentanții opoziției, apărătorii drepturilor omului, sindicaliști și jurnaliști;

| G. | întrucât la 30 decembrie 2014 coaliția de guvernământ, UMP, a semnat un acord-cadru cu coaliția opoziției, USN, care prevedea reformarea Comisiei Electorale Naționale Independente (Commission Électorale Nationale Indépendante), crearea unei comisii parlamentare mixte și reforme pe termen scurt și mediu; întrucât comisia parlamentară mixtă a fost constituită în februarie 2015 dar niciunul dintre cele mai importante proiecte de lege (precum legea privind crearea unei comisii electorale independente mixte și legea privind drepturile și obligațiile partidelor politice) nu a fost depus; întrucât la 26 august 2015 autoritățile djiboutiene au anunțat că comisia electorală nu va fi reformată; |
| --- | --- |

G.

întrucât la 30 decembrie 2014 coaliția de guvernământ, UMP, a semnat un acord-cadru cu coaliția opoziției, USN, care prevedea reformarea Comisiei Electorale Naționale Independente (Commission Électorale Nationale Indépendante), crearea unei comisii parlamentare mixte și reforme pe termen scurt și mediu; întrucât comisia parlamentară mixtă a fost constituită în februarie 2015 dar niciunul dintre cele mai importante proiecte de lege (precum legea privind crearea unei comisii electorale independente mixte și legea privind drepturile și obligațiile partidelor politice) nu a fost depus; întrucât la 26 august 2015 autoritățile djiboutiene au anunțat că comisia electorală nu va fi reformată;

| H. | întrucât în Djibouti nu există posturi de televiziune sau de radio private, autoritățile monitorizează strict site-urile web ale opoziției și blochează cu regularitate site-urile internet ale organizațiilor drepturilor omului și rețele de socializare; întrucât guvernul este proprietarul principalului ziar, La Nation, și al postului național, Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, care practică autocenzura; întrucât în 2015 Freedom House a declarat că presa din Djibouti nu e liberă; întrucât Djibouti se situează pe locul 170 (din 180 de țări) în clasamentul mondial pe 2015 privind libertatea presei realizat de Reporteri fără frontiere; întrucât, în întreaga perioadă când la conducere s-a aflat coaliția UMP, partidele și activiștii de opoziție au fost permanent reprimați și mulți reprezentanți ai partidelor și jurnaliști, inclusiv un reporter de la BBC în timpul campaniei electorale prezidențiale din 2016, au fost târâți în fața instanței; întrucât la 19 ianuarie 2016 principalul ziar al opoziției, l’Aurore, a fost închis prin hotărâre judecătorească; întrucât Comisia Națională a Telecomunicațiilor, care trebuia să fie înființată în 1993, nu a fost încă creată; |
| --- | --- |

H.

întrucât în Djibouti nu există posturi de televiziune sau de radio private, autoritățile monitorizează strict site-urile web ale opoziției și blochează cu regularitate site-urile internet ale organizațiilor drepturilor omului și rețele de socializare; întrucât guvernul este proprietarul principalului ziar, La Nation, și al postului național, Radiodiffusion-Télévision de Djibouti, care practică autocenzura; întrucât în 2015 Freedom House a declarat că presa din Djibouti nu e liberă; întrucât Djibouti se situează pe locul 170 (din 180 de țări) în clasamentul mondial pe 2015 privind libertatea presei realizat de Reporteri fără frontiere; întrucât, în întreaga perioadă când la conducere s-a aflat coaliția UMP, partidele și activiștii de opoziție au fost permanent reprimați și mulți reprezentanți ai partidelor și jurnaliști, inclusiv un reporter de la BBC în timpul campaniei electorale prezidențiale din 2016, au fost târâți în fața instanței; întrucât la 19 ianuarie 2016 principalul ziar al opoziției, l’Aurore, a fost închis prin hotărâre judecătorească; întrucât Comisia Națională a Telecomunicațiilor, care trebuia să fie înființată în 1993, nu a fost încă creată;

| I. | întrucât, în 2012 mai ales, regiunea Mablas a fost victima unui val de arestări arbitrare ale unor persoane suspectate că ar fi membri ai FRUD-armé; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2012 mai ales, regiunea Mablas a fost victima unui val de arestări arbitrare ale unor persoane suspectate că ar fi membri ai FRUD-armé;

| J. | întrucât s-a relatat că cel puțin 27 de persoane au fost ucise și peste 150 rănite de autorități cu ocazia unei festivități culturale din Buldugo la 21 decembrie 2015, cu toate că guvernul djiboutian susține insistent că numărul morților n-a fost mai mare de șapte; întrucât ulterior poliția a invadat, de asemenea, sediile unde se întâlneau liderii opoziției, rănind un număr de lideri ai opoziției și băgând după gratii doi lideri de seamă ai opoziției (Abdourahman Mohammed Guelleh, Secretar-General al USN, și Hamoud Abdi Souldan) fără nicio învinuire oficială împotriva lor; întrucât ambii au fost eliberați cu doar câteva zile înainte de alegerile prezidențiale, împotriva celui din urmă aducându-se acuzații de natură penală; întrucât un lider sindical și apărător al drepturilor omului, Omar Ali Ewado, a fost deținut în izolare (incommunicado) în perioada 29 decembrie 2015 – 14 februarie 2016 pentru publicarea unei liste cu victimele masacrului și persoanele încă date dispărute; întrucât avocatul său a fost și el deținut la aeroport; întrucât Said Houssein Robleh, membru al opoziției și Secretar general al LDDH, a fost rănit de gloanțele poliției djiboutiene și se află în prezent în exil în Europa; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-a relatat că cel puțin 27 de persoane au fost ucise și peste 150 rănite de autorități cu ocazia unei festivități culturale din Buldugo la 21 decembrie 2015, cu toate că guvernul djiboutian susține insistent că numărul morților n-a fost mai mare de șapte; întrucât ulterior poliția a invadat, de asemenea, sediile unde se întâlneau liderii opoziției, rănind un număr de lideri ai opoziției și băgând după gratii doi lideri de seamă ai opoziției (Abdourahman Mohammed Guelleh, Secretar-General al USN, și Hamoud Abdi Souldan) fără nicio învinuire oficială împotriva lor; întrucât ambii au fost eliberați cu doar câteva zile înainte de alegerile prezidențiale, împotriva celui din urmă aducându-se acuzații de natură penală; întrucât un lider sindical și apărător al drepturilor omului, Omar Ali Ewado, a fost deținut în izolare (incommunicado) în perioada 29 decembrie 2015 – 14 februarie 2016 pentru publicarea unei liste cu victimele masacrului și persoanele încă date dispărute; întrucât avocatul său a fost și el deținut la aeroport; întrucât Said Houssein Robleh, membru al opoziției și Secretar general al LDDH, a fost rănit de gloanțele poliției djiboutiene și se află în prezent în exil în Europa;

| K. | întrucât condițiile de detenție din închisorile din Djibouti sunt extrem de îngrijorătoare; |
| --- | --- |

K.

întrucât condițiile de detenție din închisorile din Djibouti sunt extrem de îngrijorătoare;

| L. | întrucât, în urma atacurilor teroriste din Paris din 13 noiembrie 2015, Consiliul de miniștri din Djibouti a adoptat Decretul nr. 2015-3016 PR/PM din 24 noiembrie 2015, interzicând întrunirea și manifestațiile în zone publice ca o măsură antiteroristă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în urma atacurilor teroriste din Paris din 13 noiembrie 2015, Consiliul de miniștri din Djibouti a adoptat Decretul nr. 2015-3016 PR/PM din 24 noiembrie 2015, interzicând întrunirea și manifestațiile în zone publice ca o măsură antiteroristă;

| M. | întrucât nu există nicio lege împotriva violenței domestice și a violului conjugal în Djibouti; întrucât autoritățile au informat Comitetul ONU privind eliminarea discriminării împotriva femeilor (CEDAW) că sunt conștienți de neajunsurile existente în încercarea lor de a stăvili violența de gen; întrucât, deși ilegale din 2005, au fost săvârșite diferite forme de mutilare genitală asupra a 98 % din femeile din Djibouti; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu există nicio lege împotriva violenței domestice și a violului conjugal în Djibouti; întrucât autoritățile au informat Comitetul ONU privind eliminarea discriminării împotriva femeilor (CEDAW) că sunt conștienți de neajunsurile existente în încercarea lor de a stăvili violența de gen; întrucât, deși ilegale din 2005, au fost săvârșite diferite forme de mutilare genitală asupra a 98 % din femeile din Djibouti;

| N. | întrucât, potrivit Băncii Mondiale, peste 23 % dintre djiboutieni trăiesc în sărăcie extremă, 74 % trăind cu mai puțin de 3 USD pe zi; întrucât în Djibouti insecuritatea alimentară a fost exacerbată de prețurile ridicate la alimente, lipsa apei, schimbările climatice și reducerea zonelor de pășunat; întrucât Djibouti beneficiază de pachetul de ajutoare de 79 milioane EUR din partea UE destinat națiunilor din Cornul Africii afectate de El Niño; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit Băncii Mondiale, peste 23 % dintre djiboutieni trăiesc în sărăcie extremă, 74 % trăind cu mai puțin de 3 USD pe zi; întrucât în Djibouti insecuritatea alimentară a fost exacerbată de prețurile ridicate la alimente, lipsa apei, schimbările climatice și reducerea zonelor de pășunat; întrucât Djibouti beneficiază de pachetul de ajutoare de 79 milioane EUR din partea UE destinat națiunilor din Cornul Africii afectate de El Niño;

| O. | întrucât respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept constituie temelia parteneriatului ACP-UE și elemente esențiale ale Acordului de la Cotonou, întrucât UE ar trebui să intensifice fără preget dialogul politic regulat cu Djibouti în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

O.

întrucât respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept constituie temelia parteneriatului ACP-UE și elemente esențiale ale Acordului de la Cotonou, întrucât UE ar trebui să intensifice fără preget dialogul politic regulat cu Djibouti în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou;

| P. | întrucât Djibouti primește în prezent 105 milioane EUR sub formă de fonduri bilaterale europene, în primul rând pentru apă și canalizare și securitate alimentară și nutrițională, ca parte a programului indicativ național pentru Djibouti în cadrul celui de-al 11-lea Fond european de dezvoltare; întrucât între 2013 și 2017, Djibouti a primit 14 milioane EUR în cadrul inițiativei UE Sprijinirea rezilienței în Cornul Africii, care își propune să înzestreze comunitățile cu mijloacele necesare pentru a face față secetelor recurente; |
| --- | --- |

P.

întrucât Djibouti primește în prezent 105 milioane EUR sub formă de fonduri bilaterale europene, în primul rând pentru apă și canalizare și securitate alimentară și nutrițională, ca parte a programului indicativ național pentru Djibouti în cadrul celui de-al 11-lea Fond european de dezvoltare; întrucât între 2013 și 2017, Djibouti a primit 14 milioane EUR în cadrul inițiativei UE Sprijinirea rezilienței în Cornul Africii, care își propune să înzestreze comunitățile cu mijloacele necesare pentru a face față secetelor recurente;

| Q. | întrucât Djibouti adăpostește în prezent peste 15 000 de refugiați din Somalia și Eritreea și încă 8 000 din Yemen; întrucât femeile și fetele sunt expuse riscului de violențe de gen; întrucât Comisia oferă asistență, cum ar fi servicii de salvare a vieții și ajutor financiar comunităților care adăpostesc tabere de refugiați; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Djibouti adăpostește în prezent peste 15 000 de refugiați din Somalia și Eritreea și încă 8 000 din Yemen; întrucât femeile și fetele sunt expuse riscului de violențe de gen; întrucât Comisia oferă asistență, cum ar fi servicii de salvare a vieții și ajutor financiar comunităților care adăpostesc tabere de refugiați;

| 1. | își exprimă preocuparea în legătură cu stagnarea procesului de democratizare din Djibouti, care s-a agravat din cauza amendamentelor aduse de parlament constituției djiboutiene cu privire la limitarea mandatelor prezidențiale și a alegațiilor conform cărora membri ai opoziției au fost hărțuiți și îndepărtați din numeroase secții de vot; subliniază importanța unor alegeri echitabile, fără intimidări; |
| --- | --- |

1.

își exprimă preocuparea în legătură cu stagnarea procesului de democratizare din Djibouti, care s-a agravat din cauza amendamentelor aduse de parlament constituției djiboutiene cu privire la limitarea mandatelor prezidențiale și a alegațiilor conform cărora membri ai opoziției au fost hărțuiți și îndepărtați din numeroase secții de vot; subliniază importanța unor alegeri echitabile, fără intimidări;

| 2. | solicită o investigație exhaustivă cu privire la transparența procesului electoral și a alegerilor care au avut loc în Djibouti în 2016; reiterează solicitarea UE ca rezultatele înregistrate în fiecare secție de vot, atât în cadrul alegerilor din 2013, cât și din cadrul alegerilor din 2016, să fie date publicității; |
| --- | --- |

2.

solicită o investigație exhaustivă cu privire la transparența procesului electoral și a alegerilor care au avut loc în Djibouti în 2016; reiterează solicitarea UE ca rezultatele înregistrate în fiecare secție de vot, atât în cadrul alegerilor din 2013, cât și din cadrul alegerilor din 2016, să fie date publicității;

| 3. | denunță ferm violurile presupuse a fi fost comise de soldații djiboutieni împotriva civililor raportate de diverse ONG-uri și scoase în evidență de cazurile de grevă a foamei și le cere autorităților djiboutiene să desfășoare o investigație exhaustivă a acțiunilor armatei, în special, și să pună capăt impunității; îi solicită ONU să cerceteze situația drepturilor omului din Djibouti, îndeosebi situația femeilor din această țară; își exprimă cu fermitate solidaritatea cu femeile djiboutiene aflate în prezent în grava foamei în Franța și Belgia; |
| --- | --- |

3.

denunță ferm violurile presupuse a fi fost comise de soldații djiboutieni împotriva civililor raportate de diverse ONG-uri și scoase în evidență de cazurile de grevă a foamei și le cere autorităților djiboutiene să desfășoare o investigație exhaustivă a acțiunilor armatei, în special, și să pună capăt impunității; îi solicită ONU să cerceteze situația drepturilor omului din Djibouti, îndeosebi situația femeilor din această țară; își exprimă cu fermitate solidaritatea cu femeile djiboutiene aflate în prezent în grava foamei în Franța și Belgia;

| 4. | denunță interferențele armatei și poliției în procesele democratice și repetă că este esențial să se efectueze o investigație exhaustivă și transparentă cu privire la procesul electoral; își exprimă îngrijorarea cu privire la dorința parentă a Președintelui de a-și sărbători prematur victoria în alegerile din 2016; îi reamintește Djibouti că este parte la Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și că articolul 16 din constituție djiboutiană stipulează că „nimeni nu trebuie să fie supus torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante”; îi solicită Djibouti să investigheze integral alegațiile referitoare la tortură și la rele tratamente și să asigure traducerea în justiție a făptuitorilor cărora, odată condamnați, trebuie să le fie aplicate pedepse adecvate, precum și compensarea corespunzătoare a victimelor, instituind un mecanism independent pentru cercetarea cazurilor de abuz în serviciu; |
| --- | --- |

4.

denunță interferențele armatei și poliției în procesele democratice și repetă că este esențial să se efectueze o investigație exhaustivă și transparentă cu privire la procesul electoral; își exprimă îngrijorarea cu privire la dorința parentă a Președintelui de a-și sărbători prematur victoria în alegerile din 2016; îi reamintește Djibouti că este parte la Convenția împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și că articolul 16 din constituție djiboutiană stipulează că „nimeni nu trebuie să fie supus torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante”; îi solicită Djibouti să investigheze integral alegațiile referitoare la tortură și la rele tratamente și să asigure traducerea în justiție a făptuitorilor cărora, odată condamnați, trebuie să le fie aplicate pedepse adecvate, precum și compensarea corespunzătoare a victimelor, instituind un mecanism independent pentru cercetarea cazurilor de abuz în serviciu;

| 5. | regretă decizia autorităților djiboutiene de a nu reforma comisia electorală națională, astfel cum se prevede în acordul cadru semnat la 30 decembrie 2014, și le îndeamnă să conlucreze îndeaproape cu opoziția, pentru realizarea unui proces electoral mai echitabil și mai transparent; |
| --- | --- |

5.

regretă decizia autorităților djiboutiene de a nu reforma comisia electorală națională, astfel cum se prevede în acordul cadru semnat la 30 decembrie 2014, și le îndeamnă să conlucreze îndeaproape cu opoziția, pentru realizarea unui proces electoral mai echitabil și mai transparent;

| 6. | le reamintește autorităților djiboutiene angajamentul pe care și l-au asumat în conformitate cu Orientările generale UA pentru misiunile de observare electorală și monitorizare din Uniunea Africană de a proteja jurnaliștii, condamnă modul în care au fost tratați aceștia și atrage din nou atenția autorităților djiboutiene asupra importanței libertății presei și a dreptului la un proces echitabil; solicită o explicație motivată din partea autorităților djiboutiene cu privire la tratamentul aplicat jurnaliștilor; condamnă ferm hărțuirea și privarea de libertate a liderilor opoziției, jurnaliștilor și activiștilor independenți din domeniul drepturilor omului în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale, fără a li se aduce vreo acuzație; le solicită autorităților djiboutiene să pună capăt reprimării opozanților politici și jurnaliștilor și să-i elibereze pe toți cei care sunt deținuți din motive politice sau pentru exercitarea libertății media; le solicită autorităților djiboutiene să revizuiască legislația în materie stării de urgență a țării, pentru a o alinia integral la dreptul internațional; |
| --- | --- |

6.

le reamintește autorităților djiboutiene angajamentul pe care și l-au asumat în conformitate cu Orientările generale UA pentru misiunile de observare electorală și monitorizare din Uniunea Africană de a proteja jurnaliștii, condamnă modul în care au fost tratați aceștia și atrage din nou atenția autorităților djiboutiene asupra importanței libertății presei și a dreptului la un proces echitabil; solicită o explicație motivată din partea autorităților djiboutiene cu privire la tratamentul aplicat jurnaliștilor; condamnă ferm hărțuirea și privarea de libertate a liderilor opoziției, jurnaliștilor și activiștilor independenți din domeniul drepturilor omului în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale, fără a li se aduce vreo acuzație; le solicită autorităților djiboutiene să pună capăt reprimării opozanților politici și jurnaliștilor și să-i elibereze pe toți cei care sunt deținuți din motive politice sau pentru exercitarea libertății media; le solicită autorităților djiboutiene să revizuiască legislația în materie stării de urgență a țării, pentru a o alinia integral la dreptul internațional;

| 7. | condamnă lipsa unei prese independente în Djibouti și monitorizarea și cenzurarea site-urilor web care critică guvernul; deplânge auto-cenzura practicată de media de stat; îi solicită guvernului djiboutian să le acorde licențe de difuzare organelor media independente care le solicită; îi solicită guvernului să le acorde jurnaliștilor străini acces liber în țară, pentru a le permite să-și desfășoare activitatea în siguranță și cu obiectivitate; îi solicită guvernului djiboutian să instituie comisia națională pentru comunicații și să autorizeze stațiile de emisie independente și private; |
| --- | --- |

7.

condamnă lipsa unei prese independente în Djibouti și monitorizarea și cenzurarea site-urilor web care critică guvernul; deplânge auto-cenzura practicată de media de stat; îi solicită guvernului djiboutian să le acorde licențe de difuzare organelor media independente care le solicită; îi solicită guvernului să le acorde jurnaliștilor străini acces liber în țară, pentru a le permite să-și desfășoare activitatea în siguranță și cu obiectivitate; îi solicită guvernului djiboutian să instituie comisia națională pentru comunicații și să autorizeze stațiile de emisie independente și private;

| 8. | deplânge omorurile săvârșite la ceremonia culturală din 21 decembrie 2015 și reținerile și hărțuirile care le-au urmat și la care au fost supuși apărătorii drepturilor omului și membrii opoziției; exprimă condoleanțe familiilor victimelor și cere o anchetă exhaustivă și independentă în vederea identificării și aducerii în fața justiției a celor răspunzători; condamnă încă o dată reținerile arbitrare și cere respectarea dreptului la apărare; |
| --- | --- |

8.

deplânge omorurile săvârșite la ceremonia culturală din 21 decembrie 2015 și reținerile și hărțuirile care le-au urmat și la care au fost supuși apărătorii drepturilor omului și membrii opoziției; exprimă condoleanțe familiilor victimelor și cere o anchetă exhaustivă și independentă în vederea identificării și aducerii în fața justiției a celor răspunzători; condamnă încă o dată reținerile arbitrare și cere respectarea dreptului la apărare;

| 9. | invită autoritățile din Djibouti să garanteze respectarea drepturilor omului recunoscute în acordurile naționale și internaționale semnate de Djibouti și să protejeze drepturile și libertățile civile și politice, inclusiv dreptul de a demonstra pașnic și libertatea media; |
| --- | --- |

9.

invită autoritățile din Djibouti să garanteze respectarea drepturilor omului recunoscute în acordurile naționale și internaționale semnate de Djibouti și să protejeze drepturile și libertățile civile și politice, inclusiv dreptul de a demonstra pașnic și libertatea media;

| 10. | îndeamnă guvernul să continue formarea polițiștilor și a altor funcționari în scopul aplicării legii privind traficul cu ființe umane, să-și intensifice eforturile de aducere a traficanților de ființe umane în fața justiției și să determine autoritățile judiciare, legislative și administrative, societatea civilă și organizațiile neguvernamentale care își desfășoară activitatea în țară, precum și publicul în general, să conștientizeze în mai mare măsură problema traficării; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă guvernul să continue formarea polițiștilor și a altor funcționari în scopul aplicării legii privind traficul cu ființe umane, să-și intensifice eforturile de aducere a traficanților de ființe umane în fața justiției și să determine autoritățile judiciare, legislative și administrative, societatea civilă și organizațiile neguvernamentale care își desfășoară activitatea în țară, precum și publicul în general, să conștientizeze în mai mare măsură problema traficării;

| 11. | solicită ca femeile și bărbații să beneficieze de un tratament egal în justiția din Djibouti și le reamintește autorităților că sunt parte la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei; |
| --- | --- |

11.

solicită ca femeile și bărbații să beneficieze de un tratament egal în justiția din Djibouti și le reamintește autorităților că sunt parte la Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei;

| 12. | salută intervențiile guvernului djiboutian în privința practicii răspândite de mutilare genitală a femeilor, însă ar dori să vadă mai multe îmbunătățiri; |
| --- | --- |

12.

salută intervențiile guvernului djiboutian în privința practicii răspândite de mutilare genitală a femeilor, însă ar dori să vadă mai multe îmbunătățiri;

| 13. | le solicită autorităților să acorde acces ONG-urilor în districtele Obock, Tadjoural și Dikhil; |
| --- | --- |

13.

le solicită autorităților să acorde acces ONG-urilor în districtele Obock, Tadjoural și Dikhil;

| 14. | le solicită autorităților civile și ale armatei să dea dovadă de reținere în cea mai mare măsură posibil în timpul operațiunilor militare și polițienești desfășurate în partea de nord a țării, și, în special, să nu utilizeze niciun fel de violență împotriva populației civile și nici să nu utilizeze aceste populații ca un scut în taberele militare; |
| --- | --- |

14.

le solicită autorităților civile și ale armatei să dea dovadă de reținere în cea mai mare măsură posibil în timpul operațiunilor militare și polițienești desfășurate în partea de nord a țării, și, în special, să nu utilizeze niciun fel de violență împotriva populației civile și nici să nu utilizeze aceste populații ca un scut în taberele militare;

| 15. | se declară dispus să monitorizeze îndeaproape situația din Djibouti și să propună măsuri restrictive în cazul încălcării Acordului de la Cotonou (2000), în special a articolelor 8 și 9; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze îndeaproape situația; |
| --- | --- |

15.

se declară dispus să monitorizeze îndeaproape situația din Djibouti și să propună măsuri restrictive în cazul încălcării Acordului de la Cotonou (2000), în special a articolelor 8 și 9; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze îndeaproape situația;

| 16. | îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă, Comisia și pe partenerii acestora să conlucreze cu djiboutienii în legătură cu reforma politică pe termen lung, care ar trebui să fie facilitată îndeosebi de relația puternică care există deja, dat fiind că Djibouti a fost un element esențial în lupta împotriva terorismului și a pirateriei din regiune și a găzduit o bază militară, contribuind la stabilitatea regiunii; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă, Comisia și pe partenerii acestora să conlucreze cu djiboutienii în legătură cu reforma politică pe termen lung, care ar trebui să fie facilitată îndeosebi de relația puternică care există deja, dat fiind că Djibouti a fost un element esențial în lupta împotriva terorismului și a pirateriei din regiune și a găzduit o bază militară, contribuind la stabilitatea regiunii;

| 17. | îi solicită Comisiei să sprijine în continuare organizațiile independente și societatea civilă, în special prin inițierea, cât mai curând cu putință, a unei proceduri de ofertare în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

17.

îi solicită Comisiei să sprijine în continuare organizațiile independente și societatea civilă, în special prin inițierea, cât mai curând cu putință, a unei proceduri de ofertare în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului;

| 18. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului din Djibouti, instituțiilor Uniunii Africane, Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare, Ligii Arabe, Organizației de Cooperare Islamică, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

18.

îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului din Djibouti, instituțiilor Uniunii Africane, Agenției Interguvernamentale pentru Dezvoltare, Ligii Arabe, Organizației de Cooperare Islamică, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și co-președinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  JO C 75, 26.2.2016, p. 160.

(2)  JO C 46 E, 24.2.2010, p. 102.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/40

---

P8_TA(2016)0222

Trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul (2016/2532(RSP))

(2018/C 076/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1379/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor pescărești și de acvacultură, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1184/2006 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 104/2000 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la criza alimentară, fraudele din lanțul alimentar și controlul acestora (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la criza alimentară, fraudele din lanțul alimentar și controlul acestora (6),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru pescuit,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul (O-000052/2016 – B8-0365/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură în restaurante și în comerțul cu amănuntul (O-000052/2016 – B8-0365/2016),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE este cea mai mare piață de produse pescărești din lume care este aprovizionată atât de către sectorul pescuitului din UE, cât și de importurile din țări terțe; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este cea mai mare piață de produse pescărești din lume care este aprovizionată atât de către sectorul pescuitului din UE, cât și de importurile din țări terțe;

| B. | întrucât consumatorii au dreptul de a fi informați, cu ajutorul unor explicații ușor de înțeles, care să includă informații legate de zonele geografice și de coastă unde a fost capturat peștele, și ar trebui să se poată baza în totalitate pe întregul lanț care oferă produse pescărești pe piața UE; întrucât UE și statele sale membre au datoria de a proteja cetățenii UE de înșelăciuni; întrucât toate produsele importate trebuie să respecte normele și standardele UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât consumatorii au dreptul de a fi informați, cu ajutorul unor explicații ușor de înțeles, care să includă informații legate de zonele geografice și de coastă unde a fost capturat peștele, și ar trebui să se poată baza în totalitate pe întregul lanț care oferă produse pescărești pe piața UE; întrucât UE și statele sale membre au datoria de a proteja cetățenii UE de înșelăciuni; întrucât toate produsele importate trebuie să respecte normele și standardele UE;

| C. | întrucât Comisia pregătește o listă detaliată și exhaustivă a mențiunilor afișate din proprie inițiativă privind produsele pescărești și de acvacultură care sunt comercializate în Uniunea Europeană; întrucât constatările Comisiei ar putea duce la înființarea unei structuri externe de certificare a mențiunilor afișate din proprie inițiativă pentru produsele pescărești și de acvacultură de pe piața Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia pregătește o listă detaliată și exhaustivă a mențiunilor afișate din proprie inițiativă privind produsele pescărești și de acvacultură care sunt comercializate în Uniunea Europeană; întrucât constatările Comisiei ar putea duce la înființarea unei structuri externe de certificare a mențiunilor afișate din proprie inițiativă pentru produsele pescărești și de acvacultură de pe piața Uniunii Europene;

| D. | întrucât Comisia Europeană a constatat în planul de control pentru 2015 (7) care evaluează gradul de răspândire pe piață a peștelui etichetat greșit în raport cu speciile declarate că speciile declarate au fost confirmate în 94 % din probele prelevate; întrucât, cu toate acestea, pentru anumite specii, nivelurile de neconformitate sunt foarte ridicate, rata de 6 % fiind considerată relativ scăzută în comparație cu ratele din alte studii mai limitate din statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia Europeană a constatat în planul de control pentru 2015 (7) care evaluează gradul de răspândire pe piață a peștelui etichetat greșit în raport cu speciile declarate că speciile declarate au fost confirmate în 94 % din probele prelevate; întrucât, cu toate acestea, pentru anumite specii, nivelurile de neconformitate sunt foarte ridicate, rata de 6 % fiind considerată relativ scăzută în comparație cu ratele din alte studii mai limitate din statele membre;

| E. | întrucât, potrivit articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, până la 1 ianuarie 2015, Comisia Europene trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de fezabilitate privind opțiunile pentru un mecanism de etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit articolului 36 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, până la 1 ianuarie 2015, Comisia Europene trebuie să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport de fezabilitate privind opțiunile pentru un mecanism de etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură;

| F. | întrucât organizarea comună a piețelor (OCP) ar trebui să garanteze o concurență și venituri echitabile pentru producătorii de produse pescărești vândute sau cumpărate în UE, |
| --- | --- |

F.

întrucât organizarea comună a piețelor (OCP) ar trebui să garanteze o concurență și venituri echitabile pentru producătorii de produse pescărești vândute sau cumpărate în UE,

| 1. | își exprimă îngrijorarea și nemulțumirea profundă în legătură cu rezultatele mai multor studii care arată niveluri semnificative de etichetare greșită pentru produsele din pește vândute pe piața UE, inclusiv în restaurantele instituțiilor UE; reafirmă că etichetarea greșită intenționată și frauduloasă a speciilor de pește este o încălcare a reglementărilor UE, inclusiv a politicii comune în domeniul pescuitului, și poate constitui o infracțiune, în conformitate cu dispozițiile aplicabile de drept intern; |
| --- | --- |

1.

își exprimă îngrijorarea și nemulțumirea profundă în legătură cu rezultatele mai multor studii care arată niveluri semnificative de etichetare greșită pentru produsele din pește vândute pe piața UE, inclusiv în restaurantele instituțiilor UE; reafirmă că etichetarea greșită intenționată și frauduloasă a speciilor de pește este o încălcare a reglementărilor UE, inclusiv a politicii comune în domeniul pescuitului, și poate constitui o infracțiune, în conformitate cu dispozițiile aplicabile de drept intern;

| 2. | invită statele membre să consolideze controalele naționale, inclusiv cu privire la peștele neprelucrat pentru restaurante și sectorul de catering, într-un efort de a combate frauda și de a identifica în lanțul de aprovizionare etapa în care peștele este etichetat greșit; își exprimă îngrijorarea față de înlocuirea speciilor de calitate superioară cu specii de calitate inferioară; invită Comisia Europeană și statele membre să analizeze ce măsuri ar putea fi puse în aplicare pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură; sprijină crearea unui grup de lucru în vederea armonizării punerii în aplicare a trasabilității în toate statele membre și înființarea unei structuri externe care să permită certificarea mențiunilor afișate din proprie inițiativă pentru produsele pescărești și de acvacultură de pe piața Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită statele membre să consolideze controalele naționale, inclusiv cu privire la peștele neprelucrat pentru restaurante și sectorul de catering, într-un efort de a combate frauda și de a identifica în lanțul de aprovizionare etapa în care peștele este etichetat greșit; își exprimă îngrijorarea față de înlocuirea speciilor de calitate superioară cu specii de calitate inferioară; invită Comisia Europeană și statele membre să analizeze ce măsuri ar putea fi puse în aplicare pentru a îmbunătăți trasabilitatea produselor pescărești și de acvacultură; sprijină crearea unui grup de lucru în vederea armonizării punerii în aplicare a trasabilității în toate statele membre și înființarea unei structuri externe care să permită certificarea mențiunilor afișate din proprie inițiativă pentru produsele pescărești și de acvacultură de pe piața Uniunii Europene;

| 3. | susține un sistem de trasabilitate solid, de la debarcare la consum, care ar da încredere consumatorilor și, de asemenea, ar reduce dependența comercială de importurile de produse pescărești și de acvacultură, consolidând astfel piața UE; invită Comisia să exploateze potențialul codurilor de bară ADN care ar putea ajuta la identificarea speciilor prin secvențierea ADN-ului pentru a consolida trasabilitatea; |
| --- | --- |

3.

susține un sistem de trasabilitate solid, de la debarcare la consum, care ar da încredere consumatorilor și, de asemenea, ar reduce dependența comercială de importurile de produse pescărești și de acvacultură, consolidând astfel piața UE; invită Comisia să exploateze potențialul codurilor de bară ADN care ar putea ajuta la identificarea speciilor prin secvențierea ADN-ului pentru a consolida trasabilitatea;

| 4. | salută noul cadru al OCP și îndeamnă Comisia Europeană, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, să prezinte un raport de fezabilitate privind opțiunile pentru un mecanism de etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură; subliniază nevoia de a stabili standarde minime pentru etichetarea ecologică; consideră că elementele esențiale ale sistemului de etichetare trebuie să asigure transparența, independența și credibilitatea procesului de certificare; solicită o analiză aprofundată privind beneficiile stabilirii unui sistem de etichetare la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

4.

salută noul cadru al OCP și îndeamnă Comisia Europeană, în conformitate cu articolul 36 din Regulamentul (UE) nr. 1379/2013, să prezinte un raport de fezabilitate privind opțiunile pentru un mecanism de etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură; subliniază nevoia de a stabili standarde minime pentru etichetarea ecologică; consideră că elementele esențiale ale sistemului de etichetare trebuie să asigure transparența, independența și credibilitatea procesului de certificare; solicită o analiză aprofundată privind beneficiile stabilirii unui sistem de etichetare la nivelul întregii UE;

| 5. | invită Comisia să monitorizeze în mod regulat măsura în care informațiile necesare sunt menționate pe etichete; subliniază că etichetarea trebuie să furnizeze informații verificabile, exacte și ușor de înțeles; încurajează statele membre, în contextul etichetării din proprie inițiativă, să prezinte toate informațiile disponibile, cu ajutorul cărora consumatorul să poată face o alegere în cunoștință de cauză; îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice campaniile de sensibilizare privind cerințele de etichetare pentru produsele pescărești și de acvacultură; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să monitorizeze în mod regulat măsura în care informațiile necesare sunt menționate pe etichete; subliniază că etichetarea trebuie să furnizeze informații verificabile, exacte și ușor de înțeles; încurajează statele membre, în contextul etichetării din proprie inițiativă, să prezinte toate informațiile disponibile, cu ajutorul cărora consumatorul să poată face o alegere în cunoștință de cauză; îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice campaniile de sensibilizare privind cerințele de etichetare pentru produsele pescărești și de acvacultură;

| 6. | subliniază că o bună politică europeană în materie de etichetare în sectorul pescuitului ar contribui în mod esențial la stimularea dezvoltării economice a comunităților de coastă, întrucât ar recunoaște cele mai bune practici ale pescarilor și calitatea produselor oferite de aceștia consumatorilor; |
| --- | --- |

6.

subliniază că o bună politică europeană în materie de etichetare în sectorul pescuitului ar contribui în mod esențial la stimularea dezvoltării economice a comunităților de coastă, întrucât ar recunoaște cele mai bune practici ale pescarilor și calitatea produselor oferite de aceștia consumatorilor;

| 7. | invită Comisia să adopte, pentru a garanta dreptul consumatorilor de a dispune de informații corecte, fiabile și ușor de înțeles, măsuri pentru înlăturarea confuziei provocate de cerințele în vigoare ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind menționarea pe etichete a zonelor și a subzonelor, confuzie foarte mare în special în cazul capturilor din anumite subzone ale zonei 27, cum ar fi, printre altele, Galicia și Golful Cadiz, care corespund mențiunii „Ape portugheze”, Țara Galilor, care corespunde mențiunii „Marea Irlandei”, sau Bretania, care corespunde mențiunii „Golful Biscaya”; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să adopte, pentru a garanta dreptul consumatorilor de a dispune de informații corecte, fiabile și ușor de înțeles, măsuri pentru înlăturarea confuziei provocate de cerințele în vigoare ale Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) privind menționarea pe etichete a zonelor și a subzonelor, confuzie foarte mare în special în cazul capturilor din anumite subzone ale zonei 27, cum ar fi, printre altele, Galicia și Golful Cadiz, care corespund mențiunii „Ape portugheze”, Țara Galilor, care corespunde mențiunii „Marea Irlandei”, sau Bretania, care corespunde mențiunii „Golful Biscaya”;

| 8. | subliniază necesitatea de a menționa informațiile privind originea produselor pescărești într-un mod transparent și clar; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea de a menționa informațiile privind originea produselor pescărești într-un mod transparent și clar;

| 9. | subliniază necesitatea de a garanta că viitoarele sisteme de etichetare ecologică la nivelul UE, precum și sistemele de etichetare ecologică și de certificare din țările terțe sunt în conformitate cu Orientările FAO pentru etichetarea ecologică a peștelui și a produselor pescărești obținute din pescuitul maritim; |
| --- | --- |

9.

subliniază necesitatea de a garanta că viitoarele sisteme de etichetare ecologică la nivelul UE, precum și sistemele de etichetare ecologică și de certificare din țările terțe sunt în conformitate cu Orientările FAO pentru etichetarea ecologică a peștelui și a produselor pescărești obținute din pescuitul maritim;

| 10. | consideră că o etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură la nivelul întregii UE, ale cărei criterii ar mai trebui discutate la nivelul UE, ar putea contribui la consolidarea trasabilității și a informării transparente a consumatorilor; consideră că Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) ar putea finanța un astfel de sistem de etichetare; |
| --- | --- |

10.

consideră că o etichetare ecologică pentru produsele pescărești și de acvacultură la nivelul întregii UE, ale cărei criterii ar mai trebui discutate la nivelul UE, ar putea contribui la consolidarea trasabilității și a informării transparente a consumatorilor; consideră că Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) ar putea finanța un astfel de sistem de etichetare;

| 11. | ia act de faptul că unele denumiri comerciale ale peștelui care sunt în vigoare în statele membre pot varia de la un stat la altul, în funcție de practicile naționale, fapt ce poate crea confuzie într-o anumită măsură; salută activitatea Comisiei Europene în vederea lansării unui proiect-pilot, astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European, al cărui scop este crearea unei baze de date publice care să furnizeze informații privind denumirile comerciale în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că unele denumiri comerciale ale peștelui care sunt în vigoare în statele membre pot varia de la un stat la altul, în funcție de practicile naționale, fapt ce poate crea confuzie într-o anumită măsură; salută activitatea Comisiei Europene în vederea lansării unui proiect-pilot, astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European, al cărui scop este crearea unei baze de date publice care să furnizeze informații privind denumirile comerciale în toate limbile oficiale ale UE;

| 12. | încurajează Comisia Europeană să facă cunoscută publicului în mod mai eficace activitatea sa de protejare a resurselor marine și de combatere a pescuitului ilegal; |
| --- | --- |

12.

încurajează Comisia Europeană să facă cunoscută publicului în mod mai eficace activitatea sa de protejare a resurselor marine și de combatere a pescuitului ilegal;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 1.

(2)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(3)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(4)  JO L 165, 30.4.2004, p. 1.

(5)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0011.

(7)  http://ec.europa.eu/food/safety/official_controls/food_fraud/fish_substitution/index_en.htm?subweb=343&lang=en.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/43

---

P8_TA(2016)0223

Statutul de economie de piață al Chinei

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei (2016/2667(RSP))

(2018/C 076/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere legislația antidumping a UE (Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1)), |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația antidumping a UE (Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1)),

| — | având în vedere Protocolul de aderare a Chinei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de aderare a Chinei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile comerciale dintre UE și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile comerciale dintre UE și China,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană și China sunt două dintre cele mai mari blocuri comerciale din lume, China fiind al doilea partener comercial al UE, iar UE fiind primul partener comercial al Chinei, fluxurile comerciale zilnice dintre acestea depășind cu ușurință 1 miliard EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană și China sunt două dintre cele mai mari blocuri comerciale din lume, China fiind al doilea partener comercial al UE, iar UE fiind primul partener comercial al Chinei, fluxurile comerciale zilnice dintre acestea depășind cu ușurință 1 miliard EUR;

| B. | întrucât, în 2015, investițiile chineze în UE au depășit pentru prima dată investițiile UE în China; întrucât piața chineză a fost și continuă să fie principalul motor al profitabilității pentru o serie de industrii și mărci din UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2015, investițiile chineze în UE au depășit pentru prima dată investițiile UE în China; întrucât piața chineză a fost și continuă să fie principalul motor al profitabilității pentru o serie de industrii și mărci din UE;

| C. | întrucât, în momentul aderării Chinei la OMC, un acord privind aderarea acesteia a permis utilizarea unei metodologii specifice pentru calcularea dumpingului, care a fost introdusă la secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei și care stă la baza tratamentului diferit aplicat importurilor din China; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în momentul aderării Chinei la OMC, un acord privind aderarea acesteia a permis utilizarea unei metodologii specifice pentru calcularea dumpingului, care a fost introdusă la secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei și care stă la baza tratamentului diferit aplicat importurilor din China;

| D. | întrucât orice decizie cu privire la modul de gestionare a importurilor din China adoptată după luna decembrie 2016 trebuie să asigure conformitatea legislației UE cu normele OMC; |
| --- | --- |

D.

întrucât orice decizie cu privire la modul de gestionare a importurilor din China adoptată după luna decembrie 2016 trebuie să asigure conformitatea legislației UE cu normele OMC;

| E. | întrucât prevederile secțiunii 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC care vor rămâne în vigoare după 2016 asigură temeiul pentru aplicarea a unei metodologii excepționale în cazul importurilor provenite din China după 2016; |
| --- | --- |

E.

întrucât prevederile secțiunii 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC care vor rămâne în vigoare după 2016 asigură temeiul pentru aplicarea a unei metodologii excepționale în cazul importurilor provenite din China după 2016;

| F. | întrucât, având în vedere nivelul actual al influenței exercitate de stat asupra economiei chineze, deciziile întreprinderilor cu privire la prețuri, costuri, intrări și ieșiri nu corespund semnalelor pieței ce reflectă cererea și oferta; |
| --- | --- |

F.

întrucât, având în vedere nivelul actual al influenței exercitate de stat asupra economiei chineze, deciziile întreprinderilor cu privire la prețuri, costuri, intrări și ieșiri nu corespund semnalelor pieței ce reflectă cererea și oferta;

| G. | întrucât, în Protocolul de aderare, China s-a angajat, printre altele, să permită ca toate prețurile sale să fie stabilite de forțele pieței și întrucât UE trebuie să se asigure că China respectă în totalitate obligațiile care îi revin în cadrul OMC; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Protocolul de aderare, China s-a angajat, printre altele, să permită ca toate prețurile sale să fie stabilite de forțele pieței și întrucât UE trebuie să se asigure că China respectă în totalitate obligațiile care îi revin în cadrul OMC;

| H. | întrucât supracapacitatea Chinei are deja puternice consecințe sociale, economice și ecologice în UE, așa cum a demonstrat recentul impact negativ asupra sectorului siderurgic al UE, în special în Regatul Unit; întrucât acordarea statutului de economie de piață Chinei ar putea avea un impact social substanțial asupra locurilor de muncă din UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât supracapacitatea Chinei are deja puternice consecințe sociale, economice și ecologice în UE, așa cum a demonstrat recentul impact negativ asupra sectorului siderurgic al UE, în special în Regatul Unit; întrucât acordarea statutului de economie de piață Chinei ar putea avea un impact social substanțial asupra locurilor de muncă din UE;

| I. | întrucât 56 dintre cele 73 de măsuri antidumping aflate în vigoare în prezent în UE se aplică importurilor din China; |
| --- | --- |

I.

întrucât 56 dintre cele 73 de măsuri antidumping aflate în vigoare în prezent în UE se aplică importurilor din China;

| J. | întrucât consultarea publică, încheiată recent, privind eventuala acordare a statutului de economie de piață Chinei ar putea oferi informații suplimentare care ar putea fi utile în abordarea acestei probleme; |
| --- | --- |

J.

întrucât consultarea publică, încheiată recent, privind eventuala acordare a statutului de economie de piață Chinei ar putea oferi informații suplimentare care ar putea fi utile în abordarea acestei probleme;

| K. | întrucât Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582) stabilește obiectivul de creștere a ponderii industriei, astfel încât să atingă nivelul de 20 % din PIB-ul UE până în 2020, |
| --- | --- |

K.

întrucât Comunicarea Comisiei din 10 octombrie 2012 intitulată „O industrie europeană mai puternică pentru creșterea și redresarea economiei” (COM(2012)0582) stabilește obiectivul de creștere a ponderii industriei, astfel încât să atingă nivelul de 20 % din PIB-ul UE până în 2020,

| 1. | reiterează importanța parteneriatului strategic al UE cu China, în care comerțul liber și echitabil și investițiile joacă un rol important; |
| --- | --- |

1.

reiterează importanța parteneriatului strategic al UE cu China, în care comerțul liber și echitabil și investițiile joacă un rol important;

| 2. | subliniază că China nu are o economie de piață și că nu au fost încă îndeplinite cele cinci criterii stabilite de UE pentru definirea economiilor de piață; |
| --- | --- |

2.

subliniază că China nu are o economie de piață și că nu au fost încă îndeplinite cele cinci criterii stabilite de UE pentru definirea economiilor de piață;

| 3. | solicită Comisiei să ajungă la o înțelegere cu principalii parteneri comerciali ai UE, inclusiv în contextul viitoarelor summituri G7 și G20, cu privire la cele mai bune modalități de a asigura că toate dispozițiile din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC care rămân în vigoare după 2016 sunt transpuse pe deplin în procedurile lor interne și să se opună oricărei decizii unilaterale de acordare a statutului de economie de piață Chinei; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să ajungă la o înțelegere cu principalii parteneri comerciali ai UE, inclusiv în contextul viitoarelor summituri G7 și G20, cu privire la cele mai bune modalități de a asigura că toate dispozițiile din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei la OMC care rămân în vigoare după 2016 sunt transpuse pe deplin în procedurile lor interne și să se opună oricărei decizii unilaterale de acordare a statutului de economie de piață Chinei;

| 4. | subliniază că la următorul summit UE-China ar trebui se discute problemele legate de acordarea statutului de economie de piață Chinei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că la următorul summit UE-China ar trebui se discute problemele legate de acordarea statutului de economie de piață Chinei;

| 5. | invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de preocupările exprimate de reprezentanți ai industriei și ai sindicatelor din UE și de alte părți interesate cu privire la consecințele pentru locurile de muncă, mediul, standardele UE și creșterea economică durabilă din toate sectoarele de producție afectate, precum și pentru industria UE în ansamblu și să asigure, în acest context, apărarea locurilor de muncă din UE; |
| --- | --- |

5.

invită Comisia să țină seama în mod corespunzător de preocupările exprimate de reprezentanți ai industriei și ai sindicatelor din UE și de alte părți interesate cu privire la consecințele pentru locurile de muncă, mediul, standardele UE și creșterea economică durabilă din toate sectoarele de producție afectate, precum și pentru industria UE în ansamblu și să asigure, în acest context, apărarea locurilor de muncă din UE;

| 6. | își exprimă convingerea că, până în momentul în care China nu îndeplinește toate cele cinci criterii ale UE necesare pentru a fi considerată o economie de piață, UE ar trebui să utilizeze o metodologie fără caracter standard în investigațiile antidumping și antisubvenții asupra importurilor din China pentru a stabili comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu acele dispoziții din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei care prevăd posibilitatea de a aplica o metodologie fără caracter standard și punând în aplicare pe deplin respectivele dispoziții; invită Comisia să prezinte o propunere care să corespundă acestui principiu; |
| --- | --- |

6.

își exprimă convingerea că, până în momentul în care China nu îndeplinește toate cele cinci criterii ale UE necesare pentru a fi considerată o economie de piață, UE ar trebui să utilizeze o metodologie fără caracter standard în investigațiile antidumping și antisubvenții asupra importurilor din China pentru a stabili comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu acele dispoziții din secțiunea 15 din Protocolul de aderare a Chinei care prevăd posibilitatea de a aplica o metodologie fără caracter standard și punând în aplicare pe deplin respectivele dispoziții; invită Comisia să prezinte o propunere care să corespundă acestui principiu;

| 7. | subliniază, totodată, necesitatea iminentă a unei reforme generale a instrumentelor de protecție comercială ale Uniunii, pentru a garanta condiții de concurență echitabile industriei UE în raport cu China și cu alți parteneri comerciali, în deplină conformitate cu normele OMC; invită Consiliul să încerce să ajungă rapid la un acord cu Parlamentul privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială ale Uniunii; |
| --- | --- |

7.

subliniază, totodată, necesitatea iminentă a unei reforme generale a instrumentelor de protecție comercială ale Uniunii, pentru a garanta condiții de concurență echitabile industriei UE în raport cu China și cu alți parteneri comerciali, în deplină conformitate cu normele OMC; invită Consiliul să încerce să ajungă rapid la un acord cu Parlamentul privind modernizarea instrumentelor de apărare comercială ale Uniunii;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/45

---

P8_TA(2016)0224

Acțiuni subsecvente și situația la zi a Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (2016/2696(RSP))

(2018/C 076/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la Summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la Summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York,

| — | având în vedere cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată în perioada 13-16 iulie 2015 la Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, desfășurată în perioada 13-16 iulie 2015 la Addis Abeba,

| — | având în vedere raportul grupului de experți interagenții privind indicatorii referitori la obiectivele de dezvoltare durabilă (IAEG – ODD), publicat la 17 decembrie 2015 și adoptat la cea de-a 47-a sesiune a Comisiei pentru statistică a ONU din martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de experți interagenții privind indicatorii referitori la obiectivele de dezvoltare durabilă (IAEG – ODD), publicat la 17 decembrie 2015 și adoptat la cea de-a 47-a sesiune a Comisiei pentru statistică a ONU din martie 2016,

| — | având în vedere Segmentul la nivel înalt al Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC) care urmează să se desfășoare în perioada 18-22 iulie 2016 având drept temă „Transpunerea în practică a agendei de dezvoltare post-2015: de la angajamente, la rezultate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Segmentul la nivel înalt al Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC) care urmează să se desfășoare în perioada 18-22 iulie 2016 având drept temă „Transpunerea în practică a agendei de dezvoltare post-2015: de la angajamente, la rezultate”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2014 referitoare la UE și cadrul de dezvoltare globală pentru perioada de după 2015 (2),

| — | având în vedere Acordul de la Paris adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP21) de la Paris la 12 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP21) de la Paris la 12 decembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care reafirmă faptul că UE „asigură coerența între diferitele sale politici și acțiuni, ținând seama de ansamblul obiectivelor Uniunii”,

| — | având în vedere dezvoltarea în curs a Strategiei globale a UE privind politica externă și de securitate, care va ghida acțiunile globale ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvoltarea în curs a Strategiei globale a UE privind politica externă și de securitate, care va ghida acțiunile globale ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la rolul UE în cadrul ONU – cum pot fi realizate mai bine obiectivele de politică externă ale UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la rolul UE în cadrul ONU – cum pot fi realizate mai bine obiectivele de politică externă ale UE (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 octombrie 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării,

| — | având în vedere revizuirea Strategiei Europa 2020 – „Noua abordare pentru perioada de după 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere revizuirea Strategiei Europa 2020 – „Noua abordare pentru perioada de după 2020”,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, Agenda pentru acțiune de la Accra și declarația și planul de acțiune adoptate în cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, organizat la Busan în decembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, Agenda pentru acțiune de la Accra și declarația și planul de acțiune adoptate în cadrul Forumului la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, organizat la Busan în decembrie 2011,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea și viitoarea revizuire a acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea și viitoarea revizuire a acestuia,

| — | având în vedere articolul 208 din TFUE, care prevede că, în toate politicile externe ale Uniunii Europene, trebuie să se țină seama de principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din TFUE, care prevede că, în toate politicile externe ale Uniunii Europene, trebuie să se țină seama de principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării,

| — | având în vedere rezultatele summitului mondial umanitar care va avea loc la Istanbul, Turcia, în perioada 23-24 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele summitului mondial umanitar care va avea loc la Istanbul, Turcia, în perioada 23-24 mai 2016,

| — | având în vedere scrisoarea din 29 martie 2016 adresată de Comisia pentru dezvoltare comisarului pentru cooperare internațională și dezvoltare cu privire la acțiunile subsecvente obiectivelor de dezvoltare durabilă și la evaluarea ODD, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 29 martie 2016 adresată de Comisia pentru dezvoltare comisarului pentru cooperare internațională și dezvoltare cu privire la acțiunile subsecvente obiectivelor de dezvoltare durabilă și la evaluarea ODD,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU solicită utilizarea unui set de indicatori la nivel global pentru evaluarea obiectivelor și țintelor și pentru măsurile subsecvente acestora; întrucât Secretarul General al ONU a fost însărcinat să elaboreze un raport intermediar anual privind obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), pentru a contribui la activitatea de evaluare și de adoptare a măsurilor subsecvente a Forumului politic la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (HLPF); întrucât raportul intermediar privind ODD trebuie să se bazeze pe date generate de sistemele naționale de statistică și pe informații colectate la diferite niveluri; |
| --- | --- |

A.

întrucât Rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU solicită utilizarea unui set de indicatori la nivel global pentru evaluarea obiectivelor și țintelor și pentru măsurile subsecvente acestora; întrucât Secretarul General al ONU a fost însărcinat să elaboreze un raport intermediar anual privind obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), pentru a contribui la activitatea de evaluare și de adoptare a măsurilor subsecvente a Forumului politic la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (HLPF); întrucât raportul intermediar privind ODD trebuie să se bazeze pe date generate de sistemele naționale de statistică și pe informații colectate la diferite niveluri;

| B. | întrucât, în cadrul celei de-a 46-a sesiuni a sa (3-6 martie 2015), Comisia pentru statistică a aprobat foaia de parcurs pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unui cadru de indicatori la nivel global; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul celei de-a 46-a sesiuni a sa (3-6 martie 2015), Comisia pentru statistică a aprobat foaia de parcurs pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unui cadru de indicatori la nivel global;

| C. | întrucât grupul de experți interagenții privind indicatorii ODD (IAEG – ODD), însărcinat cu elaborarea unei propuneri de cadru de indicatori pentru monitorizarea obiectivelor și țintelor agendei de dezvoltare post-2015, a propus indicatori pentru revizuirea Agendei 2030, asupra cărora s-a convenit în cadrul celei de a 47-a sesiuni a Comisiei pentru statistică a ONU din martie 2016; |
| --- | --- |

C.

întrucât grupul de experți interagenții privind indicatorii ODD (IAEG – ODD), însărcinat cu elaborarea unei propuneri de cadru de indicatori pentru monitorizarea obiectivelor și țintelor agendei de dezvoltare post-2015, a propus indicatori pentru revizuirea Agendei 2030, asupra cărora s-a convenit în cadrul celei de a 47-a sesiuni a Comisiei pentru statistică a ONU din martie 2016;

| D. | întrucât setul de 230 de indicatori referitori la obiectivele de dezvoltare durabilă propus reprezintă un bun punct de plecare și un cadru solid pentru monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate în direcția îndeplinirii celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD); |
| --- | --- |

D.

întrucât setul de 230 de indicatori referitori la obiectivele de dezvoltare durabilă propus reprezintă un bun punct de plecare și un cadru solid pentru monitorizarea și evaluarea progreselor înregistrate în direcția îndeplinirii celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD);

| E. | întrucât mai mulți indicatori nu sunt încă finalizați și, în același timp, statele membre semnatare vor trebui să dezvolte indicatori naționali în conformitate cu indicatorii globali, în funcție de circumstanțele lor naționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai mulți indicatori nu sunt încă finalizați și, în același timp, statele membre semnatare vor trebui să dezvolte indicatori naționali în conformitate cu indicatorii globali, în funcție de circumstanțele lor naționale;

| F. | întrucât cadrul de indicatori la nivel global ar trebui convenit de Consiliul Economic și Social (ECOSOC) în iulie 2016 și de Adunarea Generală în septembrie 2016; |
| --- | --- |

F.

întrucât cadrul de indicatori la nivel global ar trebui convenit de Consiliul Economic și Social (ECOSOC) în iulie 2016 și de Adunarea Generală în septembrie 2016;

| G. | întrucât componenta „Dezvoltare” a Consiliului Afaceri Externe se va întruni la 12 mai 2016 și ar trebui să pregătească poziția UE pentru reuniunea Forumului politic la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (HLPF) din luna iulie 2016 și să stabilească contextul în care va avea loc o dezbatere tematică privind comerțul și dezvoltarea, axată pe contribuția UE la sectorul privat pentru punerea în aplicare a Agendei 2030; |
| --- | --- |

G.

întrucât componenta „Dezvoltare” a Consiliului Afaceri Externe se va întruni la 12 mai 2016 și ar trebui să pregătească poziția UE pentru reuniunea Forumului politic la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă (HLPF) din luna iulie 2016 și să stabilească contextul în care va avea loc o dezbatere tematică privind comerțul și dezvoltarea, axată pe contribuția UE la sectorul privat pentru punerea în aplicare a Agendei 2030;

| H. | întrucât este nevoie de o planificare, o implementare și o raportare strategice la nivelul întregului sistem pentru a asigura un sprijin coerent și integrat pentru punerea în aplicare a noii agende prin sistemul de dezvoltare al ONU; |
| --- | --- |

H.

întrucât este nevoie de o planificare, o implementare și o raportare strategice la nivelul întregului sistem pentru a asigura un sprijin coerent și integrat pentru punerea în aplicare a noii agende prin sistemul de dezvoltare al ONU;

| I. | întrucât noul cadru universal pentru dezvoltare durabilă solicită o mai mare coerență între diferitele domenii de politică și între diferiții actorii ai UE, fiind nevoie, prin urmare, de o mai bună coordonare, un dialog consolidat și o cooperare mai strânsă la toate nivelurile din cadrul instituțiilor UE și între instituțiile UE pentru a asigura integrarea celor trei piloni ai dezvoltării durabile (economic, social și de mediu) în politicile interne și externe ale UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât noul cadru universal pentru dezvoltare durabilă solicită o mai mare coerență între diferitele domenii de politică și între diferiții actorii ai UE, fiind nevoie, prin urmare, de o mai bună coordonare, un dialog consolidat și o cooperare mai strânsă la toate nivelurile din cadrul instituțiilor UE și între instituțiile UE pentru a asigura integrarea celor trei piloni ai dezvoltării durabile (economic, social și de mediu) în politicile interne și externe ale UE;

| J. | întrucât reuniunea HLPF din iulie 2016 va include evaluări voluntare pentru 22 de țări, printre care patru țări europene (Estonia, Finlanda, Franța și Germania), și evaluări tematice ale progreselor înregistrate în privința obiectivelor de dezvoltare durabilă, inclusiv aspecte transversale, susținute de evaluări realizate de comisiile funcționale ale ECOSOC și de alte organisme și forumuri interguvernamentale, |
| --- | --- |

J.

întrucât reuniunea HLPF din iulie 2016 va include evaluări voluntare pentru 22 de țări, printre care patru țări europene (Estonia, Finlanda, Franța și Germania), și evaluări tematice ale progreselor înregistrate în privința obiectivelor de dezvoltare durabilă, inclusiv aspecte transversale, susținute de evaluări realizate de comisiile funcționale ale ECOSOC și de alte organisme și forumuri interguvernamentale,

| 1. | invită componenta „Dezvoltare” a Consiliului Afaceri Externe să adopte, înainte de ședința HLPF din iulie 2016, o poziție coerentă și comună a UE, luând în considerare poziția Parlamentului, astfel cum este exprimată în prezenta rezoluție; consideră că, pentru credibilitatea UE și dată fiind poziția sa de lider, este fundamentală prezentarea unei poziții comune; este preocupat de faptul că Comisia nu a dat curs solicitării membrilor Comisiei pentru dezvoltare de a publica, înainte de reuniunea HLPF, o comunicare cu privire la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia, care să servească drept bază pentru poziția comună a UE; |
| --- | --- |

1.

invită componenta „Dezvoltare” a Consiliului Afaceri Externe să adopte, înainte de ședința HLPF din iulie 2016, o poziție coerentă și comună a UE, luând în considerare poziția Parlamentului, astfel cum este exprimată în prezenta rezoluție; consideră că, pentru credibilitatea UE și dată fiind poziția sa de lider, este fundamentală prezentarea unei poziții comune; este preocupat de faptul că Comisia nu a dat curs solicitării membrilor Comisiei pentru dezvoltare de a publica, înainte de reuniunea HLPF, o comunicare cu privire la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia, care să servească drept bază pentru poziția comună a UE;

| 2. | salută raportul grupului de experți interagenții privind indicatorii în materie de ODD; consideră că acesta reprezintă o realizare remarcabilă și o bază bună pentru negocieri, dat fiind că indicatorii propuși atrag atenția asupra unui ansamblu divers de probleme structurale; |
| --- | --- |

2.

salută raportul grupului de experți interagenții privind indicatorii în materie de ODD; consideră că acesta reprezintă o realizare remarcabilă și o bază bună pentru negocieri, dat fiind că indicatorii propuși atrag atenția asupra unui ansamblu divers de probleme structurale;

| 3. | salută capitolul separat dedicat defalcării datelor și importanța acordată consolidării capacităților naționale de statistică; |
| --- | --- |

3.

salută capitolul separat dedicat defalcării datelor și importanța acordată consolidării capacităților naționale de statistică;

| 4. | recunoaște rolul esențial al HLPF în cadrul procesului de evaluare a punerii în aplicare a ODD; subliniază că acest organism trebuie să asigure o evaluare coordonată și eficientă a nevoilor, precum și adoptarea foilor de parcurs necesare pentru punerea în aplicare eficace a Agendei 2030; |
| --- | --- |

4.

recunoaște rolul esențial al HLPF în cadrul procesului de evaluare a punerii în aplicare a ODD; subliniază că acest organism trebuie să asigure o evaluare coordonată și eficientă a nevoilor, precum și adoptarea foilor de parcurs necesare pentru punerea în aplicare eficace a Agendei 2030;

| 5. | subliniază că Agenda 2030 și ODD reprezintă reînnoirea angajamentului internațional față de eradicarea sărăciei, de redefinirea și modernizarea strategilor noastre de dezvoltare pentru următorii 15 de ani și de garantarea rezultatelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că Agenda 2030 și ODD reprezintă reînnoirea angajamentului internațional față de eradicarea sărăciei, de redefinirea și modernizarea strategilor noastre de dezvoltare pentru următorii 15 de ani și de garantarea rezultatelor;

| 6. | invită Comisia să prezinte o propunere de strategie globală de dezvoltare durabilă, care să cuprindă toate domeniile de politică internă și externă relevante, cu un calendar detaliat până în 2030, o evaluare intermediară și o procedură specifică pentru asigurarea implicării depline a Parlamentului, și să includă un plan concret de punere în aplicare prin care să se coordoneze realizarea celor 17 obiective, a celor 169 de ținte și a celor 230 de indicatori la nivel global și să se asigure consecvența cu obiectivele Acordului de la Paris și îndeplinirea acestora; subliniază importanța caracterului universal al obiectivelor, precum și faptul că UE și statele sale membre s-au angajat să aplice pe deplin, în spirit și în literă, toate obiectivele și țintele; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să prezinte o propunere de strategie globală de dezvoltare durabilă, care să cuprindă toate domeniile de politică internă și externă relevante, cu un calendar detaliat până în 2030, o evaluare intermediară și o procedură specifică pentru asigurarea implicării depline a Parlamentului, și să includă un plan concret de punere în aplicare prin care să se coordoneze realizarea celor 17 obiective, a celor 169 de ținte și a celor 230 de indicatori la nivel global și să se asigure consecvența cu obiectivele Acordului de la Paris și îndeplinirea acestora; subliniază importanța caracterului universal al obiectivelor, precum și faptul că UE și statele sale membre s-au angajat să aplice pe deplin, în spirit și în literă, toate obiectivele și țintele;

| 7. | insistă asupra faptului că noua strategie de dezvoltare durabilă a UE și politicile de aplicare asociate ar trebui să facă obiectul unei consultări ample cu toate părțile interesate, inclusiv parlamentele naționale, autoritățile locale și societatea civilă, printr-un proces favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

7.

insistă asupra faptului că noua strategie de dezvoltare durabilă a UE și politicile de aplicare asociate ar trebui să facă obiectul unei consultări ample cu toate părțile interesate, inclusiv parlamentele naționale, autoritățile locale și societatea civilă, printr-un proces favorabil incluziunii;

| 8. | solicită Comisiei să prezinte o comunicare cu privire la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia, care să furnizeze informații clare cu privire la structura de punere în aplicare a agendei la nivelul UE și al statelor membre; subliniază că toate Direcțiile Generale competente ale Comisiei și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) ar trebui să fie pe deplin implicate în procesul de integrare a Agendei 2030 în viitoarea revizuire a Strategiei Europa 2020 și în viitoarea Strategie globală a UE privind politica externă și de securitate, asigurând o coerență puternică a politicilor în favoarea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să prezinte o comunicare cu privire la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia, care să furnizeze informații clare cu privire la structura de punere în aplicare a agendei la nivelul UE și al statelor membre; subliniază că toate Direcțiile Generale competente ale Comisiei și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) ar trebui să fie pe deplin implicate în procesul de integrare a Agendei 2030 în viitoarea revizuire a Strategiei Europa 2020 și în viitoarea Strategie globală a UE privind politica externă și de securitate, asigurând o coerență puternică a politicilor în favoarea dezvoltării durabile;

| 9. | subliniază că revizuirea Consensului european privind dezvoltarea trebuie să reflecte pe deplin noua Agendă 2030, care include o schimbare de paradigmă și o veritabilă transformare a politicii de dezvoltare a UE; reamintește că, pentru realizarea obiectivelor și a țintelor aferente, este esențială programarea adecvată și orientată a asistenței în cadrul cooperării pentru dezvoltare, cu respectarea corespunzătoare a principiilor eficacității ajutorului; |
| --- | --- |

9.

subliniază că revizuirea Consensului european privind dezvoltarea trebuie să reflecte pe deplin noua Agendă 2030, care include o schimbare de paradigmă și o veritabilă transformare a politicii de dezvoltare a UE; reamintește că, pentru realizarea obiectivelor și a țintelor aferente, este esențială programarea adecvată și orientată a asistenței în cadrul cooperării pentru dezvoltare, cu respectarea corespunzătoare a principiilor eficacității ajutorului;

| 10. | subliniază că UE trebuie să profite pe deplin de viitoarea evaluare la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM), pentru a se asigura că mecanismele de finanțare și liniile bugetare reflectă toate angajamentele asumate în cadrul Agendei 2030 și acceptate de UE; invită UE și statele sale membre să își asume din nou fără întârziere angajamentul de a respecta obiectivul de 0,7 % din VNB pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) și să prezinte un calendar privind modul în care se poate crește treptat AOD pentru a ajunge la 0,7 %; |
| --- | --- |

10.

subliniază că UE trebuie să profite pe deplin de viitoarea evaluare la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM), pentru a se asigura că mecanismele de finanțare și liniile bugetare reflectă toate angajamentele asumate în cadrul Agendei 2030 și acceptate de UE; invită UE și statele sale membre să își asume din nou fără întârziere angajamentul de a respecta obiectivul de 0,7 % din VNB pentru asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) și să prezinte un calendar privind modul în care se poate crește treptat AOD pentru a ajunge la 0,7 %;

| 11. | solicită un dialog periodic între HLPF și Comisie cu privire la progresele înregistrate, cu informarea în mod regulat a Parlamentului, în conformitate cu principiile transparenței și răspunderii reciproce; insistă asupra necesității unui dialog consolidat între Comisie și Parlament cu privire la punerea în aplicare a Agendei 2030, în special în ceea ce privește politica de dezvoltare și coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD); |
| --- | --- |

11.

solicită un dialog periodic între HLPF și Comisie cu privire la progresele înregistrate, cu informarea în mod regulat a Parlamentului, în conformitate cu principiile transparenței și răspunderii reciproce; insistă asupra necesității unui dialog consolidat între Comisie și Parlament cu privire la punerea în aplicare a Agendei 2030, în special în ceea ce privește politica de dezvoltare și coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD);

| 12. | invită Comisia și SEAE ca, în strânsă consultare cu alți parteneri, să prezinte propuneri concrete cu privire la modalitățile de a integra mai eficient coerența politicilor în favoarea dezvoltării în punerea în aplicare a Agendei 2030 și solicită ca această nouă abordare să fie integrată în toate instituțiile UE, pentru a asigura o cooperare eficientă și a depăși abordarea fracționată; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia și SEAE ca, în strânsă consultare cu alți parteneri, să prezinte propuneri concrete cu privire la modalitățile de a integra mai eficient coerența politicilor în favoarea dezvoltării în punerea în aplicare a Agendei 2030 și solicită ca această nouă abordare să fie integrată în toate instituțiile UE, pentru a asigura o cooperare eficientă și a depăși abordarea fracționată;

| 13. | subliniază importanța integrării conceptului de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia și SEAE ca, în strânsă consultare cu alți parteneri, să prezinte propuneri concrete cu privire la modalitățile de a integra mai eficient CPD în abordarea UE privind punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și solicită ca această nouă abordare să fie integrată în toate instituțiile UE; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța integrării conceptului de coerență a politicilor în favoarea dezvoltării; invită Comisia și SEAE ca, în strânsă consultare cu alți parteneri, să prezinte propuneri concrete cu privire la modalitățile de a integra mai eficient CPD în abordarea UE privind punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și solicită ca această nouă abordare să fie integrată în toate instituțiile UE;

| 14. | îndeamnă Comisia să dezvolte mecanisme eficiente de monitorizare, evaluare și responsabilizare pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 și să informeze Parlamentul în mod regulat; reamintește, în acest sens, necesitatea de a spori controlul democratic al Parlamentului, eventual prin intermediul unui acord interinstituțional cu caracter obligatoriu, în temeiul articolul 295 din TFUE; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să dezvolte mecanisme eficiente de monitorizare, evaluare și responsabilizare pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 și să informeze Parlamentul în mod regulat; reamintește, în acest sens, necesitatea de a spori controlul democratic al Parlamentului, eventual prin intermediul unui acord interinstituțional cu caracter obligatoriu, în temeiul articolul 295 din TFUE;

| 15. | invită Comisia și agențiile, fondurile și programele specializate ale ONU să instituie un dialog la nivel înalt privind punerea în aplicare a ODD, cu scopul de a coordona politicile, programele și operațiunile UE, ale ONU și ale altor donatori; subliniază importanța datelor defalcate și accesibile pentru monitorizarea progreselor și evaluarea rezultatelor; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia și agențiile, fondurile și programele specializate ale ONU să instituie un dialog la nivel înalt privind punerea în aplicare a ODD, cu scopul de a coordona politicile, programele și operațiunile UE, ale ONU și ale altor donatori; subliniază importanța datelor defalcate și accesibile pentru monitorizarea progreselor și evaluarea rezultatelor;

| 16. | invită agențiile și organismele ONU să consolideze coerența politicilor în favoarea dezvoltării în cadrul structurilor de lucru ale ONU, cu scopul de a integra în mod efectiv toate dimensiunile dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

16.

invită agențiile și organismele ONU să consolideze coerența politicilor în favoarea dezvoltării în cadrul structurilor de lucru ale ONU, cu scopul de a integra în mod efectiv toate dimensiunile dezvoltării durabile;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Secretarului General al Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și Secretarului General al Națiunilor Unite.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0196.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0059.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0403.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/49

---

P8_TA(2016)0225

Indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (2016/2583(RSP))

(2018/C 076/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (1) (Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare), în special articolul 26 alineatele (5) și (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (1) (Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare), în special articolul 26 alineatele (5) și (7),

| — | având în vedere rapoartele Comisiei din 20 mai 2015 către Parlamentul European și Consiliu privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate și a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre (COM(2015)0205) și privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a alimentelor neprelucrate, a alimentelor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă peste 50 % dintr-un aliment (COM(2015)0204), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei din 20 mai 2015 către Parlamentul European și Consiliu privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate și a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre (COM(2015)0205) și privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a alimentelor neprelucrate, a alimentelor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă peste 50 % dintr-un aliment (COM(2015)0204),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 17 decembrie 2013 către Parlamentul European și Consiliu privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a cărnii utilizate ca ingredient (COM(2013)0755) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din 17 decembrie 2013 privind indicarea pe etichetă a originii cărnii utilizate ca ingredient: atitudinea consumatorilor, fezabilitatea unor posibile scenarii și impactul” (SWD(2013)0437), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 17 decembrie 2013 către Parlamentul European și Consiliu privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a cărnii utilizate ca ingredient (COM(2013)0755) și documentul de lucru însoțitor al serviciilor Comisiei din 17 decembrie 2013 privind indicarea pe etichetă a originii cărnii utilizate ca ingredient: atitudinea consumatorilor, fezabilitatea unor posibile scenarii și impactul” (SWD(2013)0437),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la indicarea pe etichetă a țării de origine a cărnii din alimentele prelucrate (2) și răspunsul oficial al Comisiei adoptat la 6 mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 februarie 2015 referitoare la indicarea pe etichetă a țării de origine a cărnii din alimentele prelucrate (2) și răspunsul oficial al Comisiei adoptat la 6 mai 2015,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește indicarea țării de origine sau a locului de proveniență pentru carnea proaspătă, refrigerată sau congelată de animale din specia porcină, ovină, caprină și de păsări de curte (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește indicarea țării de origine sau a locului de proveniență pentru carnea proaspătă, refrigerată sau congelată de animale din specia porcină, ovină, caprină și de păsări de curte (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 februarie 2014 (4) referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013, menționat mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 februarie 2014 (4) referitoare la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013, menționat mai sus,

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la criza alimentară, fraudele din lanțul alimentar și controlul acestora (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la criza alimentară, fraudele din lanțul alimentar și controlul acestora (5),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (O-000031/2016 – B8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru anumite alimente (O-000031/2016 – B8-0363/2016),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare prevede prezentarea până la 13 decembrie 2014 de către Comisie a unor rapoarte către Parlamentul European și Consiliu referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre, a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate, a produselor alimentare neprelucrate, a produselor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă mai mult de 50 % dintr-un produs alimentar; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare prevede prezentarea până la 13 decembrie 2014 de către Comisie a unor rapoarte către Parlamentul European și Consiliu referitoare la indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre, a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate, a produselor alimentare neprelucrate, a produselor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă mai mult de 50 % dintr-un produs alimentar;

| B. | întrucât la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare i se solicită Comisiei să adopte până la 13 decembrie 2013 acte de punere în aplicare privind aplicarea alineatului (3) din articolul respectiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât la articolul 26 alineatul (8) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare i se solicită Comisiei să adopte până la 13 decembrie 2013 acte de punere în aplicare privind aplicarea alineatului (3) din articolul respectiv;

| C. | întrucât sunt deja în vigoare norme de indicare a originii și acestea se dovedesc eficiente pentru o gamă largă de produse alimentare, printre care carne neprelucrată, ouă, fructe și legume, pește, miere, ulei de măsline virgin și extravirgin, vin și băuturi spirtoase; |
| --- | --- |

C.

întrucât sunt deja în vigoare norme de indicare a originii și acestea se dovedesc eficiente pentru o gamă largă de produse alimentare, printre care carne neprelucrată, ouă, fructe și legume, pește, miere, ulei de măsline virgin și extravirgin, vin și băuturi spirtoase;

| D. | întrucât la articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul privind informarea consumatorilor se prevede că raportul trebuie, printre altele, să ia în considerare nevoia de informare a consumatorului, fezabilitatea măsurii privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență, precum și analiza costurilor și beneficiilor rezultate din introducerea unor astfel de măsuri; întrucât acesta mai prevede că rapoartele pot fi însoțite de propuneri de modificare a dispozițiilor relevante ale legislației Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât la articolul 26 alineatul (7) din Regulamentul privind informarea consumatorilor se prevede că raportul trebuie, printre altele, să ia în considerare nevoia de informare a consumatorului, fezabilitatea măsurii privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență, precum și analiza costurilor și beneficiilor rezultate din introducerea unor astfel de măsuri; întrucât acesta mai prevede că rapoartele pot fi însoțite de propuneri de modificare a dispozițiilor relevante ale legislației Uniunii;

| E. | întrucât la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul privind informarea consumatorilor se prevede că este obligatorie indicarea țării de origine sau a locului de proveniență, în cazul în care lipsa acestor informații ar putea induce consumatorul în eroare în ceea ce privește adevărata țară de origine sau adevăratul loc de proveniență a produsului alimentar, în special dacă informațiile care însoțesc produsul alimentar sau eticheta în ansamblul ei ar sugera că produsul are o altă țară de origine sau un alt loc de proveniență; |
| --- | --- |

E.

întrucât la articolul 26 alineatul (2) din Regulamentul privind informarea consumatorilor se prevede că este obligatorie indicarea țării de origine sau a locului de proveniență, în cazul în care lipsa acestor informații ar putea induce consumatorul în eroare în ceea ce privește adevărata țară de origine sau adevăratul loc de proveniență a produsului alimentar, în special dacă informațiile care însoțesc produsul alimentar sau eticheta în ansamblul ei ar sugera că produsul are o altă țară de origine sau un alt loc de proveniență;

| F. | întrucât la 20 mai 2015 Comisia și-a publicat raportul privind indicarea obligatorie a țării de origine a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate și a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre (raportul privind laptele și alte tipuri de carne) și raportul privind indicarea obligatorie a țării de origine a alimentelor neprelucrate, a alimentelor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă peste 50 % dintr-un aliment; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 20 mai 2015 Comisia și-a publicat raportul privind indicarea obligatorie a țării de origine a laptelui, a laptelui utilizat ca ingredient în produsele lactate și a altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre (raportul privind laptele și alte tipuri de carne) și raportul privind indicarea obligatorie a țării de origine a alimentelor neprelucrate, a alimentelor dintr-un singur ingredient și a ingredientelor care reprezintă peste 50 % dintr-un aliment;

| G. | întrucât, conform raportului Comisiei COM(2013)0755, cu cât sunt mai complexe etapele de tranșare și procesare din sectorul cărnii și cu cât este mai avansat nivelul de prelucrare, cu atât devine mai dificilă trasabilitatea în scopul indicării originii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform raportului Comisiei COM(2013)0755, cu cât sunt mai complexe etapele de tranșare și procesare din sectorul cărnii și cu cât este mai avansat nivelul de prelucrare, cu atât devine mai dificilă trasabilitatea în scopul indicării originii;

| H. | întrucât lanțul de aprovizionare cu alimente este adesea lung și complex și implică mulți operatori din sectorul alimentar și alte părți; întrucât consumatorii au tot mai puține informații cu privire la modul în care sunt fabricate alimentele pe care le consumă, iar agenții economici individuali din sectorul alimentar nu au întotdeauna o viziune de ansamblu asupra întregului lanț de producție; |
| --- | --- |

H.

întrucât lanțul de aprovizionare cu alimente este adesea lung și complex și implică mulți operatori din sectorul alimentar și alte părți; întrucât consumatorii au tot mai puține informații cu privire la modul în care sunt fabricate alimentele pe care le consumă, iar agenții economici individuali din sectorul alimentar nu au întotdeauna o viziune de ansamblu asupra întregului lanț de producție;

| I. | întrucât pare să fie redusă disponibilitatea generală a consumatorilor de a plăti pentru informațiile privind originea, deși sondajele în rândul consumatorilor (6) privind disponibilitatea de a plăti arată că în mare măsură consumatorii sunt dispuși să plătească mai mult pentru informațiile referitoare la origine; |
| --- | --- |

I.

întrucât pare să fie redusă disponibilitatea generală a consumatorilor de a plăti pentru informațiile privind originea, deși sondajele în rândul consumatorilor (6) privind disponibilitatea de a plăti arată că în mare măsură consumatorii sunt dispuși să plătească mai mult pentru informațiile referitoare la origine;

| J. | întrucât, în rezoluția sa din 11 februarie 2015, Parlamentul a îndemnat Comisia ca, pornind de la raportul său din 17 decembrie 2013, să prezinte propuneri legislative care fac obligatorie indicarea originii cărnii în cazul produselor alimentare prelucrate pentru a se asigura o mai bună transparență de-a lungul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare și pentru a-i informa mai bine pe consumatorii europeni, ținând seama, în același timp, de evaluările de impact pe care le realizează și evitând costurile și sarcinile administrative excesive; întrucât Comisia nu a prezentat încă propunerile legislative respective; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în rezoluția sa din 11 februarie 2015, Parlamentul a îndemnat Comisia ca, pornind de la raportul său din 17 decembrie 2013, să prezinte propuneri legislative care fac obligatorie indicarea originii cărnii în cazul produselor alimentare prelucrate pentru a se asigura o mai bună transparență de-a lungul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare și pentru a-i informa mai bine pe consumatorii europeni, ținând seama, în același timp, de evaluările de impact pe care le realizează și evitând costurile și sarcinile administrative excesive; întrucât Comisia nu a prezentat încă propunerile legislative respective;

| K. | întrucât specificațiile stricte există doar în cazul mecanismelor voluntare de asigurare a calității, cum ar fi denumirile de origine protejate (DOP), indicațiile geografice protejate (IGP) sau specialitățile tradiționale garantate (STG), în timp ce criteriile utilizate în sistemele facultative de etichetare pentru produsele alimentare reglementate prin Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 pot varia în mod considerabil, |
| --- | --- |

K.

întrucât specificațiile stricte există doar în cazul mecanismelor voluntare de asigurare a calității, cum ar fi denumirile de origine protejate (DOP), indicațiile geografice protejate (IGP) sau specialitățile tradiționale garantate (STG), în timp ce criteriile utilizate în sistemele facultative de etichetare pentru produsele alimentare reglementate prin Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 pot varia în mod considerabil,

Laptele de consum și laptele utilizat ca ingredient în produsele lactate

| 1. | subliniază faptul că în Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare se afirmă, la considerentul 32, că laptele este unul dintre produsele în cazul cărora se consideră că indicarea originii prezintă un interes deosebit; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că în Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare se afirmă, la considerentul 32, că laptele este unul dintre produsele în cazul cărora se consideră că indicarea originii prezintă un interes deosebit;

| 2. | subliniază că, potrivit sondajului Eurobarometru pentru 2013, 84 % dintre cetățenii UE consideră că este necesară indicarea originii laptelui, fie că este vândut ca atare, fie că este folosit ca ingredient în produsele lactate; subliniază că este vorba de unul dintre mai mulți factori care pot influența comportamentul consumatorilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, potrivit sondajului Eurobarometru pentru 2013, 84 % dintre cetățenii UE consideră că este necesară indicarea originii laptelui, fie că este vândut ca atare, fie că este folosit ca ingredient în produsele lactate; subliniază că este vorba de unul dintre mai mulți factori care pot influența comportamentul consumatorilor;

| 3. | subliniază că indicarea obligatorie a originii laptelui, vândut ca atare sau utilizat ca ingredient în produse lactate, este o măsură utilă pentru a asigura calitatea produselor lactate, pentru a proteja locurile de muncă într-un sector care trece printr-o criză gravă; |
| --- | --- |

3.

subliniază că indicarea obligatorie a originii laptelui, vândut ca atare sau utilizat ca ingredient în produse lactate, este o măsură utilă pentru a asigura calitatea produselor lactate, pentru a proteja locurile de muncă într-un sector care trece printr-o criză gravă;

| 4. | subliniază faptul că, potrivit sondajului care a însoțit raportul Comisiei privind laptele și alte tipuri de carne, costurile cu indicarea obligatorie a originii pe etichete pentru lapte și laptele utilizat ca ingredient în produsele lactate cresc pe măsură ce procesul de producție devine mai complicat; remarcă faptul că același sondaj sugerează că întreprinderile din anumite state membre au supraestimat impactul indicării obligatorii a originii pe etichete asupra poziției lor concurențiale, deoarece sondajul nu a găsit o explicație clară pentru costurile estimate ridicate oferite de aceste întreprinderi, dar a afirmat că acest fapt poate fi un semnal al puternicei opoziții în sine față de indicarea originii pe etichete; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că, potrivit sondajului care a însoțit raportul Comisiei privind laptele și alte tipuri de carne, costurile cu indicarea obligatorie a originii pe etichete pentru lapte și laptele utilizat ca ingredient în produsele lactate cresc pe măsură ce procesul de producție devine mai complicat; remarcă faptul că același sondaj sugerează că întreprinderile din anumite state membre au supraestimat impactul indicării obligatorii a originii pe etichete asupra poziției lor concurențiale, deoarece sondajul nu a găsit o explicație clară pentru costurile estimate ridicate oferite de aceste întreprinderi, dar a afirmat că acest fapt poate fi un semnal al puternicei opoziții în sine față de indicarea originii pe etichete;

| 5. | solicită instituirea unui grup de lucru al Comisiei care să analizeze în detaliu raportul său publicat la 20 mai 2015, pentru a determina astfel ce costuri pot fi reduse la un nivel acceptabil dacă propunerile viitoare de etichetare obligatorie a țării de origine vor fi limitate la produsele lactate și la produsele lactate ușor procesate; |
| --- | --- |

5.

solicită instituirea unui grup de lucru al Comisiei care să analizeze în detaliu raportul său publicat la 20 mai 2015, pentru a determina astfel ce costuri pot fi reduse la un nivel acceptabil dacă propunerile viitoare de etichetare obligatorie a țării de origine vor fi limitate la produsele lactate și la produsele lactate ușor procesate;

| 6. | apreciază analiza realizată în sondaj cu privire la costurile și beneficiile introducerii indicării obligatorii a originii pe etichete pentru lapte și laptele utilizat ca ingredient în produsele lactate, dar consideră că, în concluziile sale, Comisia nu ține seama în mod suficient de aspectele pozitive ale indicării pe etichetă a țării de origine pentru astfel de produse, cum ar fi mai buna informare a consumatorilor; constată că consumatorii se pot simți induși în eroare în cazul în care lipsesc informațiile obligatorii de indicare a originii, fiind folosite alte etichete, precum drapelul național; |
| --- | --- |

6.

apreciază analiza realizată în sondaj cu privire la costurile și beneficiile introducerii indicării obligatorii a originii pe etichete pentru lapte și laptele utilizat ca ingredient în produsele lactate, dar consideră că, în concluziile sale, Comisia nu ține seama în mod suficient de aspectele pozitive ale indicării pe etichetă a țării de origine pentru astfel de produse, cum ar fi mai buna informare a consumatorilor; constată că consumatorii se pot simți induși în eroare în cazul în care lipsesc informațiile obligatorii de indicare a originii, fiind folosite alte etichete, precum drapelul național;

| 7. | subliniază importanța întreprinderilor mici și mijlocii în lanțul de prelucrare a alimentelor; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța întreprinderilor mici și mijlocii în lanțul de prelucrare a alimentelor;

| 8. | consideră că Comisia ar trebui să țină seama de efectul economic al indicării obligatorii pe etichetă a originii pentru IMM, în sectoarele agricole și alimentare relevante, și să-l analizeze; |
| --- | --- |

8.

consideră că Comisia ar trebui să țină seama de efectul economic al indicării obligatorii pe etichetă a originii pentru IMM, în sectoarele agricole și alimentare relevante, și să-l analizeze;

| 9. | consideră că, în concluzia sa cu privire la lapte și laptele utilizat ca ingredient, Comisia ar fi putut supraestima costurile întreprinderilor cu indicarea pe etichetă a țării de origine, întrucât toate produsele lactate sunt analizate împreună; |
| --- | --- |

9.

consideră că, în concluzia sa cu privire la lapte și laptele utilizat ca ingredient, Comisia ar fi putut supraestima costurile întreprinderilor cu indicarea pe etichetă a țării de origine, întrucât toate produsele lactate sunt analizate împreună;

| 10. | observă faptul că Comisia trage concluzia că ar fi modeste costurile cu indicarea pe etichetă a țării de origine pentru lapte; |
| --- | --- |

10.

observă faptul că Comisia trage concluzia că ar fi modeste costurile cu indicarea pe etichetă a țării de origine pentru lapte;

Alte tipuri de carne

| 11. | subliniază că, potrivit sondajului Eurobarometru pentru 2013, 88 % dintre cetățenii UE consideră că este necesară indicarea originii altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre; |
| --- | --- |

11.

subliniază că, potrivit sondajului Eurobarometru pentru 2013, 88 % dintre cetățenii UE consideră că este necesară indicarea originii altor tipuri de carne decât cea de vită, de porc, de oaie, de capră și de pasăre;

| 12. | subliniază că scandalul cu privire la comercializarea cărnii de cal denotă necesitatea unei mai mari transparențe a lanțului de aprovizionare cu carne de cal; |
| --- | --- |

12.

subliniază că scandalul cu privire la comercializarea cărnii de cal denotă necesitatea unei mai mari transparențe a lanțului de aprovizionare cu carne de cal;

| 13. | constată că raportul Comisiei a identificat costuri relativ mici pentru indicarea obligatorie pe etichetă a țării de origine pentru produsele din carne analizate în cadrul raportului; |
| --- | --- |

13.

constată că raportul Comisiei a identificat costuri relativ mici pentru indicarea obligatorie pe etichetă a țării de origine pentru produsele din carne analizate în cadrul raportului;

Carne prelucrată

| 14. | subliniază faptul că raportul Comisiei din 17 decembrie 2013 privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a cărnii utilizate ca ingredient recunoaște faptul că peste 90 % dintre consumatorii care au răspuns în cadrul sondajului consideră că este important ca originea cărnii să fie indicată pe eticheta alimentelor prelucrate; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că raportul Comisiei din 17 decembrie 2013 privind indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență a cărnii utilizate ca ingredient recunoaște faptul că peste 90 % dintre consumatorii care au răspuns în cadrul sondajului consideră că este important ca originea cărnii să fie indicată pe eticheta alimentelor prelucrate;

| 15. | consideră că consumatorii, asemenea multor profesioniști, sunt în favoarea etichetării obligatorii a cărnii folosite pentru alimente procesate și că o astfel de măsură ar permite păstrarea încrederii consumatorilor în produsele alimentare și o mai mare transparență a lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

15.

consideră că consumatorii, asemenea multor profesioniști, sunt în favoarea etichetării obligatorii a cărnii folosite pentru alimente procesate și că o astfel de măsură ar permite păstrarea încrederii consumatorilor în produsele alimentare și o mai mare transparență a lanțului de aprovizionare;

| 16. | subliniază că indicarea obligatorie a originii pe toate produsele alimentare este în interesul consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

16.

subliniază că indicarea obligatorie a originii pe toate produsele alimentare este în interesul consumatorilor europeni;

| 17. | subliniază că simpla indicare a originii nu constituie în sine un mijloc de prevenire a fraudei și subliniază necesitatea unui sistem rentabil de control pentru asigurarea încrederii consumatorilor; |
| --- | --- |

17.

subliniază că simpla indicare a originii nu constituie în sine un mijloc de prevenire a fraudei și subliniază necesitatea unui sistem rentabil de control pentru asigurarea încrederii consumatorilor;

| 18. | reamintește că, în cazurile în care au fost introduse corespunzător în anumite state membre, mecanismele de etichetare voluntară au reușit să furnizeze cu succes informații atât pentru consumatori, cât și pentru producători; |
| --- | --- |

18.

reamintește că, în cazurile în care au fost introduse corespunzător în anumite state membre, mecanismele de etichetare voluntară au reușit să furnizeze cu succes informații atât pentru consumatori, cât și pentru producători;

| 19. | este de părere că incapacitatea de a adopta acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 înseamnă că articolul nu poate fi pus în aplicare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

19.

este de părere că incapacitatea de a adopta acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 înseamnă că articolul nu poate fi pus în aplicare în mod corespunzător;

| 20. | constată că denumirile de origine protejate există deja pentru numeroase produse din carne și lactate (de exemplu, șuncă și brânzeturi), locul de origine al cărnii utilizate fiind indicat printre criteriile de producție și fiind asigurată o mai bună trasabilitate; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze dezvoltarea produselor cu „denumire de origine protejată” (DOP), „indicație geografică protejată” (IGP) sau „specialitate tradițională garantată” (STG), în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 (7) și, astfel, să se asigure că consumatorii au acces la produse de înaltă calitate și de proveniență sigură; |
| --- | --- |

20.

constată că denumirile de origine protejate există deja pentru numeroase produse din carne și lactate (de exemplu, șuncă și brânzeturi), locul de origine al cărnii utilizate fiind indicat printre criteriile de producție și fiind asigurată o mai bună trasabilitate; prin urmare, solicită Comisiei să promoveze dezvoltarea produselor cu „denumire de origine protejată” (DOP), „indicație geografică protejată” (IGP) sau „specialitate tradițională garantată” (STG), în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 (7) și, astfel, să se asigure că consumatorii au acces la produse de înaltă calitate și de proveniență sigură;

| 21. | solicită Comisiei să se asigure că nicio reglementare în vigoare a UE privind indicarea țării de origine nu va fi subminată de actualele negocieri comerciale, precum TTIP, și că nu va fi restricționată posibilitatea de a introduce în viitor reglementări similare pentru alte produse alimentare; |
| --- | --- |

21.

solicită Comisiei să se asigure că nicio reglementare în vigoare a UE privind indicarea țării de origine nu va fi subminată de actualele negocieri comerciale, precum TTIP, și că nu va fi restricționată posibilitatea de a introduce în viitor reglementări similare pentru alte produse alimentare;

Concluzii

| 22. | invită Comisia să implementeze indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru toate tipurile de lapte de consum, produse lactate și produse din carne și să analizeze posibilitatea de a extinde indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru alte produse alimentare care conțin un singur ingredient sau cu un ingredient principal prin prezentarea unor propuneri legislative în aceste sectoare; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să implementeze indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru toate tipurile de lapte de consum, produse lactate și produse din carne și să analizeze posibilitatea de a extinde indicarea obligatorie a țării de origine sau a locului de proveniență pentru alte produse alimentare care conțin un singur ingredient sau cu un ingredient principal prin prezentarea unor propuneri legislative în aceste sectoare;

| 23. | îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative care să facă obligatorie indicarea originii cărnii în cazul produselor alimentare prelucrate pentru a garanta o mai mare transparență de-a lungul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare și pentru a-i informa mai bine pe consumatorii europeni, având în vedere scandalul cărnii de cal și alte cazuri de fraudă în sectorul produselor alimentare; subliniază, de asemenea, că cerințele obligatorii de etichetare ar trebui să țină seama de principiul proporționalității și de obligațiile administrative care le revin operatorilor din sectorul alimentar și autorităților de aplicare a legii; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia să prezinte propuneri legislative care să facă obligatorie indicarea originii cărnii în cazul produselor alimentare prelucrate pentru a garanta o mai mare transparență de-a lungul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare și pentru a-i informa mai bine pe consumatorii europeni, având în vedere scandalul cărnii de cal și alte cazuri de fraudă în sectorul produselor alimentare; subliniază, de asemenea, că cerințele obligatorii de etichetare ar trebui să țină seama de principiul proporționalității și de obligațiile administrative care le revin operatorilor din sectorul alimentar și autorităților de aplicare a legii;

| 24. | consideră că indicarea obligatorie a originii produselor alimentare are ca scop restabilirea încrederii consumatorilor în aceste produse; solicită Comisiei să prezinte o propunere în acest sens, ținând cont de transparența informațiilor și de lizibilitatea acestora pentru consumatori, de viabilitatea economică a întreprinderilor europene și de puterea de cumpărare a consumatorilor; |
| --- | --- |

24.

consideră că indicarea obligatorie a originii produselor alimentare are ca scop restabilirea încrederii consumatorilor în aceste produse; solicită Comisiei să prezinte o propunere în acest sens, ținând cont de transparența informațiilor și de lizibilitatea acestora pentru consumatori, de viabilitatea economică a întreprinderilor europene și de puterea de cumpărare a consumatorilor;

| 25. | subliniază importanța unui mediu concurențial loial pe piața internă și solicită Comisiei să aibă acest lucru în vedere atunci când dezbate normele privind indicarea obligatorie a originii; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța unui mediu concurențial loial pe piața internă și solicită Comisiei să aibă acest lucru în vedere atunci când dezbate normele privind indicarea obligatorie a originii;

| 26. | solicită Comisiei să sprijine mecanismele de etichetare privind calitatea vieții animalelor, pe parcursul creșterii, transportării și în momentul abatajului; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să sprijine mecanismele de etichetare privind calitatea vieții animalelor, pe parcursul creșterii, transportării și în momentul abatajului;

| 27. | regretă că Comisia nu a întreprins încă nicio măsură pentru a include ouăle și produsele din ouă pe lista alimentelor pentru care este obligatorie indicarea țării de origine sau a locului de proveniență, deși produse ieftine conținând ouă lichide sau praf de ouă, utilizate mai ales în alimente procesate, sunt importate pe piața UE din țări terțe, încălcând în mod clar legislația europeană de interzicere a bateriilor avicole; consideră, de aceea, că, în acest context, etichetarea obligatorie a produselor din ouă și a alimentelor conținând ouă, cu indicarea originii și a metodei de creștere, ar îmbunătăți transparența și protecția consumatorilor și solicită Comisiei să prezinte o analiză de piață și, dacă este necesar, să propună inițiative legislative adecvate; |
| --- | --- |

27.

regretă că Comisia nu a întreprins încă nicio măsură pentru a include ouăle și produsele din ouă pe lista alimentelor pentru care este obligatorie indicarea țării de origine sau a locului de proveniență, deși produse ieftine conținând ouă lichide sau praf de ouă, utilizate mai ales în alimente procesate, sunt importate pe piața UE din țări terțe, încălcând în mod clar legislația europeană de interzicere a bateriilor avicole; consideră, de aceea, că, în acest context, etichetarea obligatorie a produselor din ouă și a alimentelor conținând ouă, cu indicarea originii și a metodei de creștere, ar îmbunătăți transparența și protecția consumatorilor și solicită Comisiei să prezinte o analiză de piață și, dacă este necesar, să propună inițiative legislative adecvate;

| 28. | consideră că indicarea țării de origine pentru laptele de consum, produsele lactate ușor prelucrate (cum ar fi brânza și smântâna), precum și pentru produsele din carne ușor prelucrate (cum ar fi șunca și cârnații) ar fi redus în mod semnificativ costurile și acest fapt ar trebui analizat în mod prioritar; |
| --- | --- |

28.

consideră că indicarea țării de origine pentru laptele de consum, produsele lactate ușor prelucrate (cum ar fi brânza și smântâna), precum și pentru produsele din carne ușor prelucrate (cum ar fi șunca și cârnații) ar fi redus în mod semnificativ costurile și acest fapt ar trebui analizat în mod prioritar;

| 29. | consideră că menționarea pe etichetă a originii nu previne, în sine, frauda; susține, în acest sens, că ar trebui întreprinsă o acțiune fermă în favoarea intensificării monitorizării, îmbunătățirii punerii în aplicare a legislației existente și impunerii unor sancțiuni mai drastice; |
| --- | --- |

29.

consideră că menționarea pe etichetă a originii nu previne, în sine, frauda; susține, în acest sens, că ar trebui întreprinsă o acțiune fermă în favoarea intensificării monitorizării, îmbunătățirii punerii în aplicare a legislației existente și impunerii unor sancțiuni mai drastice;

| 30. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru combaterea fraudei relative la normele de indicare voluntară a originii pentru produsele alimentare; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru combaterea fraudei relative la normele de indicare voluntară a originii pentru produsele alimentare;

| 31. | invită Comisia să sprijine mecanismele de asigurare a calității în vigoare pentru produse agricole și alimentare, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1151/2012și solicită intensificarea campaniilor europene de promovare a acestor produse; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să sprijine mecanismele de asigurare a calității în vigoare pentru produse agricole și alimentare, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1151/2012și solicită intensificarea campaniilor europene de promovare a acestor produse;

| 32. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și îndeplini obligația legală de a adopta, până la 13 decembrie 2013, actele de punere în aplicare necesare pentru aplicarea corectă a articolului 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011, astfel încât autoritățile naționale să poată impune sancțiunile aplicabile; |
| --- | --- |

32.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și îndeplini obligația legală de a adopta, până la 13 decembrie 2013, actele de punere în aplicare necesare pentru aplicarea corectă a articolului 26 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011, astfel încât autoritățile naționale să poată impune sancțiunile aplicabile;

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

33.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0034.

(3)  JO L 335, 14.12.2013, p. 19.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0096.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0011.

(6)  http://ec.europa.eu/food/safety/docs/labelling_legislation_final_report_ew_02_15_284_en.pdf, p. 50.

(7)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/54

---

P8_TA(2016)0226

Acordul-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE, (2015/2097(INI))

(2018/C 076/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (3) și articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (3) și articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 8, 10, articolul 153 alineatul (1) litera (i)și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8, 10, articolul 153 alineatul (1) litera (i)și articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 7, 9, 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7, 9, 23, 24 și 33 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE,

| — | având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 23-24 martie 2006 de la Bruxelles (777751/1/06 REV 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 23-24 martie 2006 de la Bruxelles (777751/1/06 REV 1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie (COM(2008)0635), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O mai bună echilibrare a vieții profesionale cu cea privată: mai mult sprijin pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată și cu viața de familie (COM(2008)0635),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (C(2013)0778), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (C(2013)0778),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2015 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la concediul de maternitate (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4),

| — | având în vedere studiul din mai 2015 al Serviciului de cercetare al Parlamentului European, intitulat „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment” (Egalitatea de gen la angajare și în profesie – Directiva 2006/54/CE: evaluarea punerii în aplicare la nivel european), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din mai 2015 al Serviciului de cercetare al Parlamentului European, intitulat „Gender equality in employment and occupation – Directive 2006/54/EC: European Implementation Assessment” (Egalitatea de gen la angajare și în profesie – Directiva 2006/54/CE: evaluarea punerii în aplicare la nivel european),

| — | având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii intitulat „Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union” (Concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului: date legate de durata și ratele de compensare în Uniunea Europeană), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii intitulat „Maternity, Paternity and Parental Leave: Data Related to Duration and Compensation Rates in the European Union” (Concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului: date legate de durata și ratele de compensare în Uniunea Europeană),

| — | având în vedere studiul realizat de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), intitulat „Promoting parental and paternity leave among fathers” (Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), intitulat „Promoting parental and paternity leave among fathers” (Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților),

| — | având în vedere Raportul Eurofound intitulat „Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances” (Dispozițiile privind concediul de maternitate în statele membre ale UE: durată și indemnizații” (Eurofound, 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound intitulat „Maternity leave provisions in the EU Member States: Duration and allowances” (Dispozițiile privind concediul de maternitate în statele membre ale UE: durată și indemnizații” (Eurofound, 2015),

| — | având în vedere Raportul Eurofound din 2015, intitulat „Promoting uptake of parental and paternal leave among fathers in the European Union” (Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților din Uniunea Europeană), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Eurofound din 2015, intitulat „Promoting uptake of parental and paternal leave among fathers in the European Union” (Promovarea concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate în rândul taților din Uniunea Europeană),

| — | având în vedere studiul Comisiei din februarie 2015 intitulat „The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries” (Punerea în aplicare a Directivei 2010/18 privind concediul pentru creșterea copilului în 33 de țări europene), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din februarie 2015 intitulat „The Implementation of Parental Leave Directive 2010/18 in 33 European Countries” (Punerea în aplicare a Directivei 2010/18 privind concediul pentru creșterea copilului în 33 de țări europene),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0076/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0076/2016),

| A. | întrucât, până în 2020, este puțin probabilă îndeplinirea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % în cazul femeilor, stabilit în Strategia Europa 2020, (nivelul ocupării fiind în prezent de 63,5 %); întrucât, în plus, este nevoie de politici proactive care să sprijine femeile să intre și să se mențină pe piața forței de muncă și care să garanteze și să sprijine reintegrarea lor ca mame pe piața forței de muncă, cu obiectivul de a ajunge la o încadrare în muncă stabilă și decentă, în aceleași condiții cu bărbații, în special politici care să încurajeze un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

A.

întrucât, până în 2020, este puțin probabilă îndeplinirea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % în cazul femeilor, stabilit în Strategia Europa 2020, (nivelul ocupării fiind în prezent de 63,5 %); întrucât, în plus, este nevoie de politici proactive care să sprijine femeile să intre și să se mențină pe piața forței de muncă și care să garanteze și să sprijine reintegrarea lor ca mame pe piața forței de muncă, cu obiectivul de a ajunge la o încadrare în muncă stabilă și decentă, în aceleași condiții cu bărbații, în special politici care să încurajeze un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată;

| B. | întrucât munca depusă de părinți în cadrul familiei și pentru creșterea copiilor reprezintă o contribuție măsurabilă la economie, care este, în plus, de o importanță majoră, având în vedere evoluțiile demografice din Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât munca depusă de părinți în cadrul familiei și pentru creșterea copiilor reprezintă o contribuție măsurabilă la economie, care este, în plus, de o importanță majoră, având în vedere evoluțiile demografice din Europa;

| C. | întrucât Directiva 96/34/CE recunoaște că reconcilierea dintre viața profesională și cea privată este o chestiune separată, în timp ce Directiva 2010/18/UE prevede că toți angajații au dreptul la patru luni de concediu neremunerat pentru creșterea copilului, iar una dintre aceste luni trebuie acordată pe bază netransferabilă; întrucât principiul egalității de gen în ocuparea forței de muncă este stabilit în prezent în legislația UE; întrucât egalitatea în carieră pentru bărbați și femei, inclusiv prin intermediul concediului pentru creșterea copilului, ar contribui la îndeplinirea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % stabilit în Strategia Europa 2020 și la soluționarea problemei femeilor care se confruntă cu sărăcia și sunt mult mai vulnerabile, dar reprezintă, în același timp, o contribuție cuantificabilă la economie, lucru care este de o importanță deosebită, ținând seama de evoluțiile demografice din Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât Directiva 96/34/CE recunoaște că reconcilierea dintre viața profesională și cea privată este o chestiune separată, în timp ce Directiva 2010/18/UE prevede că toți angajații au dreptul la patru luni de concediu neremunerat pentru creșterea copilului, iar una dintre aceste luni trebuie acordată pe bază netransferabilă; întrucât principiul egalității de gen în ocuparea forței de muncă este stabilit în prezent în legislația UE; întrucât egalitatea în carieră pentru bărbați și femei, inclusiv prin intermediul concediului pentru creșterea copilului, ar contribui la îndeplinirea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % stabilit în Strategia Europa 2020 și la soluționarea problemei femeilor care se confruntă cu sărăcia și sunt mult mai vulnerabile, dar reprezintă, în același timp, o contribuție cuantificabilă la economie, lucru care este de o importanță deosebită, ținând seama de evoluțiile demografice din Europa;

| D. | întrucât datele disponibile confirmă faptul că concediile din motive familiale, slab remunerate sau neremunerate, se traduc prin rate de participare scăzute și că tații utilizează rareori dreptul la concediul pentru creșterea copilului; întrucât concediile pentru creșterea copilului, integral sau parțial netransferabile și remunerate adecvat, sunt folosite într-o manieră mai echilibrată de ambii părinți și contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

D.

întrucât datele disponibile confirmă faptul că concediile din motive familiale, slab remunerate sau neremunerate, se traduc prin rate de participare scăzute și că tații utilizează rareori dreptul la concediul pentru creșterea copilului; întrucât concediile pentru creșterea copilului, integral sau parțial netransferabile și remunerate adecvat, sunt folosite într-o manieră mai echilibrată de ambii părinți și contribuie la reducerea discriminării împotriva femeilor pe piața muncii;

| E. | întrucât un model mixt, alcătuit dintr-un concediu de maternitate, de paternitate și un concediu comun, și anume un concediu pentru creșterea copilului, le permite ambilor părinți să ia decizii în comun în mod corespunzător cu privire la modul în care își gestionează drepturile de concediu, în interesul superior al copiilor și luând în considerare caracteristicile locurilor lor de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât un model mixt, alcătuit dintr-un concediu de maternitate, de paternitate și un concediu comun, și anume un concediu pentru creșterea copilului, le permite ambilor părinți să ia decizii în comun în mod corespunzător cu privire la modul în care își gestionează drepturile de concediu, în interesul superior al copiilor și luând în considerare caracteristicile locurilor lor de muncă;

| F. | întrucât concediul pentru creșterea copilului prezintă beneficii pe termen lung pentru dezvoltarea copiilor; întrucât, în cadrul politicilor publice în vigoare în acest domeniu, rata de participare a taților la concediul pentru creșterea copilului în statele membre ale UE crește, dar rămâne scăzută, numai 10 % din tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului; întrucât, în schimb, 97 % din femei folosesc concediul pentru creșterea copilului disponibil pentru ambii părinți; |
| --- | --- |

F.

întrucât concediul pentru creșterea copilului prezintă beneficii pe termen lung pentru dezvoltarea copiilor; întrucât, în cadrul politicilor publice în vigoare în acest domeniu, rata de participare a taților la concediul pentru creșterea copilului în statele membre ale UE crește, dar rămâne scăzută, numai 10 % din tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului; întrucât, în schimb, 97 % din femei folosesc concediul pentru creșterea copilului disponibil pentru ambii părinți;

| G. | întrucât studiile Eurofound au ilustrat aspectele care influențează rata de utilizare de către tați a concediului pentru creșterea copilului, printre care se numără cuantumul compensației, flexibilitatea sistemului de concediu, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor și măsura în care lucrătorii se tem că vor fi izolați de piața muncii atunci când își iau concediu; întrucât numeroși cercetători (5) sugerează totuși că tații care își iau concediu pentru creșterea copilului construiesc o relație mai bună cu copiii și există o mai mare probabilitate ca aceștia să-și asume un rol activ în viitoarele sarcini de îngrijire a copilului; întrucât aceste chestiuni trebuie să fie, prin urmare, abordate; |
| --- | --- |

G.

întrucât studiile Eurofound au ilustrat aspectele care influențează rata de utilizare de către tați a concediului pentru creșterea copilului, printre care se numără cuantumul compensației, flexibilitatea sistemului de concediu, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor și măsura în care lucrătorii se tem că vor fi izolați de piața muncii atunci când își iau concediu; întrucât numeroși cercetători (5) sugerează totuși că tații care își iau concediu pentru creșterea copilului construiesc o relație mai bună cu copiii și există o mai mare probabilitate ca aceștia să-și asume un rol activ în viitoarele sarcini de îngrijire a copilului; întrucât aceste chestiuni trebuie să fie, prin urmare, abordate;

| H. | întrucât întreaga Uniune se confruntă cu o problemă demografică gravă, ratele natalității fiind în scădere în majoritatea statelor membre, și întrucât politicile familiale echitabile pentru bărbați și femei ar trebui să îmbunătățească perspectivele femeilor pe piața forței de muncă, să îmbunătățească echilibrul dintre viața profesională și cea privată și să reducă disparitățile de gen în ceea ce privește remunerarea, pensiile și veniturile de-a lungul vieții și să aibă o influență pozitivă asupra procesului demografic, |
| --- | --- |

H.

întrucât întreaga Uniune se confruntă cu o problemă demografică gravă, ratele natalității fiind în scădere în majoritatea statelor membre, și întrucât politicile familiale echitabile pentru bărbați și femei ar trebui să îmbunătățească perspectivele femeilor pe piața forței de muncă, să îmbunătățească echilibrul dintre viața profesională și cea privată și să reducă disparitățile de gen în ceea ce privește remunerarea, pensiile și veniturile de-a lungul vieții și să aibă o influență pozitivă asupra procesului demografic,

| I. | întrucât, potrivit Eurostat, numărul persoanelor care și-au luat concediu pentru creșterea copilului în 2010 a fost de 3 518 600, iar dintre acestea doar 94 800 (2,7 %) au fost bărbați; întrucât, potrivit cercetărilor Eurofound (6), disparitățile de gen în participarea pe piața forței de muncă conduc la pierderi grave pentru economiile europene, care s-au ridicat în 2013 la aproximativ 370 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit Eurostat, numărul persoanelor care și-au luat concediu pentru creșterea copilului în 2010 a fost de 3 518 600, iar dintre acestea doar 94 800 (2,7 %) au fost bărbați; întrucât, potrivit cercetărilor Eurofound (6), disparitățile de gen în participarea pe piața forței de muncă conduc la pierderi grave pentru economiile europene, care s-au ridicat în 2013 la aproximativ 370 de miliarde EUR;

| J. | întrucât Comisia și statele membre ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a încuraja un nou mod de organizare a muncii, prin introducerea unor modele mai flexibile, prin instrumente de conciliere a vieții profesionale și a vieții private, pentru a le permite părinților să-și exercite în mod efectiv dreptul de a fi părinți; întrucât aceste măsuri ar putea contribui la reducerea discriminării împotriva femeilor și le-ar putea ajuta să intre, să rămână și să se întoarcă pe piața muncii fără a fi supuse niciunei presiuni economice și sociale; |
| --- | --- |

J.

întrucât Comisia și statele membre ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a încuraja un nou mod de organizare a muncii, prin introducerea unor modele mai flexibile, prin instrumente de conciliere a vieții profesionale și a vieții private, pentru a le permite părinților să-și exercite în mod efectiv dreptul de a fi părinți; întrucât aceste măsuri ar putea contribui la reducerea discriminării împotriva femeilor și le-ar putea ajuta să intre, să rămână și să se întoarcă pe piața muncii fără a fi supuse niciunei presiuni economice și sociale;

| K. | întrucât, pe lângă asigurarea egalității de gen și a accesului femeilor la piața forței de muncă, concediul pentru creșterea copilului ar trebui să le permită părinților să își îndeplinească responsabilitățile față de copiii lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pe lângă asigurarea egalității de gen și a accesului femeilor la piața forței de muncă, concediul pentru creșterea copilului ar trebui să le permită părinților să își îndeplinească responsabilitățile față de copiii lor;

| L. | întrucât este vital să li se garanteze femeilor dreptul de a combina un loc de muncă unde beneficiază de drepturi cu dreptul la maternitate, fără a fi penalizate, deoarece femeile sunt în continuare cele mai afectate și suferă de gradul de mai ridicat de discriminare; întrucât printre exemplele de discriminare se numără și presiunea din partea angajatorilor atunci când femeile se prezintă la un interviu pentru un loc de muncă, unde sunt întrebate dacă au copii și ce vârste au aceștia, cu scopul de a le influența deciziile și de a selecționa angajați fără copii, care sunt „mai disponibili”, precum și presiunea economică și de la locul de muncă tot mai mare asupra femeilor pentru a nu-și lua concediu de maternitate; |
| --- | --- |

L.

întrucât este vital să li se garanteze femeilor dreptul de a combina un loc de muncă unde beneficiază de drepturi cu dreptul la maternitate, fără a fi penalizate, deoarece femeile sunt în continuare cele mai afectate și suferă de gradul de mai ridicat de discriminare; întrucât printre exemplele de discriminare se numără și presiunea din partea angajatorilor atunci când femeile se prezintă la un interviu pentru un loc de muncă, unde sunt întrebate dacă au copii și ce vârste au aceștia, cu scopul de a le influența deciziile și de a selecționa angajați fără copii, care sunt „mai disponibili”, precum și presiunea economică și de la locul de muncă tot mai mare asupra femeilor pentru a nu-și lua concediu de maternitate;

| M. | întrucât unul dintre aspectele care le împiedică pe femei să intre și să rămână pe piața muncii este responsabilitatea îngrijirii copiilor cu handicap, care nu sunt autonomi și sunt, prin urmare, dependenți și/sau aparțin unor categorii și grupuri dezavantajate; |
| --- | --- |

M.

întrucât unul dintre aspectele care le împiedică pe femei să intre și să rămână pe piața muncii este responsabilitatea îngrijirii copiilor cu handicap, care nu sunt autonomi și sunt, prin urmare, dependenți și/sau aparțin unor categorii și grupuri dezavantajate;

| N. | întrucât, în cazul în care nu există nicio dispoziție privind concediul sau dispozițiile existente sunt considerate insuficiente, partenerii sociali, prin acorduri colective, pot juca un rol important în stabilirea unor noi dispoziții sau actualizarea celor în vigoare privind concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în cazul în care nu există nicio dispoziție privind concediul sau dispozițiile existente sunt considerate insuficiente, partenerii sociali, prin acorduri colective, pot juca un rol important în stabilirea unor noi dispoziții sau actualizarea celor în vigoare privind concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului;

| O. | întrucât un echilibru între viața profesională și cea privată reprezintă un drept fundamental, care ar trebui integrat pe deplin în toate textele UE care ar putea avea un impact asupra acestei chestiuni; întrucât, de manieră mai generală, ar trebui evidențiată importanța mediilor de muncă favorabile vieții de familie; |
| --- | --- |

O.

întrucât un echilibru între viața profesională și cea privată reprezintă un drept fundamental, care ar trebui integrat pe deplin în toate textele UE care ar putea avea un impact asupra acestei chestiuni; întrucât, de manieră mai generală, ar trebui evidențiată importanța mediilor de muncă favorabile vieții de familie;

| P. | întrucât majoritatea statelor membre ale UE respectă deja cerințele minime prevăzute de Directiva privind concediul pentru creșterea copilului (2010/18/UE), iar, în numeroase state membre, dispozițiile naționale depășesc aceste cerințe; |
| --- | --- |

P.

întrucât majoritatea statelor membre ale UE respectă deja cerințele minime prevăzute de Directiva privind concediul pentru creșterea copilului (2010/18/UE), iar, în numeroase state membre, dispozițiile naționale depășesc aceste cerințe;

| Q. | întrucât statele membre ar trebui să promoveze, atât în sectorul public, cât și în cel privat, modele de bunăstare în întreprinderi, care să solicite respectarea dreptului la echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

Q.

întrucât statele membre ar trebui să promoveze, atât în sectorul public, cât și în cel privat, modele de bunăstare în întreprinderi, care să solicite respectarea dreptului la echilibrul dintre viața profesională și cea privată;

| R. | întrucât diferențele în ceea ce privește gradul de utilizare a concediilor de maternitate, de paternitate și pentru creștere a copilului în rândul bărbaților, respectiv al femeilor, arată o evidentă discriminare de gen în ceea ce privește îngrijirea copiilor și participarea femeilor pe piața muncii; întrucât, în multe state membre, măsurile luate pentru a încuraja bărbații să își asume o parte egală a responsabilităților familiale nu au condus la rezultate satisfăcătoare; |
| --- | --- |

R.

întrucât diferențele în ceea ce privește gradul de utilizare a concediilor de maternitate, de paternitate și pentru creștere a copilului în rândul bărbaților, respectiv al femeilor, arată o evidentă discriminare de gen în ceea ce privește îngrijirea copiilor și participarea femeilor pe piața muncii; întrucât, în multe state membre, măsurile luate pentru a încuraja bărbații să își asume o parte egală a responsabilităților familiale nu au condus la rezultate satisfăcătoare;

| S. | întrucât acordarea unor concedii pentru creșterea copilului adecvate, individuale și compensate pentru cuplurile de părinți de același sex este esențială pentru ca aceștia să își poată concilia viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

S.

întrucât acordarea unor concedii pentru creșterea copilului adecvate, individuale și compensate pentru cuplurile de părinți de același sex este esențială pentru ca aceștia să își poată concilia viața profesională și cea privată;

| T. | întrucât femeile care își exercită dreptul la concilierea vieții profesionale și private sunt stigmatizate atunci când se întorc pe piața muncii, ceea ce are ca rezultat condiții de muncă mai puțin favorabile și contracte precare, |
| --- | --- |

T.

întrucât femeile care își exercită dreptul la concilierea vieții profesionale și private sunt stigmatizate atunci când se întorc pe piața muncii, ceea ce are ca rezultat condiții de muncă mai puțin favorabile și contracte precare,

Transpunerea directivei

| 1. | subliniază că dispozițiile necesare pentru transpunerea Directivei 2010/18/UE îmbracă diferite forme în statele membre; consideră, prin urmare, că transpunerea directivei ar trebui să se realizeze în deplină conformitate cu legislația în vigoare privind negocierile colective între partenerii sociali; |
| --- | --- |

1.

subliniază că dispozițiile necesare pentru transpunerea Directivei 2010/18/UE îmbracă diferite forme în statele membre; consideră, prin urmare, că transpunerea directivei ar trebui să se realizeze în deplină conformitate cu legislația în vigoare privind negocierile colective între partenerii sociali;

| 2. | consideră, având în vedere că nu toate statele membre au urmat abordarea UE separată sau secvențială în privința concediului de maternitate și pentru creșterea copilului, că, la nivel UE, clasificarea diverselor tipuri de concedii este dificilă; |
| --- | --- |

2.

consideră, având în vedere că nu toate statele membre au urmat abordarea UE separată sau secvențială în privința concediului de maternitate și pentru creșterea copilului, că, la nivel UE, clasificarea diverselor tipuri de concedii este dificilă;

| 3. | reamintește că suprareglementarea de la nivelul statelor membre poate spori complexitatea reglementării, reducând în realitate conformitatea; invită statele membre să evite adăugarea unor sarcini administrative în momentul transpunerii legislației UE; |
| --- | --- |

3.

reamintește că suprareglementarea de la nivelul statelor membre poate spori complexitatea reglementării, reducând în realitate conformitatea; invită statele membre să evite adăugarea unor sarcini administrative în momentul transpunerii legislației UE;

| 4. | încurajează statele membre care nu au făcut încă acest lucru, să pună la dispoziția Comisiei, în timp util, tabelele de corespondență dintre dispozițiile din directivă și măsurile de transpunere; consideră că este esențial ca statele membre să se asigure că există resursele necesare de control pentru a verifica respectarea legislației care protejează drepturile părinților; îndeamnă Comisia să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a directivei în statele membre pentru a se asigura că adaptabilitatea acesteia nu este utilizată în exces; consideră că principiul schimbului de bune practici este un mijloc util pentru atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

4.

încurajează statele membre care nu au făcut încă acest lucru, să pună la dispoziția Comisiei, în timp util, tabelele de corespondență dintre dispozițiile din directivă și măsurile de transpunere; consideră că este esențial ca statele membre să se asigure că există resursele necesare de control pentru a verifica respectarea legislației care protejează drepturile părinților; îndeamnă Comisia să monitorizeze cu atenție punerea în aplicare a directivei în statele membre pentru a se asigura că adaptabilitatea acesteia nu este utilizată în exces; consideră că principiul schimbului de bune practici este un mijloc util pentru atingerea acestor obiective;

| 5. | regretă disparitățile existente la nivelul aplicării măsurilor de transpunere a directivei, care creează astfel, sisteme mai mult sau mai puțin favorabile pentru lucrători, în funcție, de exemplu, de sectorul în care sunt angajați (la nivelul întregii Uniuni, se acordă mai multă protecție în sectorul public decât în cel privat, acesta jucând astfel un rol de pionier în domeniu) și de durata contractului acestora; recomandă, în acest scop, adoptarea tuturor măsurilor posibile pentru a permite punerea în aplicare corectă și într-un mod uniform a directivei, atât în sectorul public, cât și cel privat; subliniază faptul că ar trebui să se garanteze dreptul tuturor, indiferent de gen, la concediul pentru creșterea copilului, fără discriminare, indiferent de sectorul de activitate sau tipul de contract de muncă cu sunt angajați tații sau mamele; |
| --- | --- |

5.

regretă disparitățile existente la nivelul aplicării măsurilor de transpunere a directivei, care creează astfel, sisteme mai mult sau mai puțin favorabile pentru lucrători, în funcție, de exemplu, de sectorul în care sunt angajați (la nivelul întregii Uniuni, se acordă mai multă protecție în sectorul public decât în cel privat, acesta jucând astfel un rol de pionier în domeniu) și de durata contractului acestora; recomandă, în acest scop, adoptarea tuturor măsurilor posibile pentru a permite punerea în aplicare corectă și într-un mod uniform a directivei, atât în sectorul public, cât și cel privat; subliniază faptul că ar trebui să se garanteze dreptul tuturor, indiferent de gen, la concediul pentru creșterea copilului, fără discriminare, indiferent de sectorul de activitate sau tipul de contract de muncă cu sunt angajați tații sau mamele;

| 6. | salută faptul că o serie de state membre au transpus dispozițiile directivei dincolo de domeniul de aplicare minim, făcând posibil, astfel, ca de aceste dispoziții să beneficieze lucrătorii independenți, ucenicii, cuplurile de același sex și părinții care au adoptat copii; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că o serie de state membre au transpus dispozițiile directivei dincolo de domeniul de aplicare minim, făcând posibil, astfel, ca de aceste dispoziții să beneficieze lucrătorii independenți, ucenicii, cuplurile de același sex și părinții care au adoptat copii;

| 7. | își exprimă convingerea că prestarea de servicii de asistență socială este de competența statelor membre; |
| --- | --- |

7.

își exprimă convingerea că prestarea de servicii de asistență socială este de competența statelor membre;

| 8. | solicită adoptarea de către statele membre a unor politici sociale orientate către familie, care să prevadă aplicarea tuturor beneficiilor incluse în directivă în cazul unei șederi prelungite în străinătate a părinților care încearcă să finalizeze o procedură de adopție internațională; |
| --- | --- |

8.

solicită adoptarea de către statele membre a unor politici sociale orientate către familie, care să prevadă aplicarea tuturor beneficiilor incluse în directivă în cazul unei șederi prelungite în străinătate a părinților care încearcă să finalizeze o procedură de adopție internațională;

| 9. | ia act de faptul că, la mai mult de un deceniu de la transpunerea Directivei 96/34/CE de către statele membre, dezechilibrul de gen în luarea concediului pentru creșterea copilului persistă; ia act, de asemenea, de diferențele foarte mari dintre statele membre în ceea ce privește durata maximă a concediului pentru creșterea copilului, forma sa juridică și sistemele de remunerare pe durata concediului; consideră că problema remunerării pe durata concediului este crucială, pentru a se asigura că părinții cu venituri mici și părinții unici beneficiază de concediu în condiții de egalitate cu toți ceilalți părinți; salută diversele măsuri adoptate pentru a încuraja tații să-și utilizeze concediul pentru creșterea copilului; recunoaște valoarea UE, ca mijloc de concentrare a atenției statelor membre asupra nevoii de acțiune și pentru intermedierea schimburilor de experiență și asistență pentru statele membre care au nevoie de aceasta, în special în domeniul drepturilor sociale; consideră că Comisia ar trebui să propună măsuri care să îi încurajeze pe tați să-și ia mai mult concediu pentru creșterea copilului, iar statele membre ar trebui să promoveze un schimb mai eficace de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că, la mai mult de un deceniu de la transpunerea Directivei 96/34/CE de către statele membre, dezechilibrul de gen în luarea concediului pentru creșterea copilului persistă; ia act, de asemenea, de diferențele foarte mari dintre statele membre în ceea ce privește durata maximă a concediului pentru creșterea copilului, forma sa juridică și sistemele de remunerare pe durata concediului; consideră că problema remunerării pe durata concediului este crucială, pentru a se asigura că părinții cu venituri mici și părinții unici beneficiază de concediu în condiții de egalitate cu toți ceilalți părinți; salută diversele măsuri adoptate pentru a încuraja tații să-și utilizeze concediul pentru creșterea copilului; recunoaște valoarea UE, ca mijloc de concentrare a atenției statelor membre asupra nevoii de acțiune și pentru intermedierea schimburilor de experiență și asistență pentru statele membre care au nevoie de aceasta, în special în domeniul drepturilor sociale; consideră că Comisia ar trebui să propună măsuri care să îi încurajeze pe tați să-și ia mai mult concediu pentru creșterea copilului, iar statele membre ar trebui să promoveze un schimb mai eficace de bune practici în acest domeniu;

| 10. | ia act de faptul că unele state membre au decis să nu acorde acces la drepturile de securitate socială decât pentru o perioadă inferioară duratei maxime a concediului pentru creșterea copilului, reducând, astfel, numărul părinților care solicită efectiv durata maximă a concediului; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că unele state membre au decis să nu acorde acces la drepturile de securitate socială decât pentru o perioadă inferioară duratei maxime a concediului pentru creșterea copilului, reducând, astfel, numărul părinților care solicită efectiv durata maximă a concediului;

| 11. | invită statele membre, precum și Comisia, să garanteze că drepturile acordate de politicile sociale în materie de familie, inclusiv concediul pentru creșterea copilului, sunt identice din punct de vedere al drepturilor individuale și că de acestea pot beneficia în egală măsură ambii părinți, pentru a-i încuraja să ajungă la un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, în interesul superior al copiilor lor; subliniază că aceste drepturi ar trebui să fie, pe cât posibil, drepturi individuale pentru a contribui la atingerea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru bărbați și femei, stabilit de Strategia Europa 2020, și pentru a promova egalitatea de gen; consideră că părinții ar trebui să beneficieze de o anumită flexibilitate în utilizarea concediului pentru creșterea copilului, iar acest lucru nu ar trebui să reprezinte, în niciun caz, un obstacol în atingerea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru femei și bărbați, stabilit în Strategia Europa 2020; consideră că sistemul adoptat de partenerii sociali ar trebui să promoveze soluția prin care o parte semnificativă din concediu să rămână netransferabilă; subliniază că ambii părinți trebuie să beneficieze de aceleași drepturi în materie de venit și durată a concediului pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

11.

invită statele membre, precum și Comisia, să garanteze că drepturile acordate de politicile sociale în materie de familie, inclusiv concediul pentru creșterea copilului, sunt identice din punct de vedere al drepturilor individuale și că de acestea pot beneficia în egală măsură ambii părinți, pentru a-i încuraja să ajungă la un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, în interesul superior al copiilor lor; subliniază că aceste drepturi ar trebui să fie, pe cât posibil, drepturi individuale pentru a contribui la atingerea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru bărbați și femei, stabilit de Strategia Europa 2020, și pentru a promova egalitatea de gen; consideră că părinții ar trebui să beneficieze de o anumită flexibilitate în utilizarea concediului pentru creșterea copilului, iar acest lucru nu ar trebui să reprezinte, în niciun caz, un obstacol în atingerea obiectivului de ocupare a forței de muncă de 75 % pentru femei și bărbați, stabilit în Strategia Europa 2020; consideră că sistemul adoptat de partenerii sociali ar trebui să promoveze soluția prin care o parte semnificativă din concediu să rămână netransferabilă; subliniază că ambii părinți trebuie să beneficieze de aceleași drepturi în materie de venit și durată a concediului pentru creșterea copilului;

| 12. | subliniază că familiile cu copii și părinții care fac o pauză în cariera lor pentru a-i crește trebuie să suporte nu numai o pierdere a veniturilor, dar și cheltuieli mai mari și o valorizare mult mai slabă a rolului lor de părinți; |
| --- | --- |

12.

subliniază că familiile cu copii și părinții care fac o pauză în cariera lor pentru a-i crește trebuie să suporte nu numai o pierdere a veniturilor, dar și cheltuieli mai mari și o valorizare mult mai slabă a rolului lor de părinți;

| 13. | ia act de flexibilitatea pe care o oferă directiva statelor membre de a defini formele de concediu pentru creșterea copilului – cu fracțiune de normă sau cu normă întreagă – și perioadele de încadrare și notificările prealabile, stabilite drept condiții pentru acordarea concediului pentru creșterea copilului; ia act de faptul că, în unele state membre, lucrătorii care au contracte atipice, cum ar fi contractele cu durată determinată (7) și contractele de muncă în care nu se menționează numărul de ore de lucru (8), nu beneficiază întotdeauna de aceste măsuri și este preocupat de recurgerea în exces la aceste tipuri de contracte de muncă; ia act de inițiativele statelor membre care le oferă lucrătorilor o flexibilitate maximă în acest cadru, astfel încât concediul pentru creșterea copilului să corespundă circumstanțelor lor profesionale și personale, dar consideră că toate opțiunile adoptate ar trebui să aibă obiectivul de a crește rata de utilizare a concediului pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

13.

ia act de flexibilitatea pe care o oferă directiva statelor membre de a defini formele de concediu pentru creșterea copilului – cu fracțiune de normă sau cu normă întreagă – și perioadele de încadrare și notificările prealabile, stabilite drept condiții pentru acordarea concediului pentru creșterea copilului; ia act de faptul că, în unele state membre, lucrătorii care au contracte atipice, cum ar fi contractele cu durată determinată (7) și contractele de muncă în care nu se menționează numărul de ore de lucru (8), nu beneficiază întotdeauna de aceste măsuri și este preocupat de recurgerea în exces la aceste tipuri de contracte de muncă; ia act de inițiativele statelor membre care le oferă lucrătorilor o flexibilitate maximă în acest cadru, astfel încât concediul pentru creșterea copilului să corespundă circumstanțelor lor profesionale și personale, dar consideră că toate opțiunile adoptate ar trebui să aibă obiectivul de a crește rata de utilizare a concediului pentru creșterea copilului;

| 14. | ia act de faptul că revenirea la locul de muncă după concediul pentru creșterea copilului poate reprezenta o situație dificilă și stresantă, atât pentru părinte, cât și pentru copil; invită statele membre să adopte politici în domeniul familiei care să faciliteze o întoarcere lină și treptată la viața profesională și un echilibru global optim între viața profesională și cea privată, având, în același timp, în vedere promovarea muncii la distanță, a muncii la domiciliu și a muncii inteligente, astfel încât aceste politici să nu reprezinte o povară suplimentară pentru angajați; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că revenirea la locul de muncă după concediul pentru creșterea copilului poate reprezenta o situație dificilă și stresantă, atât pentru părinte, cât și pentru copil; invită statele membre să adopte politici în domeniul familiei care să faciliteze o întoarcere lină și treptată la viața profesională și un echilibru global optim între viața profesională și cea privată, având, în același timp, în vedere promovarea muncii la distanță, a muncii la domiciliu și a muncii inteligente, astfel încât aceste politici să nu reprezinte o povară suplimentară pentru angajați;

| 15. | invită statele membre ca, atunci când adoptă măsuri, să se asigure că întreprinderile pot planifica cu certitudine și, în acest sens, să acorde o atenție deosebită nevoilor întreprinderilor celor mai mici și nevoilor întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre ca, atunci când adoptă măsuri, să se asigure că întreprinderile pot planifica cu certitudine și, în acest sens, să acorde o atenție deosebită nevoilor întreprinderilor celor mai mici și nevoilor întreprinderilor mici și mijlocii;

| 16. | invită Comisia să adopte măsuri pentru a îmbunătăți și a consolida dispozițiile Directivei 2010/18/UE în ceea ce privește condițiile de eligibilitate și normele detaliate de acordare a concediului pentru creșterea copilului persoanelor care au copii cu handicap sau copii care suferă de o boală cronică invalidantă gravă, ținând seama și de bunele practici din statele membre (prelungirea limitei de vârstă a copilului în ceea ce privește eligibilitatea pentru concediul pentru creșterea copilului sau pentru concediul de îngrijire a copilului, facilitatea accesului la programe de muncă cu fracțiune de normă la întoarcerea din concediu, prelungirea duratei concediului etc.); |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să adopte măsuri pentru a îmbunătăți și a consolida dispozițiile Directivei 2010/18/UE în ceea ce privește condițiile de eligibilitate și normele detaliate de acordare a concediului pentru creșterea copilului persoanelor care au copii cu handicap sau copii care suferă de o boală cronică invalidantă gravă, ținând seama și de bunele practici din statele membre (prelungirea limitei de vârstă a copilului în ceea ce privește eligibilitatea pentru concediul pentru creșterea copilului sau pentru concediul de îngrijire a copilului, facilitatea accesului la programe de muncă cu fracțiune de normă la întoarcerea din concediu, prelungirea duratei concediului etc.);

| 17. | subliniază necesitatea de a garanta condiții favorabile la revenirea la locul de muncă a celor care au beneficiat de concediul pentru creșterea copilului, în special în ceea ce privește reîncadrarea în același post sau într-un post echivalent sau similar, în conformitate cu contractul de muncă sau condițiile de angajare, modificarea programului de lucru și/sau a organizării muncii cu ocazia întoarcerii la locul de muncă (inclusiv necesitatea ca angajatorul să justifice orice refuz) pentru a profita de perioadele de formare și de protecția împotriva concedierii și a tratamentelor mai puțin favorabile, ca urmare a solicitării sau luării concediului pentru creșterea copilului, și de o perioadă de protecție după reîntoarcerea lor, astfel încât să se poată readapta la locul de muncă; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a garanta condiții favorabile la revenirea la locul de muncă a celor care au beneficiat de concediul pentru creșterea copilului, în special în ceea ce privește reîncadrarea în același post sau într-un post echivalent sau similar, în conformitate cu contractul de muncă sau condițiile de angajare, modificarea programului de lucru și/sau a organizării muncii cu ocazia întoarcerii la locul de muncă (inclusiv necesitatea ca angajatorul să justifice orice refuz) pentru a profita de perioadele de formare și de protecția împotriva concedierii și a tratamentelor mai puțin favorabile, ca urmare a solicitării sau luării concediului pentru creșterea copilului, și de o perioadă de protecție după reîntoarcerea lor, astfel încât să se poată readapta la locul de muncă;

Pentru o directivă care să soluționeze în mod eficace problemele legate de echilibrul dintre viața profesională și cea privată

| 18. | ia act de faptul că Comisia a retras proiectul de directivă privind concediul de maternitate și de faptul că, în contextul foii de parcurs intitulate „Un nou început pentru a aborda provocările politicii de reconciliere între viața profesională și cea privată cu care se confruntă familiile care lucrează”, Comisia nu intenționează, în această etapă, să publice un raport final cu privire la punerea în aplicare a directivei privind concediul pentru creșterea copilului; invită Comisia să prezinte, respectând principiul subsidiarității, o propunere ambițioasă care să permită în mod efectiv un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că Comisia a retras proiectul de directivă privind concediul de maternitate și de faptul că, în contextul foii de parcurs intitulate „Un nou început pentru a aborda provocările politicii de reconciliere între viața profesională și cea privată cu care se confruntă familiile care lucrează”, Comisia nu intenționează, în această etapă, să publice un raport final cu privire la punerea în aplicare a directivei privind concediul pentru creșterea copilului; invită Comisia să prezinte, respectând principiul subsidiarității, o propunere ambițioasă care să permită în mod efectiv un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată;

| 19. | consideră că discuțiile politice ar trebui să se concentreze și pe o serie de inițiative fără caracter legislativ, în vederea întreprinderii unei acțiuni comune cu statele membre și cu societatea civilă prin care să se sublinieze rolul pe care îl joacă părinții și să se promoveze echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

19.

consideră că discuțiile politice ar trebui să se concentreze și pe o serie de inițiative fără caracter legislativ, în vederea întreprinderii unei acțiuni comune cu statele membre și cu societatea civilă prin care să se sublinieze rolul pe care îl joacă părinții și să se promoveze echilibrul dintre viața profesională și cea privată;

| 20. | consideră că ar trebui luată în considerare o inițiativă fără caracter nelegislativ mai cuprinzătoare, prin care să se promoveze concilierea vieții de familie cu viața privată în statele membre; |
| --- | --- |

20.

consideră că ar trebui luată în considerare o inițiativă fără caracter nelegislativ mai cuprinzătoare, prin care să se promoveze concilierea vieții de familie cu viața privată în statele membre;

| 21. | consideră, având în vedere suprapunerile dintre diferitele tipuri de concedii din motive familiale, că trebuie asigurată coerența între diferitele texte la nivel european, implicând partenerii sociali, pentru a oferi familiilor o perspectivă asupra concediilor de-a lungul vieții și a promova o repartizare mai echitabilă a responsabilităților de îngrijire între femei și bărbați; îndeamnă Comisia să aibă în vedere, în acest scop, activarea clauzei de revizuire din legislația europeană privind concediul pentru creșterea copilului; consideră că este necesară o legislație mai clar formulată, care să elimine complexitatea, să îmbunătățească respectarea și să protejeze lucrătorii; |
| --- | --- |

21.

consideră, având în vedere suprapunerile dintre diferitele tipuri de concedii din motive familiale, că trebuie asigurată coerența între diferitele texte la nivel european, implicând partenerii sociali, pentru a oferi familiilor o perspectivă asupra concediilor de-a lungul vieții și a promova o repartizare mai echitabilă a responsabilităților de îngrijire între femei și bărbați; îndeamnă Comisia să aibă în vedere, în acest scop, activarea clauzei de revizuire din legislația europeană privind concediul pentru creșterea copilului; consideră că este necesară o legislație mai clar formulată, care să elimine complexitatea, să îmbunătățească respectarea și să protejeze lucrătorii;

| 22. | solicită ca partenerii sociali, pe baza raportului Comisiei publicat în februarie 2015, să abordeze deficiențele Directivei privind concediul pentru creșterea copilului în vederea atingerii pe deplin a obiectivelor acesteia în ceea ce privește concilierea vieții profesionale cu cea privată, participarea femeilor pe piața forței de muncă, provocările demografice și participarea bărbaților la sarcinile legate de familie, inclusiv la îngrijirea copiilor și a altor persoane aflate în întreținere; consideră că ar trebui adoptate măsuri mai eficace pentru a încuraja o repartizare mai egală a responsabilităților familiale între femei și bărbați; |
| --- | --- |

22.

solicită ca partenerii sociali, pe baza raportului Comisiei publicat în februarie 2015, să abordeze deficiențele Directivei privind concediul pentru creșterea copilului în vederea atingerii pe deplin a obiectivelor acesteia în ceea ce privește concilierea vieții profesionale cu cea privată, participarea femeilor pe piața forței de muncă, provocările demografice și participarea bărbaților la sarcinile legate de familie, inclusiv la îngrijirea copiilor și a altor persoane aflate în întreținere; consideră că ar trebui adoptate măsuri mai eficace pentru a încuraja o repartizare mai egală a responsabilităților familiale între femei și bărbați;

| 23. | subliniază că regimurile satisfăcătoare ale concediului pentru creșterea copilului sunt strâns legate de o remunerare corespunzătoare; ia act de faptul că, în cazul în care nu există nicio dispoziție privind concediul sau dispozițiile existente sunt considerate insuficiente, partenerii sociali, prin acorduri colective, pot juca un rol important în stabilirea unor noi dispoziții sau actualizarea celor în vigoare privind concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului; invită statele membre să reexamineze, de comun acord cu partenerii sociali, sistemul lor de compensații financiare pentru concediului pentru creșterea copilului, pentru a ajunge la un nivel care să reprezinte un stimulent pentru un nivel corespunzător și decent de înlocuire a venitului, care să îi încurajeze și pe bărbați să își ia concediu pentru creșterea copilului dincolo de perioada minimă garantată de directivă; |
| --- | --- |

23.

subliniază că regimurile satisfăcătoare ale concediului pentru creșterea copilului sunt strâns legate de o remunerare corespunzătoare; ia act de faptul că, în cazul în care nu există nicio dispoziție privind concediul sau dispozițiile existente sunt considerate insuficiente, partenerii sociali, prin acorduri colective, pot juca un rol important în stabilirea unor noi dispoziții sau actualizarea celor în vigoare privind concediul de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului; invită statele membre să reexamineze, de comun acord cu partenerii sociali, sistemul lor de compensații financiare pentru concediului pentru creșterea copilului, pentru a ajunge la un nivel care să reprezinte un stimulent pentru un nivel corespunzător și decent de înlocuire a venitului, care să îi încurajeze și pe bărbați să își ia concediu pentru creșterea copilului dincolo de perioada minimă garantată de directivă;

| 24. | consideră că promovarea dreptului fiecărei persoane la concediu și a acțiunilor pozitive care vizează promovarea rolului taților este esențială pentru a ajunge la o reconciliere echilibrată din punctul de vedere al genului a vieții profesionale și a celei private; |
| --- | --- |

24.

consideră că promovarea dreptului fiecărei persoane la concediu și a acțiunilor pozitive care vizează promovarea rolului taților este esențială pentru a ajunge la o reconciliere echilibrată din punctul de vedere al genului a vieții profesionale și a celei private;

| 25. | solicită Comisiei și partenerilor sociali să ia în considerare posibilitatea de a extinde în mod corespunzător această perioadă minimă a concediului pentru creșterea copilului de la patru la cel puțin șase luni, pentru a garanta o mai bună conciliere a vieții profesionale și a celei private; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei și partenerilor sociali să ia în considerare posibilitatea de a extinde în mod corespunzător această perioadă minimă a concediului pentru creșterea copilului de la patru la cel puțin șase luni, pentru a garanta o mai bună conciliere a vieții profesionale și a celei private;

| 26. | subliniază că o mai bună coordonare, coerență și accesibilitate a sistemelor de concedii (de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului) din statele membre cresc rata de participare și eficiența globală; subliniază, în acest sens, că adoptarea unei directive europene privind un concediu de paternitate minim de două săptămâni este esențială și urgentă; |
| --- | --- |

26.

subliniază că o mai bună coordonare, coerență și accesibilitate a sistemelor de concedii (de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului) din statele membre cresc rata de participare și eficiența globală; subliniază, în acest sens, că adoptarea unei directive europene privind un concediu de paternitate minim de două săptămâni este esențială și urgentă;

| 27. | subliniază necesitatea de a prelungi perioada în care ambii părinți își pot exercita dreptul la concediul pentru creșterea copilului; solicită Comisiei și partenerilor sociali să crească vârsta copilului până la care se poate lua concediu pentru creșterea copilului și să țină seama, de asemenea, de posibilitatea de a prelungi, dincolo de vârsta obligatorie a copilului prevăzută în directivă, concediul pentru creșterea copilului în cazul părinților care au copii cu handicap sau copii care suferă de boli cronice; |
| --- | --- |

27.

subliniază necesitatea de a prelungi perioada în care ambii părinți își pot exercita dreptul la concediul pentru creșterea copilului; solicită Comisiei și partenerilor sociali să crească vârsta copilului până la care se poate lua concediu pentru creșterea copilului și să țină seama, de asemenea, de posibilitatea de a prelungi, dincolo de vârsta obligatorie a copilului prevăzută în directivă, concediul pentru creșterea copilului în cazul părinților care au copii cu handicap sau copii care suferă de boli cronice;

| 28. | invită statele membre și partenerii sociali să încerce să elimine numeroasele obstacole din calea întoarcerii la locul de muncă după o perioadă îndelungată de concediu pentru creșterea copilului, pentru ca acest concediu să nu mai fie o capcană care să ducă la excluderea de pe piața muncii; reamintește, în acest context, că egalitatea dintre femei și bărbați nu poate fi realizată decât prin intermediul unei redistribuiri echitabile a muncii remunerate și neremunerate, precum și a responsabilităților profesionale, familiale și de îngrijire; |
| --- | --- |

28.

invită statele membre și partenerii sociali să încerce să elimine numeroasele obstacole din calea întoarcerii la locul de muncă după o perioadă îndelungată de concediu pentru creșterea copilului, pentru ca acest concediu să nu mai fie o capcană care să ducă la excluderea de pe piața muncii; reamintește, în acest context, că egalitatea dintre femei și bărbați nu poate fi realizată decât prin intermediul unei redistribuiri echitabile a muncii remunerate și neremunerate, precum și a responsabilităților profesionale, familiale și de îngrijire;

| 29. | invită statele membre să depună în continuare eforturi pentru a asigura o mai mare convergență în ceea ce privește schimbul de bune practici în materie de conciliere a vieții profesionale și a vieții personale, acordând o atenție deosebită politicilor care sprijină intrarea, menținerea și reîntoarcerea mamelor pe piața muncii și care cresc ponderea taților care își iau concediu de creștere a copilului; încurajează Comisia, precum și statele membre, să monitorizeze și să promoveze aceste acțiuni; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să depună în continuare eforturi pentru a asigura o mai mare convergență în ceea ce privește schimbul de bune practici în materie de conciliere a vieții profesionale și a vieții personale, acordând o atenție deosebită politicilor care sprijină intrarea, menținerea și reîntoarcerea mamelor pe piața muncii și care cresc ponderea taților care își iau concediu de creștere a copilului; încurajează Comisia, precum și statele membre, să monitorizeze și să promoveze aceste acțiuni;

| 30. | consideră că, pentru a îndeplini obiectivele de la Barcelona, pe lângă măsurile legislative menite să promoveze echilibrul dintre viața profesională și cea privată, statele membre, sprijinite financiar prin diferite instrumente europene, ar trebui să se concentreze pe introducerea unor servicii de îngrijire a copiilor de calitate, destinate tuturor, accesibile și abordabile ca preț, care să fie disponibile din momentul în care părintele decide să revină pe piața forței de muncă, acordând o atenție deosebită familiilor sărace sau care se confruntă cu riscul de excluziune socială; |
| --- | --- |

30.

consideră că, pentru a îndeplini obiectivele de la Barcelona, pe lângă măsurile legislative menite să promoveze echilibrul dintre viața profesională și cea privată, statele membre, sprijinite financiar prin diferite instrumente europene, ar trebui să se concentreze pe introducerea unor servicii de îngrijire a copiilor de calitate, destinate tuturor, accesibile și abordabile ca preț, care să fie disponibile din momentul în care părintele decide să revină pe piața forței de muncă, acordând o atenție deosebită familiilor sărace sau care se confruntă cu riscul de excluziune socială;

| 31. | invită statele membre să sensibilizeze în mai mare măsură părinții cu privire la beneficiile participării la programe de educație și îngrijire destinate copiilor preșcolari, atât pentru copii, cât și pentru ei înșiși; invită statele membre să-și adapteze criteriile de concepere și eligibilitate a serviciilor de educare și îngrijire de calitate și favorabile incluziunii destinate copiilor preșcolari în funcție de formele de muncă tot mai diversificate, ajutându-i astfel pe părinți să-și respecte angajamentele profesionale sau să-și găsească un loc de muncă, menținând, în același timp, un accent puternic pe interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre să sensibilizeze în mai mare măsură părinții cu privire la beneficiile participării la programe de educație și îngrijire destinate copiilor preșcolari, atât pentru copii, cât și pentru ei înșiși; invită statele membre să-și adapteze criteriile de concepere și eligibilitate a serviciilor de educare și îngrijire de calitate și favorabile incluziunii destinate copiilor preșcolari în funcție de formele de muncă tot mai diversificate, ajutându-i astfel pe părinți să-și respecte angajamentele profesionale sau să-și găsească un loc de muncă, menținând, în același timp, un accent puternic pe interesul superior al copilului;

| 32. | consideră că o abordare integrată a egalității de gen – inclusiv adoptarea unor politici care să urmărească depășirea rolurilor stereotipe de gen – și concilierea vieții profesionale și a celei private în cadrul tuturor viitoarelor inițiative ale UE ar face acest proces mai coerent și mai transparent și ar contribui la promovarea unui echilibru între viața profesională și cea privată; invită Comisia și statele membre să sensibilizeze societatea cu privire la drepturile și căile de atac în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și viața privată; |
| --- | --- |

32.

consideră că o abordare integrată a egalității de gen – inclusiv adoptarea unor politici care să urmărească depășirea rolurilor stereotipe de gen – și concilierea vieții profesionale și a celei private în cadrul tuturor viitoarelor inițiative ale UE ar face acest proces mai coerent și mai transparent și ar contribui la promovarea unui echilibru între viața profesională și cea privată; invită Comisia și statele membre să sensibilizeze societatea cu privire la drepturile și căile de atac în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și viața privată;

| 33. | invită Comisia să măsoare influența pozitivă a inițiativelor în ceea ce privește îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, pentru a reechilibra asumarea responsabilităților familiale, de îngrijire și casnice și pentru a extinde responsabilitățile deosebite ale persoanelor care îngrijesc copii cu handicap, aflați într-o poziție de dependență și/sau care fac parte din grupuri și categorii defavorizate; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să măsoare influența pozitivă a inițiativelor în ceea ce privește îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, pentru a reechilibra asumarea responsabilităților familiale, de îngrijire și casnice și pentru a extinde responsabilitățile deosebite ale persoanelor care îngrijesc copii cu handicap, aflați într-o poziție de dependență și/sau care fac parte din grupuri și categorii defavorizate;

o

o o

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0068.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0218.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0207.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(5)  http://www.oecd.org/gender/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/social-policies/international-womens-day-2016-the-campaign-for-equality-continues

(7)  Peter Moss în the 10th International Review of Leave Policies and Related Research 2014, iunie 2014, p. 39.

(8)  https://www.cipd.co.uk/binaries/zero-hours-contracts_2013-myth-reality.pdf

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/61

---

P8_TA(2016)0227

Prevenirea și combaterea traficului de persoane

Rezoluţia Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la implementarea dintr-o perspectivă de gen a Directivei 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (2015/2118(INI))

(2018/C 076/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 79 și 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 79 și 83 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 3, 5 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 5 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), în special articolul 6, care urmărește combaterea tuturor formelor de trafic de femei și de exploatare a prostituției femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), în special articolul 6, care urmărește combaterea tuturor formelor de trafic de femei și de exploatare a prostituției femeilor,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1949 pentru suprimarea traficului de persoane și a exploatării prostituirii semenilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1949 pentru suprimarea traficului de persoane și a exploatării prostituirii semenilor,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acestora, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing+5 (2000), Beijing + 10 (2005) și Beijing + 15 (2010) și a conferinței de revizuire Beijing + 20, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing și Platforma de acțiune, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acestora, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite Beijing+5 (2000), Beijing + 10 (2005) și Beijing + 15 (2010) și a conferinței de revizuire Beijing + 20,

| — | având în vedere Protocolul din anul 2000 privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special traficul de femei și copii, (și mai ales definiția traficului de ființe umane, convenită la nivel internațional), venit în completarea Convenției Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul din anul 2000 privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special traficul de femei și copii, (și mai ales definiția traficului de ființe umane, convenită la nivel internațional), venit în completarea Convenției Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului și Protocolul facultativ la Convenția cu privire la drepturile copilului (CDC), referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă, precum și Rezoluția Parlamentului European din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de-a 25-a aniversare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului și Protocolul facultativ la Convenția cu privire la drepturile copilului (CDC), referitor la vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă, precum și Rezoluția Parlamentului European din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de-a 25-a aniversare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (1),

| — | având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Oviedo privind drepturile omului și biomedicina,

| — | având în vedere Convenția de la Haga privind adopția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga privind adopția,

| — | având în vedere comentariul comun al ONU privind directiva UE privind prevenirea și combaterea traficului de ființe umane și protejarea victimelor, care cere să se acorde protecție internațională pentru victimele traficului de ființe umane, acordând atenție aspectelor de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere comentariul comun al ONU privind directiva UE privind prevenirea și combaterea traficului de ființe umane și protejarea victimelor, care cere să se acorde protecție internațională pentru victimele traficului de ființe umane, acordând atenție aspectelor de gen,

| — | având în vedere Convenția nr. 29 a OIM privind munca forțată sau obligatorie, al cărei articol 2 definește munca forțată, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 29 a OIM privind munca forțată sau obligatorie, al cărei articol 2 definește munca forțată,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și recomandările Consiliului Europei în acest domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și recomandările Consiliului Europei în acest domeniu,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/2219 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și de abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/2219 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii (CEPOL) și de înlocuire și de abrogare a Deciziei 2005/681/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (3),

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (4),

| — | având în vedere Directiva 2009/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 de stabilire a standardelor minime pentru sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009 de stabilire a standardelor minime pentru sancțiunile și măsurile la adresa angajatorilor de resortisanți din țări terțe aflați în situație de ședere ilegală (5),

| — | având în vedere Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situația de ședere ilegală (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situația de ședere ilegală (6),

| — | având în vedere Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigrației ilegale și care cooperează cu autoritățile competente (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului de persoane sau care au făcut obiectul unei facilitări a imigrației ilegale și care cooperează cu autoritățile competente (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016)” (COM(2012)0286), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Strategia UE în vederea eradicării traficului de persoane (2012-2016)” (COM(2012)0286),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport de evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane” (SWD(2014)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport de evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane” (SWD(2014)0318),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere Raportul Europol privind situația din Europa: traficul de ființe umane în UE (februarie 2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Europol privind situația din Europa: traficul de ființe umane în UE (februarie 2016),

| — | având în vedere raportul Eurostat intitulat „Traficul de ființe umane”, ediția 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurostat intitulat „Traficul de ființe umane”, ediția 2015,

| — | având în vedere studiul intitulat „Evaluarea implementării la nivel european a Directivei 2011/36/UE”, elaborat de Direcția Generală Servicii de cercetare parlamentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Evaluarea implementării la nivel european a Directivei 2011/36/UE”, elaborat de Direcția Generală Servicii de cercetare parlamentară,

| — | având în vedere studiul privind dimensiunea de gen a traficului de ființe umane, comandat de Comisie în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul privind dimensiunea de gen a traficului de ființe umane, comandat de Comisie în 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 februarie 2014 referitoare la exploatarea sexuală și prostituția – impactul acestora asupra egalității de gen (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitate de gen și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0144/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitate de gen și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0144/2016),

| A. | întrucât traficul de ființe umane reprezintă o încălcare extrem de gravă a drepturilor fundamentale, după cum indică articolul 5 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, o încălcare a demnității umane și a integrității fizice și psihologice, care produce efecte grave care au adesea un impact pe viață, precum și o formă gravă de criminalitate, deseori organizată, determinată de cererea ridicată și de profiturile mari, estimate la 150 miliarde USD anual (11), care subminează statul de drept; întrucât diferențele între legislațiile din statele membre facilitează în mare măsură activitățile crimei organizate, există încă un risc prea mic de urmărire penală, iar sancțiunile aplicate pentru a descuraja această crimă sunt insuficiente în comparație cu profiturile potențial ridicate; |
| --- | --- |

A.

întrucât traficul de ființe umane reprezintă o încălcare extrem de gravă a drepturilor fundamentale, după cum indică articolul 5 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, o încălcare a demnității umane și a integrității fizice și psihologice, care produce efecte grave care au adesea un impact pe viață, precum și o formă gravă de criminalitate, deseori organizată, determinată de cererea ridicată și de profiturile mari, estimate la 150 miliarde USD anual (11), care subminează statul de drept; întrucât diferențele între legislațiile din statele membre facilitează în mare măsură activitățile crimei organizate, există încă un risc prea mic de urmărire penală, iar sancțiunile aplicate pentru a descuraja această crimă sunt insuficiente în comparație cu profiturile potențial ridicate;

| B. | întrucât traficul de ființe umane este definit la articolul 2 din Directiva 2011/36/UE drept recrutarea, transportul, transferul, adăpostirea sau primirea de persoane, inclusiv schimbul sau transferul de control asupra persoanelor în cauză, efectuate sub amenințare sau prin uz de forță sau prin alte forme de constrângere, prin răpire, prin fraudă, prin înșelăciune, prin abuz de putere sau profitând de starea de vulnerabilitate sau prin oferirea sau primirea de bani sau de alte foloase pentru a obține consimțământul unei persoane care deține controlul asupra alteia, în vederea exploatării; întrucât exploatarea include cel puțin exploatarea prostituției altor persoane sau alte forme de exploatare sexuală, munca sau serviciile forțate, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, aservirea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe; |
| --- | --- |

B.

întrucât traficul de ființe umane este definit la articolul 2 din Directiva 2011/36/UE drept recrutarea, transportul, transferul, adăpostirea sau primirea de persoane, inclusiv schimbul sau transferul de control asupra persoanelor în cauză, efectuate sub amenințare sau prin uz de forță sau prin alte forme de constrângere, prin răpire, prin fraudă, prin înșelăciune, prin abuz de putere sau profitând de starea de vulnerabilitate sau prin oferirea sau primirea de bani sau de alte foloase pentru a obține consimțământul unei persoane care deține controlul asupra alteia, în vederea exploatării; întrucât exploatarea include cel puțin exploatarea prostituției altor persoane sau alte forme de exploatare sexuală, munca sau serviciile forțate, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, aservirea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe;

| C. | întrucât traficul de persoane îmbracă forme foarte diferite la nivelul mai multor activități legale și ilegale, inclusiv, dar fără a se limita la, agricultură, procesarea alimentelor, industria sexuală, activitățile casnice, industria prelucrătoare, îngrijirea, serviciile de curățenie, alte industrii (mai ales în industria serviciilor), cerșetoria forțată, adopțiile ilegale, căsătoriile forțate, prostituția forțată și comerțul cu organe umane; |
| --- | --- |

C.

întrucât traficul de persoane îmbracă forme foarte diferite la nivelul mai multor activități legale și ilegale, inclusiv, dar fără a se limita la, agricultură, procesarea alimentelor, industria sexuală, activitățile casnice, industria prelucrătoare, îngrijirea, serviciile de curățenie, alte industrii (mai ales în industria serviciilor), cerșetoria forțată, adopțiile ilegale, căsătoriile forțate, prostituția forțată și comerțul cu organe umane;

| D. | întrucât, așa cum se afirmă în comentariul comun al ONU privind Directiva UE – O abordare bazată pe drepturile omului (2011), mai multe agenții ale ONU reamintesc că ar trebui recunoscut traficul de bărbați și femei și ar trebui analizate similitudinile și diferențele dintre experiențele femeilor și cele bărbaților referitoare la vulnerabilități și încălcări; |
| --- | --- |

D.

întrucât, așa cum se afirmă în comentariul comun al ONU privind Directiva UE – O abordare bazată pe drepturile omului (2011), mai multe agenții ale ONU reamintesc că ar trebui recunoscut traficul de bărbați și femei și ar trebui analizate similitudinile și diferențele dintre experiențele femeilor și cele bărbaților referitoare la vulnerabilități și încălcări;

| E. | întrucât actuala criză a refugiaților a evidențiat lipsa unor instrumente corespunzătoare la nivel european pentru combaterea comună a traficului de ființe umane, practicat mai ales pentru exploatarea sexuală a femeilor și a copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât actuala criză a refugiaților a evidențiat lipsa unor instrumente corespunzătoare la nivel european pentru combaterea comună a traficului de ființe umane, practicat mai ales pentru exploatarea sexuală a femeilor și a copiilor;

| F. | întrucât o strategie „universală” nu este eficientă și întrucât diferitele forme de trafic, precum traficul pentru exploatare sexuală, traficul pentru exploatarea prin muncă și traficul de copii, trebuie abordate prin măsuri de politică specifice și adaptate; |
| --- | --- |

F.

întrucât o strategie „universală” nu este eficientă și întrucât diferitele forme de trafic, precum traficul pentru exploatare sexuală, traficul pentru exploatarea prin muncă și traficul de copii, trebuie abordate prin măsuri de politică specifice și adaptate;

| G. | întrucât Directiva 2011/36/UE (denumită în continuare „directiva”) ar trebui apreciată pentru abordarea sa centrată pe drepturile omului și pe victime, deoarece victimele traficului de ființe umane au o serie de drepturi și beneficiază de anumite servicii conform dreptului internațional, indiferent de dorința sau capacitatea lor de a participa la procedurile penale (conform articolului 11 alineatul (3) din directivă); |
| --- | --- |

G.

întrucât Directiva 2011/36/UE (denumită în continuare „directiva”) ar trebui apreciată pentru abordarea sa centrată pe drepturile omului și pe victime, deoarece victimele traficului de ființe umane au o serie de drepturi și beneficiază de anumite servicii conform dreptului internațional, indiferent de dorința sau capacitatea lor de a participa la procedurile penale (conform articolului 11 alineatul (3) din directivă);

| H. | întrucât toate serviciile de asistență pentru victimele traficului de ființe umane trebuie să fie cu adevărat necondiționate și să garanteze absența unei victimizări mai mari; |
| --- | --- |

H.

întrucât toate serviciile de asistență pentru victimele traficului de ființe umane trebuie să fie cu adevărat necondiționate și să garanteze absența unei victimizări mai mari;

| I. | întrucât traficul de ființe umane, pe de o parte, este rezultatul inegalităților globale economice și sociale iar, pe de altă parte, este exacerbat de inegalitățile între femei și bărbați la nivelul societății; |
| --- | --- |

I.

întrucât traficul de ființe umane, pe de o parte, este rezultatul inegalităților globale economice și sociale iar, pe de altă parte, este exacerbat de inegalitățile între femei și bărbați la nivelul societății;

| J. | întrucât ultimele statistici demonstrează că majoritatea victimelor traficului de ființe umane sunt femei; întrucât genul în sine nu creează în mod inerent o vulnerabilitate și întrucât există mai mulți factori care contribuie la crearea unei situații de vulnerabilitate pentru fete și femei, inclusiv sărăcia, excluziunea socială, sexismul și discriminarea; |
| --- | --- |

J.

întrucât ultimele statistici demonstrează că majoritatea victimelor traficului de ființe umane sunt femei; întrucât genul în sine nu creează în mod inerent o vulnerabilitate și întrucât există mai mulți factori care contribuie la crearea unei situații de vulnerabilitate pentru fete și femei, inclusiv sărăcia, excluziunea socială, sexismul și discriminarea;

| K. | întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % dintre victimele înregistrate ale traficului de ființe umane (12), iar acest lucru poate fi atribuit parțial violenței și discriminării structurale împotriva femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % dintre victimele înregistrate ale traficului de ființe umane (12), iar acest lucru poate fi atribuit parțial violenței și discriminării structurale împotriva femeilor și fetelor;

| L. | întrucât cererea pentru femei, fete, bărbați și băieți în industria prostituției reprezintă un factor determinant pentru traficul de persoane în scopul exploatării sexuale; întrucât cererea de forță de muncă ieftină și incapacitatea de a garanta drepturile lucrătorilor sunt factori determinanți pentru traficul de persoane în scopul exploatării forței de muncă; |
| --- | --- |

L.

întrucât cererea pentru femei, fete, bărbați și băieți în industria prostituției reprezintă un factor determinant pentru traficul de persoane în scopul exploatării sexuale; întrucât cererea de forță de muncă ieftină și incapacitatea de a garanta drepturile lucrătorilor sunt factori determinanți pentru traficul de persoane în scopul exploatării forței de muncă;

| M. | întrucât toleranța societății față de inegalitatea de gen și față de violența asupra femeilor și fetelor, precum și absența conștientizării publice cu privire la problemele asociate traficului de ființe umane perpetuează un mediu permisiv pentru acest fenomen; |
| --- | --- |

M.

întrucât toleranța societății față de inegalitatea de gen și față de violența asupra femeilor și fetelor, precum și absența conștientizării publice cu privire la problemele asociate traficului de ființe umane perpetuează un mediu permisiv pentru acest fenomen;

| N. | întrucât tipurile de prostituție în care se regăsesc cel mai des cazurile de trafic de ființe umane, cum ar fi prostituția stradală, au scăzut în țările care incriminează cumpărarea de servicii sexuale și activitățile care generează profituri din prostituția altora; |
| --- | --- |

N.

întrucât tipurile de prostituție în care se regăsesc cel mai des cazurile de trafic de ființe umane, cum ar fi prostituția stradală, au scăzut în țările care incriminează cumpărarea de servicii sexuale și activitățile care generează profituri din prostituția altora;

| O. | întrucât traficul de femei, fete, bărbați și băieți pentru exploatare sexuală a scăzut în țările care incriminează cererea de astfel de servicii, din care fac parte și intermedierea și cumpărarea de servicii sexuale; |
| --- | --- |

O.

întrucât traficul de femei, fete, bărbați și băieți pentru exploatare sexuală a scăzut în țările care incriminează cererea de astfel de servicii, din care fac parte și intermedierea și cumpărarea de servicii sexuale;

| P. | întrucât un număr disproporționat de victime ale traficului de persoane provin din grupurile minoritare și imigrante, precum populația romă, acestea fiind marginalizate social și economic; |
| --- | --- |

P.

întrucât un număr disproporționat de victime ale traficului de persoane provin din grupurile minoritare și imigrante, precum populația romă, acestea fiind marginalizate social și economic;

| Q. | întrucât stereotipurile și discriminarea de gen aduc prejudicii tuturor, bărbații fiind mai puțin dispuși să admită că au fost victime ale exploatării; |
| --- | --- |

Q.

întrucât stereotipurile și discriminarea de gen aduc prejudicii tuturor, bărbații fiind mai puțin dispuși să admită că au fost victime ale exploatării;

| R. | întrucât capacitarea socială și economică a femeilor și a grupurilor minoritare ar reduce vulnerabilitatea acestora în fața traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

R.

întrucât capacitarea socială și economică a femeilor și a grupurilor minoritare ar reduce vulnerabilitatea acestora în fața traficului de ființe umane;

| S. | întrucât identificarea victimelor este în continuare problematică și întrucât, pentru a ajuta victimele traficului de persoane și pentru a urmări penal și a condamna traficanții, trebuie să se consolideze sprijinul și protecția victimelor, inclusiv dreptul lor de a locui și munci în statul membru în care au fost supuse traficului, concomitent cu îmbunătățirea accesului la justiție și la compensații; |
| --- | --- |

S.

întrucât identificarea victimelor este în continuare problematică și întrucât, pentru a ajuta victimele traficului de persoane și pentru a urmări penal și a condamna traficanții, trebuie să se consolideze sprijinul și protecția victimelor, inclusiv dreptul lor de a locui și munci în statul membru în care au fost supuse traficului, concomitent cu îmbunătățirea accesului la justiție și la compensații;

| T. | întrucât copiii reprezintă aproximativ 16 % (13) dintre victimele înregistrate ale traficului de persoane, iar fetele până la 13 % (14) și întrucât aceștia sunt deosebit de vulnerabili, copiii victime ale traficului de ființe umane fiind marcați de traume grave fizice, psihologice și emoționale pe termen lung; |
| --- | --- |

T.

întrucât copiii reprezintă aproximativ 16 % (13) dintre victimele înregistrate ale traficului de persoane, iar fetele până la 13 % (14) și întrucât aceștia sunt deosebit de vulnerabili, copiii victime ale traficului de ființe umane fiind marcați de traume grave fizice, psihologice și emoționale pe termen lung;

| U. | întrucât 70 % dintre victimele identificate ale traficului de ființe umane și 70 % dintre suspecții traficanți în UE sunt cetățeni ai UE, iar majoritatea victimelor raportate de exploatare sexuală sunt cetățene ale UE din Europa Centrală și de Est (15); întrucât trebuie să se țină cont de informațiile statistice când se elaborează sisteme de identificare pentru mai buna identificare a tuturor victimelor traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

U.

întrucât 70 % dintre victimele identificate ale traficului de ființe umane și 70 % dintre suspecții traficanți în UE sunt cetățeni ai UE, iar majoritatea victimelor raportate de exploatare sexuală sunt cetățene ale UE din Europa Centrală și de Est (15); întrucât trebuie să se țină cont de informațiile statistice când se elaborează sisteme de identificare pentru mai buna identificare a tuturor victimelor traficului de ființe umane;

| V. | întrucât majoritatea victimelor înregistrate sunt femei și fete traficate pentru exploatare sexuală, ele constituind până la 95 % dintre victimele traficului în scopul exploatării sexuale (16); întrucât traficul este o formă de violență împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

V.

întrucât majoritatea victimelor înregistrate sunt femei și fete traficate pentru exploatare sexuală, ele constituind până la 95 % dintre victimele traficului în scopul exploatării sexuale (16); întrucât traficul este o formă de violență împotriva femeilor și a fetelor;

| W. | întrucât traficul de ființe umane este un fenomen complex și transnațional, care poate fi combătut eficient numai dacă instituțiile UE și statele membre conlucrează într-o manieră coordonată, pentru a preveni selectarea celei mai favorabile instanțe („forum shopping”) de către grupurile infracționale, concentrându-se însă asupra identificării și protejării victimelor potențiale și reale, cu o perspectivă transectorială; întrucât există o distincție clară între traficul de ființe umane și introducerea ilegală de persoane, dar ar trebui să se acorde o atenție specială solicitanților de azil, migranților și altor grupuri vulnerabile, mai ales copiilor, minorilor neînsoțiți și femeilor, aceștia fiind deosebit de vulnerabili la exploatare și la o mai mare victimizare; |
| --- | --- |

W.

întrucât traficul de ființe umane este un fenomen complex și transnațional, care poate fi combătut eficient numai dacă instituțiile UE și statele membre conlucrează într-o manieră coordonată, pentru a preveni selectarea celei mai favorabile instanțe („forum shopping”) de către grupurile infracționale, concentrându-se însă asupra identificării și protejării victimelor potențiale și reale, cu o perspectivă transectorială; întrucât există o distincție clară între traficul de ființe umane și introducerea ilegală de persoane, dar ar trebui să se acorde o atenție specială solicitanților de azil, migranților și altor grupuri vulnerabile, mai ales copiilor, minorilor neînsoțiți și femeilor, aceștia fiind deosebit de vulnerabili la exploatare și la o mai mare victimizare;

| X. | întrucât se consideră frecvent că traficul de ființe umane este practicat numai de grupuri infracționale organizate, însă în realitate autorii pot fi și membri ai familiei victimei, prieteni, rude, parteneri de viață și angajatori obișnuiți ai acesteia; |
| --- | --- |

X.

întrucât se consideră frecvent că traficul de ființe umane este practicat numai de grupuri infracționale organizate, însă în realitate autorii pot fi și membri ai familiei victimei, prieteni, rude, parteneri de viață și angajatori obișnuiți ai acesteia;

| Y. | întrucât majoritatea (70 %) traficanților suspectați, urmăriți și condamnați sunt bărbați, însă traficantele reprezintă o minoritate semnificativă (29 %) și pot juca un rol important în traficul de ființe umane (17), în special în cazul traficului de copii; |
| --- | --- |

Y.

întrucât majoritatea (70 %) traficanților suspectați, urmăriți și condamnați sunt bărbați, însă traficantele reprezintă o minoritate semnificativă (29 %) și pot juca un rol important în traficul de ființe umane (17), în special în cazul traficului de copii;

| Z. | întrucât, pentru a fi eficient, orice act legislativ privind combaterea traficului trebuie să fie însoțit de o schimbare culturală clară, de la o cultură a impunității la o cultură a toleranței zero față de traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, pentru a fi eficient, orice act legislativ privind combaterea traficului trebuie să fie însoțit de o schimbare culturală clară, de la o cultură a impunității la o cultură a toleranței zero față de traficul de ființe umane;

| AA. | întrucât, frecvent, victimele nu își cunosc propriile drepturi și nici cum să și le exercite efectiv; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, frecvent, victimele nu își cunosc propriile drepturi și nici cum să și le exercite efectiv;

| AB. | întrucât traficul de ființe umane, ca noțiune, este diferit de sclavie și de discuțiile mai ample privind exploatarea; întrucât nu toate tipurile de exploatare se circumscriu traficului de ființe umane, |
| --- | --- |

AB.

întrucât traficul de ființe umane, ca noțiune, este diferit de sclavie și de discuțiile mai ample privind exploatarea; întrucât nu toate tipurile de exploatare se circumscriu traficului de ființe umane,

Evaluarea generală a măsurilor adoptate pentru abordarea dimensiunii de gen a traficului de ființe umane în aplicarea directivei

| 1. | observă că Directiva 2011/36/UE trebuia să fie transpusă în legislațiile naționale ale statelor membre până la 6 aprilie 2013 și că toate statele membre, cu excepția unuia, au notificat Comisia cu privire la transpunerea directivei în legislația națională; |
| --- | --- |

1.

observă că Directiva 2011/36/UE trebuia să fie transpusă în legislațiile naționale ale statelor membre până la 6 aprilie 2013 și că toate statele membre, cu excepția unuia, au notificat Comisia cu privire la transpunerea directivei în legislația națională;

| 2. | solicită statelor membre să accelereze procesul de punere în aplicare completă și corectă a Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia; |
| --- | --- |

2.

solicită statelor membre să accelereze procesul de punere în aplicare completă și corectă a Directivei 2011/36/UE privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia;

| 3. | subliniază că în cadrul legal și politic al UE se recunoaște că traficul are o dimensiune specifică de gen și solicită statelor membre să adopte măsuri specifice de gen (18); reamintește că articolul 1 din directivă subliniază necesitatea de a aplica o perspectivă de gen în traficul de ființe umane; subliniază că femeile și bărbații, fetele și băieții sunt vulnerabili în mod diferit, fiind traficați adesea în scopuri diferite și că măsurile de prevenire, asistență și de sprijin ar trebui, prin urmare, adaptate fiecărui gen; subliniază, în plus, că strategia UE identifică violența împotriva femeilor și inegalitățile de gen drept cauze fundamentale ale traficului și stabilește o serie de măsuri pentru abordarea dimensiunii de gen a traficului; |
| --- | --- |

3.

subliniază că în cadrul legal și politic al UE se recunoaște că traficul are o dimensiune specifică de gen și solicită statelor membre să adopte măsuri specifice de gen (18); reamintește că articolul 1 din directivă subliniază necesitatea de a aplica o perspectivă de gen în traficul de ființe umane; subliniază că femeile și bărbații, fetele și băieții sunt vulnerabili în mod diferit, fiind traficați adesea în scopuri diferite și că măsurile de prevenire, asistență și de sprijin ar trebui, prin urmare, adaptate fiecărui gen; subliniază, în plus, că strategia UE identifică violența împotriva femeilor și inegalitățile de gen drept cauze fundamentale ale traficului și stabilește o serie de măsuri pentru abordarea dimensiunii de gen a traficului;

| 4. | observă că Comisia are obligația de a publica o serie de rapoarte în legătură cu diverse aspecte ale implementării directivei; își exprimă profunda îngrijorare că aceste rapoarte vor fi prezentate cu întârziere, ceea ce transmite un semnal îngrijorător cu privire la prioritățile sale în materie de execuție; invită Comisia să își respecte obligațiile de raportare și calendarul respectiv, după cum se prevede în directivă; |
| --- | --- |

4.

observă că Comisia are obligația de a publica o serie de rapoarte în legătură cu diverse aspecte ale implementării directivei; își exprimă profunda îngrijorare că aceste rapoarte vor fi prezentate cu întârziere, ceea ce transmite un semnal îngrijorător cu privire la prioritățile sale în materie de execuție; invită Comisia să își respecte obligațiile de raportare și calendarul respectiv, după cum se prevede în directivă;

| 5. | reamintește obligația Comisiei, prevăzută la articolul 23 alineatul (1) din Directiva 2011/36/UE, de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, în aprilie 2015, un raport de evaluare privind stadiul adoptării de către statele a măsurilor necesare pentru a se conforma directivei; subliniază că această sarcină de raportare nu a fost finalizată la timp; |
| --- | --- |

5.

reamintește obligația Comisiei, prevăzută la articolul 23 alineatul (1) din Directiva 2011/36/UE, de a prezenta Parlamentului European și Consiliului, în aprilie 2015, un raport de evaluare privind stadiul adoptării de către statele a măsurilor necesare pentru a se conforma directivei; subliniază că această sarcină de raportare nu a fost finalizată la timp;

| 6. | subliniază că dimensiunea de gen trebuie monitorizată atent n implementarea legislației UE pentru combaterea traficului de ființe umane și invită Comisia să monitorizeze în continuare aceste aspecte în evaluarea sa privind respectarea și aplicarea directivei de către statele membre; |
| --- | --- |

6.

subliniază că dimensiunea de gen trebuie monitorizată atent n implementarea legislației UE pentru combaterea traficului de ființe umane și invită Comisia să monitorizeze în continuare aceste aspecte în evaluarea sa privind respectarea și aplicarea directivei de către statele membre;

| 7. | apreciază activitatea fructuoasă a Coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane în colectarea de cunoștințe și probe vizând diferite aspecte ale traficului de ființe umane, inclusiv studiile privind aspectele de gen și vulnerabilitatea deosebită a copiilor; consideră însă că, pentru a accelera reacția UE la traficul de persoane, mandatul coordonatorului ar trebui extins. |
| --- | --- |

7.

apreciază activitatea fructuoasă a Coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane în colectarea de cunoștințe și probe vizând diferite aspecte ale traficului de ființe umane, inclusiv studiile privind aspectele de gen și vulnerabilitatea deosebită a copiilor; consideră însă că, pentru a accelera reacția UE la traficul de persoane, mandatul coordonatorului ar trebui extins.

| 8. | regretă faptul că autoritățile de asigurare a respectării legii din statele membre nu valorifică la maximum capacitățile Europol pentru a mări schimburile de informații cu Europol, astfel încât să se poată stabili legături între anchetele din diferite state membre și să se poată obține o imagine generală mai amplă privind rețelele de criminalitate organizată, active în UE, care prezintă cele mai mari amenințări; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că autoritățile de asigurare a respectării legii din statele membre nu valorifică la maximum capacitățile Europol pentru a mări schimburile de informații cu Europol, astfel încât să se poată stabili legături între anchetele din diferite state membre și să se poată obține o imagine generală mai amplă privind rețelele de criminalitate organizată, active în UE, care prezintă cele mai mari amenințări;

| 9. | salută crearea de către Comisie a unei pagini web împotriva traficului, care conține o bază de date a proiectelor finanțate de UE în UE și în alte regiuni, informații actualizate privind măsurile legale și politice ale UE, măsuri împotriva traficului de ființe umane în statele membre, oportunități de finanțare și inițiative ale UE; |
| --- | --- |

9.

salută crearea de către Comisie a unei pagini web împotriva traficului, care conține o bază de date a proiectelor finanțate de UE în UE și în alte regiuni, informații actualizate privind măsurile legale și politice ale UE, măsuri împotriva traficului de ființe umane în statele membre, oportunități de finanțare și inițiative ale UE;

| 10. | subliniază că este important să se dețină informații clare și consistente pentru victime și pentru funcționarii din teren care pot intra în contact cu acestea, pentru forțele de securitate, pentru autoritățile judiciare, poliție și serviciile sociale, inclusiv informații privind drepturile referitoare la asistența de urgență, la tratamentele medicale și la îngrijirea sănătății, permisele de ședere, drepturile lucrătorilor, accesul la justiție și la un avocat, posibilitățile de a cere o indemnizație, drepturile specifice ale copiilor etc.; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este important să se dețină informații clare și consistente pentru victime și pentru funcționarii din teren care pot intra în contact cu acestea, pentru forțele de securitate, pentru autoritățile judiciare, poliție și serviciile sociale, inclusiv informații privind drepturile referitoare la asistența de urgență, la tratamentele medicale și la îngrijirea sănătății, permisele de ședere, drepturile lucrătorilor, accesul la justiție și la un avocat, posibilitățile de a cere o indemnizație, drepturile specifice ale copiilor etc.;

| 11. | evidențiază, de asemenea, importanța acordării unei atenții mai mari intermediarilor de pe piața muncii, contractanților, subcontractanților și agențiilor de plasare a forței de muncă, îndeosebi în sectoarele cu risc ridicat, ca o modalitate de prevenire a traficului de persoane, în special a traficului care are ca scop exploatarea prin muncă, dar și exploatarea sexuală, disimulat în spatele unor presupuse contracte de servicii hoteliere și de îngrijire a persoanelor; |
| --- | --- |

11.

evidențiază, de asemenea, importanța acordării unei atenții mai mari intermediarilor de pe piața muncii, contractanților, subcontractanților și agențiilor de plasare a forței de muncă, îndeosebi în sectoarele cu risc ridicat, ca o modalitate de prevenire a traficului de persoane, în special a traficului care are ca scop exploatarea prin muncă, dar și exploatarea sexuală, disimulat în spatele unor presupuse contracte de servicii hoteliere și de îngrijire a persoanelor;

| 12. | subliniază că în cadrul juridic și politic al UE privind traficul de persoane sunt înglobate atât dimensiunea interne, cât și cea externă, recunoscând că lupta împotriva traficului, care este o gravă încălcare a drepturilor omului, reprezintă un obiectiv clar al acțiunii externe a UE; subliniază totodată că țările din afara UE sunt adesea țările de origine și tranzit pentru traficul din interiorul UE și că traficul de ființe umane, ca activitate ilegală transfrontalieră, este un domeniu important în cooperarea cu țările terțe; salută, în această privință, faptul că, la solicitarea Consiliului, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă au elaborat un pachet de informații privind activitățile realizate în țările și regiunile prioritare pentru combaterea traficului de ființe umane și o listă cu instrumentele de care dispun UE și statele membre, inclusiv politicile externe care se ocupă de traficul de ființe umane și proiectele finanțate de UE și de statele membre în acest domeniu; solicită statelor membre să coopereze cu Comisia și cu SEAE în combaterea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

12.

subliniază că în cadrul juridic și politic al UE privind traficul de persoane sunt înglobate atât dimensiunea interne, cât și cea externă, recunoscând că lupta împotriva traficului, care este o gravă încălcare a drepturilor omului, reprezintă un obiectiv clar al acțiunii externe a UE; subliniază totodată că țările din afara UE sunt adesea țările de origine și tranzit pentru traficul din interiorul UE și că traficul de ființe umane, ca activitate ilegală transfrontalieră, este un domeniu important în cooperarea cu țările terțe; salută, în această privință, faptul că, la solicitarea Consiliului, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă au elaborat un pachet de informații privind activitățile realizate în țările și regiunile prioritare pentru combaterea traficului de ființe umane și o listă cu instrumentele de care dispun UE și statele membre, inclusiv politicile externe care se ocupă de traficul de ființe umane și proiectele finanțate de UE și de statele membre în acest domeniu; solicită statelor membre să coopereze cu Comisia și cu SEAE în combaterea traficului de ființe umane;

| 13. | consideră că ar trebui să se acorde o atenție specială solicitanților de azil, migranților și altor grupuri vulnerabile, mai ales copiilor, minorilor neînsoțiți și femeilor, aceștia fiind deosebit de vulnerabili în fața traficului; invită Comisia și statele membre să analizeze legătura dintre numărul tot mai mare de refugiați care sosesc și traficul de ființe umane; invită statele membre să își intensifice cooperarea, inclusiv în zonele de criză (hotspot), să identifice potențialele victime, precum și să folosească toate mijloacele de combatere a traficanților și a celor care aduc ilegal persoane, inclusiv îmbunătățirea colectării de date și asigurarea respectării standardelor de protecție existente; reamintește rolul agențiilor și a rețelelor UE în identificarea timpurie a victimelor la granițele UE și în combaterea traficului de ființe umane, iar în acest context, subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse între Europol, Eurojust, autoritățile naționale și țările terțe și prin folosirea ECRIS; cere acordarea de mai multe resurse pentru agențiile JAI, pentru a permite numirea unor ofițeri cu pregătire în problematica de gen, în special în statele membre care se confruntă cu fluxuri migratorii mixte tot mai mari; subliniază că noua abordare de tip „hotspot” cuprinsă în Agenda pentru migrație nu ar trebui să se limiteze la prelucrarea rapidă și eliminarea cazurilor restante, ci ar trebui să cuprindă și o componentă proporțională de combatere a traficului, care să vizeze depistarea efectivă a potențialelor victime; |
| --- | --- |

13.

consideră că ar trebui să se acorde o atenție specială solicitanților de azil, migranților și altor grupuri vulnerabile, mai ales copiilor, minorilor neînsoțiți și femeilor, aceștia fiind deosebit de vulnerabili în fața traficului; invită Comisia și statele membre să analizeze legătura dintre numărul tot mai mare de refugiați care sosesc și traficul de ființe umane; invită statele membre să își intensifice cooperarea, inclusiv în zonele de criză (hotspot), să identifice potențialele victime, precum și să folosească toate mijloacele de combatere a traficanților și a celor care aduc ilegal persoane, inclusiv îmbunătățirea colectării de date și asigurarea respectării standardelor de protecție existente; reamintește rolul agențiilor și a rețelelor UE în identificarea timpurie a victimelor la granițele UE și în combaterea traficului de ființe umane, iar în acest context, subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse între Europol, Eurojust, autoritățile naționale și țările terțe și prin folosirea ECRIS; cere acordarea de mai multe resurse pentru agențiile JAI, pentru a permite numirea unor ofițeri cu pregătire în problematica de gen, în special în statele membre care se confruntă cu fluxuri migratorii mixte tot mai mari; subliniază că noua abordare de tip „hotspot” cuprinsă în Agenda pentru migrație nu ar trebui să se limiteze la prelucrarea rapidă și eliminarea cazurilor restante, ci ar trebui să cuprindă și o componentă proporțională de combatere a traficului, care să vizeze depistarea efectivă a potențialelor victime;

| 14. | invită statele membre să-și evalueze critic înregistrarea refugiaților, precum și serviciile și structurile de îngrijire relevante, deoarece acest grup, în special minorii neînsoțiți, prezintă un risc foarte mare de a fi exploatat de către bandele infracționale, iar apoi traficate; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să-și evalueze critic înregistrarea refugiaților, precum și serviciile și structurile de îngrijire relevante, deoarece acest grup, în special minorii neînsoțiți, prezintă un risc foarte mare de a fi exploatat de către bandele infracționale, iar apoi traficate;

| 15. | consideră că ar trebui acordată mai multă atenție situației victimelor transgen, care se confruntă adesea cu discriminarea, stigmatizarea și amenințări de violență din cauza identității lor de gen; consideră că persoanele transgen ar trebui considerate un grup vulnerabil, deoarece sunt deosebit de expuse riscului de a deveni victime ale traficanților; consideră că acest factor de vulnerabilitate ar trebui luat în considerare atunci când statele membre fac evaluări de risc individuale pentru a se asigura că victimele traficului primesc protecția și îngrijirile adecvate; invită statele membre să asigure pregătirea adecvată a funcționarilor care pot intra în contact cu victimele sau potențialele victime ale traficului de ființe umane, o instruire adecvată legată de situația specifică a victimelor transgen, pentru a fi în măsură să le identifice în mod mai activ și să-și adapteze serviciile de asistență în funcție de nevoile lor; |
| --- | --- |

15.

consideră că ar trebui acordată mai multă atenție situației victimelor transgen, care se confruntă adesea cu discriminarea, stigmatizarea și amenințări de violență din cauza identității lor de gen; consideră că persoanele transgen ar trebui considerate un grup vulnerabil, deoarece sunt deosebit de expuse riscului de a deveni victime ale traficanților; consideră că acest factor de vulnerabilitate ar trebui luat în considerare atunci când statele membre fac evaluări de risc individuale pentru a se asigura că victimele traficului primesc protecția și îngrijirile adecvate; invită statele membre să asigure pregătirea adecvată a funcționarilor care pot intra în contact cu victimele sau potențialele victime ale traficului de ființe umane, o instruire adecvată legată de situația specifică a victimelor transgen, pentru a fi în măsură să le identifice în mod mai activ și să-și adapteze serviciile de asistență în funcție de nevoile lor;

Perspectiva de gen în prevenirea traficului de ființe umane

| 16. | subliniază că, în conformitate cu articolul 11 din directivă, statele membre au obligația de a lua măsurile necesare pentru a aplica mecanisme adecvate care să permită identificarea cât mai devreme a victimelor, precum și acordarea de asistență și sprijin, în cooperare cu organizațiile de sprijin relevante; subliniază necesitatea unei strategii structurate pe patru dimensiuni fundamentale: prevenirea, urmărirea penală, protecția victimelor și parteneriatul pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

16.

subliniază că, în conformitate cu articolul 11 din directivă, statele membre au obligația de a lua măsurile necesare pentru a aplica mecanisme adecvate care să permită identificarea cât mai devreme a victimelor, precum și acordarea de asistență și sprijin, în cooperare cu organizațiile de sprijin relevante; subliniază necesitatea unei strategii structurate pe patru dimensiuni fundamentale: prevenirea, urmărirea penală, protecția victimelor și parteneriatul pe mai multe niveluri;

| 17. | invită statele membre să combată impunitatea, să incrimineze traficul de ființe umane, să se asigure că făptașii sunt aduși în fața justiției și că sancțiunile sunt înăsprite; îndeamnă, prin urmare, statele membre să ratifice toate instrumentele, acordurile și obligațiile juridice internaționale relevante care vor face eforturile de combatere a traficului de persoane mai eficiente, mai coordonate și mai coerente, inclusiv Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

17.

invită statele membre să combată impunitatea, să incrimineze traficul de ființe umane, să se asigure că făptașii sunt aduși în fața justiției și că sancțiunile sunt înăsprite; îndeamnă, prin urmare, statele membre să ratifice toate instrumentele, acordurile și obligațiile juridice internaționale relevante care vor face eforturile de combatere a traficului de persoane mai eficiente, mai coordonate și mai coerente, inclusiv Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane;

| 18. | solicită o abordare consecventă a urmăririi penale a infracțiunilor legate de traficul de ființe umane și îndeamnă statele membre să își intensifice anchetele și urmăririle penale; solicită, în acest sens, ca statele membre să își îmbunătățească cooperarea transfrontalieră și colaborarea cu agențiile UE relevante; |
| --- | --- |

18.

solicită o abordare consecventă a urmăririi penale a infracțiunilor legate de traficul de ființe umane și îndeamnă statele membre să își intensifice anchetele și urmăririle penale; solicită, în acest sens, ca statele membre să își îmbunătățească cooperarea transfrontalieră și colaborarea cu agențiile UE relevante;

| 19. | reamintește că femeile și copiii se pot vedea obligați să întrețină relații sexuale pentru protecție, pentru a supraviețui, pentru a merge mai departe pe traseul migrației și pentru subzistență; subliniază că femeile și copiii care practică sex pentru supraviețuire nu sunt considerați victime ale traficului de ființe umane și, astfel, nu pot primi asistența necesară; |
| --- | --- |

19.

reamintește că femeile și copiii se pot vedea obligați să întrețină relații sexuale pentru protecție, pentru a supraviețui, pentru a merge mai departe pe traseul migrației și pentru subzistență; subliniază că femeile și copiii care practică sex pentru supraviețuire nu sunt considerați victime ale traficului de ființe umane și, astfel, nu pot primi asistența necesară;

| 20. | subliniază că, pentru prevenirea traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți, este important să se creeze canale pentru migrația legală și sigură pentru femei și copii (de exemplu vize umanitare); subliniază, de asemenea, că este important ca țările de destinație să se asigure că femeile migrante, cărora li s-a acordat dreptul de ședere legală în țările respective, au acces la învățarea limbii și la alte mijloace de integrare socială, în special la educație și la pregătire profesională, cu scopul de a-și exercita drepturile cetățenești; |
| --- | --- |

20.

subliniază că, pentru prevenirea traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți, este important să se creeze canale pentru migrația legală și sigură pentru femei și copii (de exemplu vize umanitare); subliniază, de asemenea, că este important ca țările de destinație să se asigure că femeile migrante, cărora li s-a acordat dreptul de ședere legală în țările respective, au acces la învățarea limbii și la alte mijloace de integrare socială, în special la educație și la pregătire profesională, cu scopul de a-și exercita drepturile cetățenești;

| 21. | invită statele membre să folosească tehnici de interviu structurate adecvat cu victimele, care să ajute la reconstituirea precisă a faptelor, fără a exercita concomitent presiune psihologică asupra victimelor, care se află deja într-o stare de teamă și de confuzie; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să folosească tehnici de interviu structurate adecvat cu victimele, care să ajute la reconstituirea precisă a faptelor, fără a exercita concomitent presiune psihologică asupra victimelor, care se află deja într-o stare de teamă și de confuzie;

| 22. | subliniază că toate eforturile de combatere a traficului de ființe umane trebuie să găsească un echilibru între urmărirea penală și responsabilitatea protejării victimelor; observă că sprijinul acordat victimelor joacă un rol important în prevenirea traficului de ființe umane, deoarece victimele care beneficiază de un ajutor adecvat pot să își revină mai ușor după această experiență traumatizantă, pot ajuta la urmărirea penală a infractorilor, la elaborarea unor programe de prevenție și adoptarea unor politici adecvate și, de asemenea, pot evita să fie din nou traficate; |
| --- | --- |

22.

subliniază că toate eforturile de combatere a traficului de ființe umane trebuie să găsească un echilibru între urmărirea penală și responsabilitatea protejării victimelor; observă că sprijinul acordat victimelor joacă un rol important în prevenirea traficului de ființe umane, deoarece victimele care beneficiază de un ajutor adecvat pot să își revină mai ușor după această experiență traumatizantă, pot ajuta la urmărirea penală a infractorilor, la elaborarea unor programe de prevenție și adoptarea unor politici adecvate și, de asemenea, pot evita să fie din nou traficate;

| 23. | subliniază că internetul joacă un rol esențial în traficul de ființe umane și, prin urmare, amplifică provocările în combaterea acestei forme grave de criminalitate organizată; denunță faptul că internetul este din ce în ce mai folosit pentru recrutarea victimelor, în interiorul și în afara UE, prin oferte de muncă false, pentru a face publicitate serviciilor prestate prin exploatarea victimelor și pentru schimburile de informații dintre rețelele infracționale; invită statele membre să se asigure că politicile lor privind combaterea traficului iau în considerare acest fapt, iar eforturile lor de asigurare a respectării legii în domeniul tehnologiilor cibernetice beneficiază de expertiza de gen necesară pentru a preveni și a combate în mod eficient toate formele acestei infracțiuni, mai ales în ceea ce privește traficul în scopul exploatării sexuale; subliniază că ar trebui folosite și noile tehnologii, rețelele de socializare și internetul, pentru o mai bună conștientizare și pentru avertizarea potențialelor victime cu privire la riscurile de a fi traficate; în acest context, invită Comisia să analizeze în continuare rolul internetului în traficul de ființe umane și să informeze în mod corespunzător Parlamentul; |
| --- | --- |

23.

subliniază că internetul joacă un rol esențial în traficul de ființe umane și, prin urmare, amplifică provocările în combaterea acestei forme grave de criminalitate organizată; denunță faptul că internetul este din ce în ce mai folosit pentru recrutarea victimelor, în interiorul și în afara UE, prin oferte de muncă false, pentru a face publicitate serviciilor prestate prin exploatarea victimelor și pentru schimburile de informații dintre rețelele infracționale; invită statele membre să se asigure că politicile lor privind combaterea traficului iau în considerare acest fapt, iar eforturile lor de asigurare a respectării legii în domeniul tehnologiilor cibernetice beneficiază de expertiza de gen necesară pentru a preveni și a combate în mod eficient toate formele acestei infracțiuni, mai ales în ceea ce privește traficul în scopul exploatării sexuale; subliniază că ar trebui folosite și noile tehnologii, rețelele de socializare și internetul, pentru o mai bună conștientizare și pentru avertizarea potențialelor victime cu privire la riscurile de a fi traficate; în acest context, invită Comisia să analizeze în continuare rolul internetului în traficul de ființe umane și să informeze în mod corespunzător Parlamentul;

| 24. | regretă că identificarea victimelor rămâne unul dintre cele mai dificile și incomplete aspecte ale implementării, dar subliniază că acest fapt nu diminuează responsabilitatea statelor membre de a proteja aceste persoane vulnerabile; subliniază că datorită naturii coercitive și înșelătoare a acestei infracțiunii, s-ar putea ca victimele să nu își poată recunoaște propria vulnerabilitate; subliniază că acțiunile pe care victimele traficului sunt obligate să le execute sunt considerate acte criminale în anumite state membre, ceea ce afectează încrederea dintre victime și autorități; reamintește că Directiva 2011/36/UE interzice incriminarea victimelor traficului de persoane; invită statele membre să aplice dintr-o perspectivă de gen articolele 11-17 din Directiva privind protecția și sprijinul victimelor (în special prin creșterea numărului de adăposturi pentru victime și prin consolidarea programelor pentru reintegrarea victimelor în societate) și să aplice integral Directiva 2012/29/UE privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, pentru a asigura sprijinul și asistența necesare victimelor traficului de ființe umane, inclusiv în ceea ce privește dreptul de a locui și de a avea acces la piața muncii în statul membru în care au fost supuse traficului; subliniază că aceste dispoziții nu ar trebui condiționate de depunerea de plângeri de către victime sau de cooperarea în anchetele penale; invită Comisia să consolideze schimbul de bune practici în materie de protejare a victimelor; |
| --- | --- |

24.

regretă că identificarea victimelor rămâne unul dintre cele mai dificile și incomplete aspecte ale implementării, dar subliniază că acest fapt nu diminuează responsabilitatea statelor membre de a proteja aceste persoane vulnerabile; subliniază că datorită naturii coercitive și înșelătoare a acestei infracțiunii, s-ar putea ca victimele să nu își poată recunoaște propria vulnerabilitate; subliniază că acțiunile pe care victimele traficului sunt obligate să le execute sunt considerate acte criminale în anumite state membre, ceea ce afectează încrederea dintre victime și autorități; reamintește că Directiva 2011/36/UE interzice incriminarea victimelor traficului de persoane; invită statele membre să aplice dintr-o perspectivă de gen articolele 11-17 din Directiva privind protecția și sprijinul victimelor (în special prin creșterea numărului de adăposturi pentru victime și prin consolidarea programelor pentru reintegrarea victimelor în societate) și să aplice integral Directiva 2012/29/UE privind stabilirea unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității, pentru a asigura sprijinul și asistența necesare victimelor traficului de ființe umane, inclusiv în ceea ce privește dreptul de a locui și de a avea acces la piața muncii în statul membru în care au fost supuse traficului; subliniază că aceste dispoziții nu ar trebui condiționate de depunerea de plângeri de către victime sau de cooperarea în anchetele penale; invită Comisia să consolideze schimbul de bune practici în materie de protejare a victimelor;

| 25. | subliniază că organizațiile neguvernamentale (ONG) și persoanele care lucrează pentru a proteja și ajuta victimele traficului de ființe umane nu ar trebui trase la răspundere pentru vreo infracțiune; |
| --- | --- |

25.

subliniază că organizațiile neguvernamentale (ONG) și persoanele care lucrează pentru a proteja și ajuta victimele traficului de ființe umane nu ar trebui trase la răspundere pentru vreo infracțiune;

| 26. | este extrem de critic privind faptul că folosirea serviciilor victimelor traficului de ființe umane nu este definită ca infracțiune penală în toate statele membre, dar recunoaște că este greu de demonstrat folosirea în cunoștință de cauză în context judiciar și consideră că acest lucru ar reprezenta un pas important pentru recunoașterea gravității acestei infracțiuni, asigurând un cadru real pentru prevenirea traficului și pentru încetarea culturii impunității; |
| --- | --- |

26.

este extrem de critic privind faptul că folosirea serviciilor victimelor traficului de ființe umane nu este definită ca infracțiune penală în toate statele membre, dar recunoaște că este greu de demonstrat folosirea în cunoștință de cauză în context judiciar și consideră că acest lucru ar reprezenta un pas important pentru recunoașterea gravității acestei infracțiuni, asigurând un cadru real pentru prevenirea traficului și pentru încetarea culturii impunității;

| 27. | invită statele membre să instituie sancțiuni penale aspre pentru infracțiunile de trafic de ființe umane, de sclavie modernă și exploatare; invită statele membre să incrimineze recurgerea cu bună știință la serviciile oferite de victimele traficului, inclusiv de victimele traficului pentru prostituție, exploatarea prostituției altor persoane sau alte forme de exploatare sexuală, munca forțată sau serviciile furnizate sub constrângere, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, servitutea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe. remarcă numărul redus de trimiteri în judecată și de condamnări pentru săvârșirea infracțiunii de trafic de ființe umane la nivel național; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să instituie sancțiuni penale aspre pentru infracțiunile de trafic de ființe umane, de sclavie modernă și exploatare; invită statele membre să incrimineze recurgerea cu bună știință la serviciile oferite de victimele traficului, inclusiv de victimele traficului pentru prostituție, exploatarea prostituției altor persoane sau alte forme de exploatare sexuală, munca forțată sau serviciile furnizate sub constrângere, inclusiv cerșetoria, sclavia sau practicile similare sclaviei, servitutea, exploatarea activităților infracționale sau prelevarea de organe. remarcă numărul redus de trimiteri în judecată și de condamnări pentru săvârșirea infracțiunii de trafic de ființe umane la nivel național;

| 28. | observă că poliția este principala sursă de informații pentru înregistrarea victimelor și atrage atenția asupra necesității unor resurse umane și financiare suficiente, inclusiv cursuri de pregătire specifice și specializate pentru ofițerii de poliție, precum și asupra unui mai bun echilibru de gen la nivelul personalului; subliniază că înregistrarea victimelor traficului de ființe umane prin închisori și centre de detenție în unele state membre demonstrează deficiențe de sistem și de cunoștințe din partea profesioniștilor implicați; insistă că statele membre ale UE trebuie să aplice efectiv legislația împotriva traficului de ființe umane și subliniază, de asemenea, că, pentru îmbunătățirea identificării victimelor și a înțelegerii mijloacelor subtile de trafic, sistemul de justiție penală ar trebui să se concentreze mai mult asupra dinamicii exploatării și asupra aplicării legii; observă, în acest context, că, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2219, CEPOL trebuie să promoveze respectul și înțelegerea comună a drepturilor fundamentale în respectarea aplicării legii, inclusiv drepturile, sprijinirea și protecția victimelor; |
| --- | --- |

28.

observă că poliția este principala sursă de informații pentru înregistrarea victimelor și atrage atenția asupra necesității unor resurse umane și financiare suficiente, inclusiv cursuri de pregătire specifice și specializate pentru ofițerii de poliție, precum și asupra unui mai bun echilibru de gen la nivelul personalului; subliniază că înregistrarea victimelor traficului de ființe umane prin închisori și centre de detenție în unele state membre demonstrează deficiențe de sistem și de cunoștințe din partea profesioniștilor implicați; insistă că statele membre ale UE trebuie să aplice efectiv legislația împotriva traficului de ființe umane și subliniază, de asemenea, că, pentru îmbunătățirea identificării victimelor și a înțelegerii mijloacelor subtile de trafic, sistemul de justiție penală ar trebui să se concentreze mai mult asupra dinamicii exploatării și asupra aplicării legii; observă, în acest context, că, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2219, CEPOL trebuie să promoveze respectul și înțelegerea comună a drepturilor fundamentale în respectarea aplicării legii, inclusiv drepturile, sprijinirea și protecția victimelor;

| 29. | solicită să se acorde EUROPOL și forțelor de poliție naționale o mai mare prioritate și mai multe resurse pentru urmărirea penală a celor care facilitează traficul de ființe umane, acordând o atenție deosebită conștientizării noilor forme de trafic de ființe umane în rândul forțelor de poliție; |
| --- | --- |

29.

solicită să se acorde EUROPOL și forțelor de poliție naționale o mai mare prioritate și mai multe resurse pentru urmărirea penală a celor care facilitează traficul de ființe umane, acordând o atenție deosebită conștientizării noilor forme de trafic de ființe umane în rândul forțelor de poliție;

| 30. | invită Europol și statele membre să își consolideze acțiunile de combatere a recrutorilor fie printr-o abordare proactivă, fie în urma unei mărturii a unei victime, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2011/36/UE; subliniază că recrutorii utilizează diferite căi, printre care rețelele sociale și site-urile internet (agențiile de recrutare online); invită Comisia Europeană să lărgească mandatul Unității UE pentru semnalarea conținutului online (IRU) a Europol în combaterea traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

30.

invită Europol și statele membre să își consolideze acțiunile de combatere a recrutorilor fie printr-o abordare proactivă, fie în urma unei mărturii a unei victime, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2011/36/UE; subliniază că recrutorii utilizează diferite căi, printre care rețelele sociale și site-urile internet (agențiile de recrutare online); invită Comisia Europeană să lărgească mandatul Unității UE pentru semnalarea conținutului online (IRU) a Europol în combaterea traficului de ființe umane;

| 31. | invită Comisia Europeană să evalueze eficiența cooperării între statele membre și Europol în combaterea traficului de ființe umane; subliniază importanța schimbului sistematic de date și a alimentării de către toate statele membre a bazelor de date europene folosite în acest scop, printre care bazele de date ale Europol Focal Point Phoenix și Focal Point Twins; subliniază că este necesar ca paza de frontieră și de coastă să aibă acces la bazele de date ale Europol; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia Europeană să evalueze eficiența cooperării între statele membre și Europol în combaterea traficului de ființe umane; subliniază importanța schimbului sistematic de date și a alimentării de către toate statele membre a bazelor de date europene folosite în acest scop, printre care bazele de date ale Europol Focal Point Phoenix și Focal Point Twins; subliniază că este necesar ca paza de frontieră și de coastă să aibă acces la bazele de date ale Europol;

| 32. | observă că victimele resimt exploatarea în mod diferit și că o metodă de identificare folosind o „listă de verificare” a anumitor indicatori poate împiedica identificarea formală și, prin urmare, are consecințe asupra accesului victimelor la servicii, la asistență și la protecție; |
| --- | --- |

32.

observă că victimele resimt exploatarea în mod diferit și că o metodă de identificare folosind o „listă de verificare” a anumitor indicatori poate împiedica identificarea formală și, prin urmare, are consecințe asupra accesului victimelor la servicii, la asistență și la protecție;

| 33. | subliniază că, pentru a încuraja victimele traficului să apeleze la autorități și să denunțe situația în care se află, îmbunătățind astfel posibilitățile de identificare timpurie a victimelor, legislația trebuie modificată, astfel încât victimele traficului de ființe umane să fie recunoscute ca titulare de drepturi în fața legii; subliniază că victimele traficului trebuie să aibă dreptul la măsurile de asistență și protecție; subliniază că este necesar ca asistenților sociali și sanitari și serviciilor de imigrație să li se acorde mai multă putere, pentru a determina ce este traficul de persoane și care sunt persoanele asistate și protejate de lege; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, pentru a încuraja victimele traficului să apeleze la autorități și să denunțe situația în care se află, îmbunătățind astfel posibilitățile de identificare timpurie a victimelor, legislația trebuie modificată, astfel încât victimele traficului de ființe umane să fie recunoscute ca titulare de drepturi în fața legii; subliniază că victimele traficului trebuie să aibă dreptul la măsurile de asistență și protecție; subliniază că este necesar ca asistenților sociali și sanitari și serviciilor de imigrație să li se acorde mai multă putere, pentru a determina ce este traficul de persoane și care sunt persoanele asistate și protejate de lege;

| 34. | cere o mai bună implementare și monitorizare a articolului 8 din Directiva 2011/36/UE, astfel încât să se garanteze că victimele traficului de ființe umane nu sunt urmărite penal și nu li se aplică sancțiuni sau pedepse; atrage atenția că acest lucru include și neaplicarea de sancțiuni sau pedepse persoanelor forțate să se prostitueze, precum și nepedepsirea intrării ilegale sau a șederii ilegale în țările de tranzit sau de destinație; |
| --- | --- |

34.

cere o mai bună implementare și monitorizare a articolului 8 din Directiva 2011/36/UE, astfel încât să se garanteze că victimele traficului de ființe umane nu sunt urmărite penal și nu li se aplică sancțiuni sau pedepse; atrage atenția că acest lucru include și neaplicarea de sancțiuni sau pedepse persoanelor forțate să se prostitueze, precum și nepedepsirea intrării ilegale sau a șederii ilegale în țările de tranzit sau de destinație;

| 35. | remarcă cu îngrijorare că există indicii cum că unele dintre victimele traficului de ființe umane sunt arestate și deportate, în loc să li se permită și să fie ajutate să beneficieze de drepturile lor ca victime și de asistența necesară, cum ar trebui să se întâmple conform |Directivei 2004/81/CE; |
| --- | --- |

35.

remarcă cu îngrijorare că există indicii cum că unele dintre victimele traficului de ființe umane sunt arestate și deportate, în loc să li se permită și să fie ajutate să beneficieze de drepturile lor ca victime și de asistența necesară, cum ar trebui să se întâmple conform |Directivei 2004/81/CE;

| 36. | invită Comisia să elaboreze orientări bazate pe cele mai bune practici pentru a dezvolta și integra expertiza de gen în activitățile autorităților de asigurare a respectării legii pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să elaboreze orientări bazate pe cele mai bune practici pentru a dezvolta și integra expertiza de gen în activitățile autorităților de asigurare a respectării legii pe întreg teritoriul UE;

| 37. | invită statele membre să coopereze la elaborarea de orientări mai bune pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane, care ar putea ajuta serviciile consulare și polițiștii de frontieră în această sarcină; |
| --- | --- |

37.

invită statele membre să coopereze la elaborarea de orientări mai bune pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane, care ar putea ajuta serviciile consulare și polițiștii de frontieră în această sarcină;

| 38. | subliniază că trebuie urmărită sursa banilor ca o strategie esențială pentru anchetarea și urmărirea penală a rețelele de criminalitate organizată care obțin profituri din traficul de ființe umane și invită Europol și Eurojust să-și consolideze capacitățile în domeniul combaterii traficului de ființe umane; solicită statelor membre să coopereze strâns între ele, dar și cu Europol în anchetarea aspectelor financiare și a spălării de bani în cazurile de trafic de ființe umane; subliniază că statele membre ar trebui să consolideze cooperarea pentru înghețarea și confiscarea bunurilor persoanelor implicate în trafic, acest lucru putând fi un mijloc eficient de a transforma traficul de ființe umane dintr-o activitate cu „riscuri mici-profituri mari”, într-una cu „riscuri mari-profituri mici”; invită, în acest context, statele membre să utilizeze mai eficient toate instrumentele existente, cum ar fi recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești, echipele comune de anchetă și ordinul european de anchetă; consideră că bunurile confiscate de la persoane condamnate pentru infracțiuni legate de traficul de ființe umane ar trebui utilizate pentru a sprijini și compensa victimele traficului; observă, totodată, că sumele imense obținute din traficul de ființe umane și exploatare finanțează alte tipuri de criminalitate gravă; |
| --- | --- |

38.

subliniază că trebuie urmărită sursa banilor ca o strategie esențială pentru anchetarea și urmărirea penală a rețelele de criminalitate organizată care obțin profituri din traficul de ființe umane și invită Europol și Eurojust să-și consolideze capacitățile în domeniul combaterii traficului de ființe umane; solicită statelor membre să coopereze strâns între ele, dar și cu Europol în anchetarea aspectelor financiare și a spălării de bani în cazurile de trafic de ființe umane; subliniază că statele membre ar trebui să consolideze cooperarea pentru înghețarea și confiscarea bunurilor persoanelor implicate în trafic, acest lucru putând fi un mijloc eficient de a transforma traficul de ființe umane dintr-o activitate cu „riscuri mici-profituri mari”, într-una cu „riscuri mari-profituri mici”; invită, în acest context, statele membre să utilizeze mai eficient toate instrumentele existente, cum ar fi recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești, echipele comune de anchetă și ordinul european de anchetă; consideră că bunurile confiscate de la persoane condamnate pentru infracțiuni legate de traficul de ființe umane ar trebui utilizate pentru a sprijini și compensa victimele traficului; observă, totodată, că sumele imense obținute din traficul de ființe umane și exploatare finanțează alte tipuri de criminalitate gravă;

| 39. | solicită agențiilor din domeniul justiției și al afacerilor interne (JAI), precum Eurojust, Europol, FRA, Frontex, CEPOL, EASO, să elaboreze un program susținut de îmbunătățire a echilibrului de gen în procesele decizionale privind traficul de persoane; cere publicarea cifrelor privind structura de gen a consiliilor de administrație și a personalului acestor agenții, urmate de discuții cu statele membre privind beneficiile recrutării și promovării echitabile în serviciile juridice și de frontieră; solicită, de asemenea, derularea periodică, și nu ocazională, a unor programe de tipul „Female Factor” al Europol, la nivelul agențiilor JAI unde predomină bărbații; |
| --- | --- |

39.

solicită agențiilor din domeniul justiției și al afacerilor interne (JAI), precum Eurojust, Europol, FRA, Frontex, CEPOL, EASO, să elaboreze un program susținut de îmbunătățire a echilibrului de gen în procesele decizionale privind traficul de persoane; cere publicarea cifrelor privind structura de gen a consiliilor de administrație și a personalului acestor agenții, urmate de discuții cu statele membre privind beneficiile recrutării și promovării echitabile în serviciile juridice și de frontieră; solicită, de asemenea, derularea periodică, și nu ocazională, a unor programe de tipul „Female Factor” al Europol, la nivelul agențiilor JAI unde predomină bărbații;

| 40. | reamintește că pregătirea profesională a operatorilor și funcționarilor este esențială pentru identificarea timpurie a potențialelor victime și pentru prevenirea infracțiunilor; invită, prin urmare, statele membre să aplice integral articolul 18 alineatul (3) din Directiva 2011/36/UE și să facă schimb de bune practici, în special atunci când creează programe de pregătire profesională ce includ perspectiva de gen pentru persoanele care intră în contact cu victimele traficului de ființe umane în calitate oficială, inclusiv ofițeri de poliție, alte forțe de securitate, ofițeri de frontieră, judecători, magistrați, avocați și alte autorități judiciare, personalul medical de urgență, lucrătorii sociali și consilierii psihologici; subliniază că programele de pregătire trebuie să conțină dezvoltarea înțelegerii violenței de gen și a exploatării, depistarea victimelor, procesul de identificare oficială și asistența corespunzătoare pentru victime, specifică pentru femei și bărbați; |
| --- | --- |

40.

reamintește că pregătirea profesională a operatorilor și funcționarilor este esențială pentru identificarea timpurie a potențialelor victime și pentru prevenirea infracțiunilor; invită, prin urmare, statele membre să aplice integral articolul 18 alineatul (3) din Directiva 2011/36/UE și să facă schimb de bune practici, în special atunci când creează programe de pregătire profesională ce includ perspectiva de gen pentru persoanele care intră în contact cu victimele traficului de ființe umane în calitate oficială, inclusiv ofițeri de poliție, alte forțe de securitate, ofițeri de frontieră, judecători, magistrați, avocați și alte autorități judiciare, personalul medical de urgență, lucrătorii sociali și consilierii psihologici; subliniază că programele de pregătire trebuie să conțină dezvoltarea înțelegerii violenței de gen și a exploatării, depistarea victimelor, procesul de identificare oficială și asistența corespunzătoare pentru victime, specifică pentru femei și bărbați;

| 41. | cere dezvoltarea și diseminarea mai amplă a publicațiilor de conștientizare, menite să îmbunătățească cunoștințele pe această temă în rândul categoriilor profesionale, cum ar fi „Manualul pentru personalul diplomatic și consular cu privire la modalitatea de a ajuta și proteja victimele traficului de ființe umane” (19); |
| --- | --- |

41.

cere dezvoltarea și diseminarea mai amplă a publicațiilor de conștientizare, menite să îmbunătățească cunoștințele pe această temă în rândul categoriilor profesionale, cum ar fi „Manualul pentru personalul diplomatic și consular cu privire la modalitatea de a ajuta și proteja victimele traficului de ființe umane” (19);

| 42. | recunoaște importanța dezvoltării unor relații pe termen lung între autoritățile de asigurare a respectării legii, furnizorii de servicii, diverse părți interesate și victime, pentru a consolida încrederea și pentru a răspunde în mod sensibil nevoilor victimelor; subliniază că organizațiile care acordă sprijin au nevoie de fonduri suficiente pentru proiecte și își exprimă îngrijorarea că numeroase organizații, mai ales cele pentru femei, se confruntă cu dificultăți din cauza reducerii fondurilor; |
| --- | --- |

42.

recunoaște importanța dezvoltării unor relații pe termen lung între autoritățile de asigurare a respectării legii, furnizorii de servicii, diverse părți interesate și victime, pentru a consolida încrederea și pentru a răspunde în mod sensibil nevoilor victimelor; subliniază că organizațiile care acordă sprijin au nevoie de fonduri suficiente pentru proiecte și își exprimă îngrijorarea că numeroase organizații, mai ales cele pentru femei, se confruntă cu dificultăți din cauza reducerii fondurilor;

| 43. | subliniază că finanțarea din partea Comisiei și a statelor membre ar trebui să fie alocată celui mai potrivit prestator de servicii pe baza nevoilor victimelor, ținând cont inclusiv de cerințele specifice femeilor, bărbaților sau copiilor, și de capacitatea prestatorului de a se angaja în procese complexe și îndelungate de acordare de asistență și îngrijiri; |
| --- | --- |

43.

subliniază că finanțarea din partea Comisiei și a statelor membre ar trebui să fie alocată celui mai potrivit prestator de servicii pe baza nevoilor victimelor, ținând cont inclusiv de cerințele specifice femeilor, bărbaților sau copiilor, și de capacitatea prestatorului de a se angaja în procese complexe și îndelungate de acordare de asistență și îngrijiri;

| 44. | invită statele membre să implice activ partenerii sociali, sectorul privat, sindicatele și societatea civilă, îndeosebi ONG-urile care activează pentru combaterea traficului și acordarea de asistență victimelor, în inițiativele de prevenire a traficului de ființe umane, în special în domeniul exploatării prin muncă, inclusiv în ceea ce privește identificarea victimelor și activitățile de educare a publicului; |
| --- | --- |

44.

invită statele membre să implice activ partenerii sociali, sectorul privat, sindicatele și societatea civilă, îndeosebi ONG-urile care activează pentru combaterea traficului și acordarea de asistență victimelor, în inițiativele de prevenire a traficului de ființe umane, în special în domeniul exploatării prin muncă, inclusiv în ceea ce privește identificarea victimelor și activitățile de educare a publicului;

| 45. | observă că, deși exploatarea sexuală este ilegală în toate statele membre, acest fapt nu împiedică traficul pentru exploatare sexuală; îndeamnă statele membre să aplice integral Directiva 2011/92/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și să își intensifice cooperarea polițienească și judiciară în vederea prevenirii și combaterii exploatării sexuale a copiilor; invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să examineze modul în care cererea de servicii sexuale determină traficul de persoane, inclusiv traficul de copii, precum și modalitățile optime de reducere a cererii; reamintește, în acest sens, obligația statelor membre de a acorda o atenție specială copiilor victime ale traficului de persoane, inclusiv minorilor neînsoțiți din țări terțe, și de a asigura o protecție specială copiilor în cadrul procedurilor penale, interesul superior al copilului fiind considerat de maximă importanță în toate procedurile; |
| --- | --- |

45.

observă că, deși exploatarea sexuală este ilegală în toate statele membre, acest fapt nu împiedică traficul pentru exploatare sexuală; îndeamnă statele membre să aplice integral Directiva 2011/92/UE privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și să își intensifice cooperarea polițienească și judiciară în vederea prevenirii și combaterii exploatării sexuale a copiilor; invită Comisia, în cooperare cu statele membre, să examineze modul în care cererea de servicii sexuale determină traficul de persoane, inclusiv traficul de copii, precum și modalitățile optime de reducere a cererii; reamintește, în acest sens, obligația statelor membre de a acorda o atenție specială copiilor victime ale traficului de persoane, inclusiv minorilor neînsoțiți din țări terțe, și de a asigura o protecție specială copiilor în cadrul procedurilor penale, interesul superior al copilului fiind considerat de maximă importanță în toate procedurile;

| 46. | observă că procesul de colectare a datelor privind traficul de copii ar trebui să aibă la bază o definiție comună a acestui fenomen infracțional; remarcă, de asemenea, că unele state membre consideră traficul de copii drept o formă aparte de exploatare, în timp ce alte state membre nu fac distincția între victimele copii și cele adulte, fapt care îngreunează realizarea unei imagini de ansamblu asupra fenomenului și definirea celor mai bune modalități de anchetă la nivelul UE; |
| --- | --- |

46.

observă că procesul de colectare a datelor privind traficul de copii ar trebui să aibă la bază o definiție comună a acestui fenomen infracțional; remarcă, de asemenea, că unele state membre consideră traficul de copii drept o formă aparte de exploatare, în timp ce alte state membre nu fac distincția între victimele copii și cele adulte, fapt care îngreunează realizarea unei imagini de ansamblu asupra fenomenului și definirea celor mai bune modalități de anchetă la nivelul UE;

| 47. | subliniază obligația care revine Comisiei, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din directivă, de a prezenta, până în 2016, un raport de evaluare a impactului legislațiilor naționale în vigoare privind incriminarea folosirii în cunoștință de cauză a serviciilor oferite de victimele traficului de ființe umane, precum și necesitatea unor acțiuni suplimentare; subliniază că Comisia nu ar trebui să se bazeze exclusiv pe raportarea făcută de un stat membru, ci ar trebui să evalueze conformitatea și prin implicarea societății civile și a altor organisme relevate, precum GRETA, inclusiv pe baza rapoartelor de țară elaborate de Reprezentantul special al OSCE pentru traficul de persoane și de Raportorul special al ONU pentru traficul de ființe umane și forme contemporane de sclavie; |
| --- | --- |

47.

subliniază obligația care revine Comisiei, în temeiul articolului 23 alineatul (2) din directivă, de a prezenta, până în 2016, un raport de evaluare a impactului legislațiilor naționale în vigoare privind incriminarea folosirii în cunoștință de cauză a serviciilor oferite de victimele traficului de ființe umane, precum și necesitatea unor acțiuni suplimentare; subliniază că Comisia nu ar trebui să se bazeze exclusiv pe raportarea făcută de un stat membru, ci ar trebui să evalueze conformitatea și prin implicarea societății civile și a altor organisme relevate, precum GRETA, inclusiv pe baza rapoartelor de țară elaborate de Reprezentantul special al OSCE pentru traficul de persoane și de Raportorul special al ONU pentru traficul de ființe umane și forme contemporane de sclavie;

| 48. | remarcă că statele membre înțeleg diferit noțiunea de cerere de exploatare și invită Comisia și statele membre să propună orientări privind pedepsirea clientului, bazate pe modelul nordic, concomitent cu informarea și conștientizarea tuturor formelor de trafic de ființe umane, în special traficul pentru exploatare sexuală, și făcând vizibile și alte forme de exploatare, cum ar fi servitutea casnică; |
| --- | --- |

48.

remarcă că statele membre înțeleg diferit noțiunea de cerere de exploatare și invită Comisia și statele membre să propună orientări privind pedepsirea clientului, bazate pe modelul nordic, concomitent cu informarea și conștientizarea tuturor formelor de trafic de ființe umane, în special traficul pentru exploatare sexuală, și făcând vizibile și alte forme de exploatare, cum ar fi servitutea casnică;

| 49. | subliniază că, din cauza vulnerabilității accentuate, anumite grupuri de persoane sunt expuse într-o mai mare măsură riscului de a deveni victime ale traficului; deplânge, însă, faptul că traficul de ființe umane se petrece ca urmare a cererii mari de produse și servicii care depind de exploatarea ființelor umane, ceea ce reprezintă o formă foarte rentabilă de criminalitate organizată; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, din cauza vulnerabilității accentuate, anumite grupuri de persoane sunt expuse într-o mai mare măsură riscului de a deveni victime ale traficului; deplânge, însă, faptul că traficul de ființe umane se petrece ca urmare a cererii mari de produse și servicii care depind de exploatarea ființelor umane, ceea ce reprezintă o formă foarte rentabilă de criminalitate organizată;

| 50. | evidențiază datele care confirmă efectul descurajator pe care l-a avut incriminarea cumpărării de servicii sexuale în Suedia; subliniază efectul normativ al acestui model de reglementare și capacitatea sa de a schimba atitudinile sociale, pentru reducerea cererii globale de servicii de la victimele traficului de persoane; |
| --- | --- |

50.

evidențiază datele care confirmă efectul descurajator pe care l-a avut incriminarea cumpărării de servicii sexuale în Suedia; subliniază efectul normativ al acestui model de reglementare și capacitatea sa de a schimba atitudinile sociale, pentru reducerea cererii globale de servicii de la victimele traficului de persoane;

| 51. | invită statele membre să implementeze integral articolul 18 alineatul (4) din directivă, să elaboreze strategii specifice pentru a reduce cererea de trafic în scopul exploatării sexuale, cum ar fi programele de renunțare la prostituție și planurile de capacitare și protecție a drepturilor persoanelor care se prostituează, precum și campanii de descurajare a cererii de servicii sexuale în cazul persoanelor traficate, constatând în același timp că reglementarea prostituției este o competență a statelor membre; invită Comisia să examineze mai aprofundat toate legăturile între cererea de servicii sexuale și traficul de ființe umane; consideră că cererea poate fi redusă printr-o legislație care transferă povara penală mai degrabă asupra celor care cumpără servicii sexuale, decât asupra celora care vând astfel de servicii; |
| --- | --- |

51.

invită statele membre să implementeze integral articolul 18 alineatul (4) din directivă, să elaboreze strategii specifice pentru a reduce cererea de trafic în scopul exploatării sexuale, cum ar fi programele de renunțare la prostituție și planurile de capacitare și protecție a drepturilor persoanelor care se prostituează, precum și campanii de descurajare a cererii de servicii sexuale în cazul persoanelor traficate, constatând în același timp că reglementarea prostituției este o competență a statelor membre; invită Comisia să examineze mai aprofundat toate legăturile între cererea de servicii sexuale și traficul de ființe umane; consideră că cererea poate fi redusă printr-o legislație care transferă povara penală mai degrabă asupra celor care cumpără servicii sexuale, decât asupra celora care vând astfel de servicii;

| 52. | invită UE să acorde atenție și să facă vizibile noile forme de trafic de persoane și exploatare a ființelor umane, inclusiv exploatarea reproductivă și traficul cu nou-născuți; |
| --- | --- |

52.

invită UE să acorde atenție și să facă vizibile noile forme de trafic de persoane și exploatare a ființelor umane, inclusiv exploatarea reproductivă și traficul cu nou-născuți;

| 53. | remarcă cu îngrijorare că foarte puține state membre dispun de programe clar formulate de reducere a cererii și că, în general, acestea s-au concentrat asupra traficului pentru exploatarea sexuală; solicită statelor membre să elaboreze programe de reducere a cererii pentru toate tipurile de trafic de ființe umane; |
| --- | --- |

53.

remarcă cu îngrijorare că foarte puține state membre dispun de programe clar formulate de reducere a cererii și că, în general, acestea s-au concentrat asupra traficului pentru exploatarea sexuală; solicită statelor membre să elaboreze programe de reducere a cererii pentru toate tipurile de trafic de ființe umane;

| 54. | observă că mariajele fictive pot fi clasificate drept trafic de ființe umane în anumite circumstanțe, dacă există un element de forțare sau de exploatare, iar femeile și fetele prezintă un risc mai mare de a deveni victime ale acestui fenomen; |
| --- | --- |

54.

observă că mariajele fictive pot fi clasificate drept trafic de ființe umane în anumite circumstanțe, dacă există un element de forțare sau de exploatare, iar femeile și fetele prezintă un risc mai mare de a deveni victime ale acestui fenomen;

| 55. | subliniază că eforturile de îmbunătățire a egalității de gen contribuie la prevenirea traficului de ființe umane și ar trebui să conțină strategii de educație și programe de capacitare a femeilor și fetelor, pentru a consolida poziția acestora în societate și pentru a le face mai puțin vulnerabile la trafic; invită statele membre să adopte măsuri preventive mai proactive, cum ar fi campaniile de informare și conștientizare, de formare concepute special pentru bărbați, ateliere specializate pentru grupurile vulnerabile și activități educative în școli, inclusiv promovarea egalității, combaterea stereotipurilor de gen și a violenței de gen, deoarece egalitatea de tratament ar trebui să fie un obiectiv al întregii societăți; |
| --- | --- |

55.

subliniază că eforturile de îmbunătățire a egalității de gen contribuie la prevenirea traficului de ființe umane și ar trebui să conțină strategii de educație și programe de capacitare a femeilor și fetelor, pentru a consolida poziția acestora în societate și pentru a le face mai puțin vulnerabile la trafic; invită statele membre să adopte măsuri preventive mai proactive, cum ar fi campaniile de informare și conștientizare, de formare concepute special pentru bărbați, ateliere specializate pentru grupurile vulnerabile și activități educative în școli, inclusiv promovarea egalității, combaterea stereotipurilor de gen și a violenței de gen, deoarece egalitatea de tratament ar trebui să fie un obiectiv al întregii societăți;

| 56. | subliniază eficacitatea programelor de conștientizare în educarea consumatorilor pentru a alege produse de la companii care asigură un lanț de aprovizionare în care nu este folosită munca forțată, dar observă că numai acest lucru nu este suficient pentru a reduce cererea de trafic de ființe umane; |
| --- | --- |

56.

subliniază eficacitatea programelor de conștientizare în educarea consumatorilor pentru a alege produse de la companii care asigură un lanț de aprovizionare în care nu este folosită munca forțată, dar observă că numai acest lucru nu este suficient pentru a reduce cererea de trafic de ființe umane;

| 57. | observă că este deja ilegal în temeiul Directivei 2009/52/CE ca angajatorii să folosească munca sau serviciile resortisanților țărilor terțe care nu au statut legal de rezidenți în UE, știind că aceștia sunt victime ale traficului de ființe umane; constată că cetățenii UE care sunt victime ale traficului de persoane nu sunt incluși în această legislație; invită statele membre să se asigure că legislația lor națională protejează de exploatarea prin muncă cetățenii UE care sunt victime ale traficului de persoane și că sunt adoptate sancțiuni specifice; |
| --- | --- |

57.

observă că este deja ilegal în temeiul Directivei 2009/52/CE ca angajatorii să folosească munca sau serviciile resortisanților țărilor terțe care nu au statut legal de rezidenți în UE, știind că aceștia sunt victime ale traficului de ființe umane; constată că cetățenii UE care sunt victime ale traficului de persoane nu sunt incluși în această legislație; invită statele membre să se asigure că legislația lor națională protejează de exploatarea prin muncă cetățenii UE care sunt victime ale traficului de persoane și că sunt adoptate sancțiuni specifice;

| 58. | reamintește că, potrivit Europol, în 2015, aproximativ 10 000 de copii neînsoțiți au dispărut după sosirea lor în UE și că aceștia ar putea fi victime ale traficului de ființe umane și expuși tuturor formelor de exploatare și abuz; invită statele membre să aplice integral pachetul privind sistemul european comun de azil și să înregistreze copiii la sosire, pentru a asigura includerea lor în sistemele de protecție a copiilor; invită statele membre să îmbunătățească schimbul de informații pentru a proteja mai bine copiii migranți din Europa; |
| --- | --- |

58.

reamintește că, potrivit Europol, în 2015, aproximativ 10 000 de copii neînsoțiți au dispărut după sosirea lor în UE și că aceștia ar putea fi victime ale traficului de ființe umane și expuși tuturor formelor de exploatare și abuz; invită statele membre să aplice integral pachetul privind sistemul european comun de azil și să înregistreze copiii la sosire, pentru a asigura includerea lor în sistemele de protecție a copiilor; invită statele membre să îmbunătățească schimbul de informații pentru a proteja mai bine copiii migranți din Europa;

| 59. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa datelor privind femeile și copiii romi expuși riscului de a fi traficați pentru muncă sau servicii forțate, inclusiv pentru cerșetorie; invită Comisia să furnizeze date privind femeile și copiii romi recunoscuți drept victime ale traficului, numărul persoanelor care au primit asistență pentru victime și țările în care au primit asistența; |
| --- | --- |

59.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa datelor privind femeile și copiii romi expuși riscului de a fi traficați pentru muncă sau servicii forțate, inclusiv pentru cerșetorie; invită Comisia să furnizeze date privind femeile și copiii romi recunoscuți drept victime ale traficului, numărul persoanelor care au primit asistență pentru victime și țările în care au primit asistența;

| 60. | subliniază că, în cazul în care conțin un element de exploatare a victimei, căsătoriile forțate pot fi considerate o formă de trafic de persoane și solicită tuturor statelor membre să includă această dimensiune; subliniază că exploatarea poate fi sexuală (viol conjugal, prostituție și pornografie forțate) sau economică (activitățile casnice și cerșetoria forțată) și că scopul final al traficului de persoane poate fi căsătoria forțată (vânzarea unei victime ca soție sau contractarea unei căsătorii sub presiuni); subliniază că este dificil pentru autorități să depisteze acest tip de trafic, deoarece are loc în sfera privată; invită statele membre să prevadă servicii adecvate de adăpostire pentru aceste victime; invită Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens; |
| --- | --- |

60.

subliniază că, în cazul în care conțin un element de exploatare a victimei, căsătoriile forțate pot fi considerate o formă de trafic de persoane și solicită tuturor statelor membre să includă această dimensiune; subliniază că exploatarea poate fi sexuală (viol conjugal, prostituție și pornografie forțate) sau economică (activitățile casnice și cerșetoria forțată) și că scopul final al traficului de persoane poate fi căsătoria forțată (vânzarea unei victime ca soție sau contractarea unei căsătorii sub presiuni); subliniază că este dificil pentru autorități să depisteze acest tip de trafic, deoarece are loc în sfera privată; invită statele membre să prevadă servicii adecvate de adăpostire pentru aceste victime; invită Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens;

| 61. | este preocupat de fenomenul din ce în ce mai răspândit al groomingului (cultivarea relațiilor cu o persoană în scopul relațiilor sexuale); subliniază că victimele se află deseori într-o situație de dependență emoțională, ceea ce îngreunează munca de anchetă, deoarece este mai dificilă identificarea ca victime ale traficului de persoane, acestea refuzând adesea să depună mărturie împotriva persoanelor care le cultivă favorurile; invită Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens; invită statele membre să prevadă o primire specifică a acestor victime și să se asigure că serviciile de asigurare a respectării legii și cele judiciare recunosc statutul lor de victime, mai ales atunci când sunt minore, pentru a evita stigmatizarea lor pentru „comportament deviant”; |
| --- | --- |

61.

este preocupat de fenomenul din ce în ce mai răspândit al groomingului (cultivarea relațiilor cu o persoană în scopul relațiilor sexuale); subliniază că victimele se află deseori într-o situație de dependență emoțională, ceea ce îngreunează munca de anchetă, deoarece este mai dificilă identificarea ca victime ale traficului de persoane, acestea refuzând adesea să depună mărturie împotriva persoanelor care le cultivă favorurile; invită Comisia Europeană să consolideze schimbul de bune practici în acest sens; invită statele membre să prevadă o primire specifică a acestor victime și să se asigure că serviciile de asigurare a respectării legii și cele judiciare recunosc statutul lor de victime, mai ales atunci când sunt minore, pentru a evita stigmatizarea lor pentru „comportament deviant”;

Aspectele de gen ale asistenței, sprijinirii și protecției victimelor

| 62. | își exprimă preocuparea că nu toate victimele pot avea acces ușor la servicii sau cunosc existența acestora; subliniază că nu trebuie să existe nicio discriminare în accesul la servicii; |
| --- | --- |

62.

își exprimă preocuparea că nu toate victimele pot avea acces ușor la servicii sau cunosc existența acestora; subliniază că nu trebuie să existe nicio discriminare în accesul la servicii;

| 63. | observă că victimele traficului de ființe umane au nevoie de servicii specializate, inclusiv în ceea ce privește accesul la o locuință sigură pe termen scurt și lung, la programele de protecție a martorilor, la asistență medicală și la servicii de consiliere, traducere și interpretare, la căi judiciare de atac, la compensări, acces la educație și cursuri de formare, inclusiv la cursuri de învățarea limbii țării de rezidență, la plasarea în muncă, la (re)integrare, mediere familială și la reinstalare; observă, de asemenea, că aceste servicii de asistență ar trebui individualizate pentru fiecare caz, acordându-se atenția cuvenită aspectelor de gen; |
| --- | --- |

63.

observă că victimele traficului de ființe umane au nevoie de servicii specializate, inclusiv în ceea ce privește accesul la o locuință sigură pe termen scurt și lung, la programele de protecție a martorilor, la asistență medicală și la servicii de consiliere, traducere și interpretare, la căi judiciare de atac, la compensări, acces la educație și cursuri de formare, inclusiv la cursuri de învățarea limbii țării de rezidență, la plasarea în muncă, la (re)integrare, mediere familială și la reinstalare; observă, de asemenea, că aceste servicii de asistență ar trebui individualizate pentru fiecare caz, acordându-se atenția cuvenită aspectelor de gen;

| 64. | subliniază că aspectele de gen în traficul de ființe umane impun statelor membre obligația de a trata acest fenomen ca formă de violență împotriva femeilor și a fetelor; subliniază că trebuie acordată o mai mare atenție dinamicii exploatării și efectelor emoționale și psihologice negative pe termen lung asociate acestui fenomen; solicită Comisiei să prezinte o strategie europeană de combatere a violenței de gen, care să conțină o propunere legislativă privind violența împotriva femeilor ce include și traficul de ființe umane; |
| --- | --- |

64.

subliniază că aspectele de gen în traficul de ființe umane impun statelor membre obligația de a trata acest fenomen ca formă de violență împotriva femeilor și a fetelor; subliniază că trebuie acordată o mai mare atenție dinamicii exploatării și efectelor emoționale și psihologice negative pe termen lung asociate acestui fenomen; solicită Comisiei să prezinte o strategie europeană de combatere a violenței de gen, care să conțină o propunere legislativă privind violența împotriva femeilor ce include și traficul de ființe umane;

| 65. | subliniază activitatea fructuoasă desfășurată de o serie de servicii guvernamentale și de societatea civilă în identificarea victimelor traficului de ființe umane și în furnizarea de asistență și de sprijin pentru victime, deși acest lucru nu se face într-o manieră coerentă în toate statele membre sau pentru tipuri diferite de trafic de ființe umane; |
| --- | --- |

65.

subliniază activitatea fructuoasă desfășurată de o serie de servicii guvernamentale și de societatea civilă în identificarea victimelor traficului de ființe umane și în furnizarea de asistență și de sprijin pentru victime, deși acest lucru nu se face într-o manieră coerentă în toate statele membre sau pentru tipuri diferite de trafic de ființe umane;

| 66. | subliniază că este necesară asigurarea unei finanțări adecvate pentru ONG-urile independente și adăposturi separate pentru femei și bărbați, astfel încât nevoile victimelor să fie satisfăcute în mod adecvat în toate etapele parcursului victimelor în țările de destinație și să se desfășoare activități preventive în țările respective de origine, de tranzit și de destinație; |
| --- | --- |

66.

subliniază că este necesară asigurarea unei finanțări adecvate pentru ONG-urile independente și adăposturi separate pentru femei și bărbați, astfel încât nevoile victimelor să fie satisfăcute în mod adecvat în toate etapele parcursului victimelor în țările de destinație și să se desfășoare activități preventive în țările respective de origine, de tranzit și de destinație;

| 67. | solicită statelor membre să creeze linii telefonice de urgență cu numere la care victimele traficului de persoane și exploatării pot suna pentru a cere asistență și consiliere; amintește că aceste linii telefonice de urgență s-au dovedit a fi eficiente în alte domenii, cum ar fi radicalizarea și răpirea de copii; |
| --- | --- |

67.

solicită statelor membre să creeze linii telefonice de urgență cu numere la care victimele traficului de persoane și exploatării pot suna pentru a cere asistență și consiliere; amintește că aceste linii telefonice de urgență s-au dovedit a fi eficiente în alte domenii, cum ar fi radicalizarea și răpirea de copii;

| 68. | cere statelor membre să asigure furnizarea de servicii specifice pentru femei și bărbați victime ale traficului de ființe umane, care să fie adecvate nevoilor lor, recunoscând orice nevoi care pot fi specifice formei de trafic la care au fost supuși; subliniază că, deși majoritatea victimelor sunt femei și fete, ar trebui să existe servicii specializate pentru victimele de toate genurile; |
| --- | --- |

68.

cere statelor membre să asigure furnizarea de servicii specifice pentru femei și bărbați victime ale traficului de ființe umane, care să fie adecvate nevoilor lor, recunoscând orice nevoi care pot fi specifice formei de trafic la care au fost supuși; subliniază că, deși majoritatea victimelor sunt femei și fete, ar trebui să existe servicii specializate pentru victimele de toate genurile;

| 69. | subliniază că numeroase victime ale exploatării sexuale sunt drogate pentru a fi menținute într-o stare de dependență fizică și psihică; invită prin urmare statele membre să prevadă programe de asistență specializate pentru aceste victime și să recunoască acest element ca o circumstanță agravantă în măsurile penale luate împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

69.

subliniază că numeroase victime ale exploatării sexuale sunt drogate pentru a fi menținute într-o stare de dependență fizică și psihică; invită prin urmare statele membre să prevadă programe de asistență specializate pentru aceste victime și să recunoască acest element ca o circumstanță agravantă în măsurile penale luate împotriva traficului de ființe umane;

| 70. | subliniază că efectul cumulativ al discriminărilor pe baza orientării sexuale sau identității de gen face persoanele LGBTI deosebit de vulnerabile la traficul de ființe umane; invită statele membre să răspundă nevoilor specifice ale victimelor LGBTI; invită Comisia să promoveze schimbul de bune practici în acest sens; |
| --- | --- |

70.

subliniază că efectul cumulativ al discriminărilor pe baza orientării sexuale sau identității de gen face persoanele LGBTI deosebit de vulnerabile la traficul de ființe umane; invită statele membre să răspundă nevoilor specifice ale victimelor LGBTI; invită Comisia să promoveze schimbul de bune practici în acest sens;

| 71. | subliniază că este important ca toate statele membre să recunoască sistematic dreptul de acces la servicii de avort în siguranță pentru femeile victime ale traficului a căror sarcină este rezultatul exploatării, |
| --- | --- |

71.

subliniază că este important ca toate statele membre să recunoască sistematic dreptul de acces la servicii de avort în siguranță pentru femeile victime ale traficului a căror sarcină este rezultatul exploatării,

| 72. | consideră că articolul 11 alineatul (5) din Directiva 2011/36/UE ar trebui extins pentru a cuprinde și ajutorul pentru integrarea viitoare (învățarea limbii, familiarizarea cu cultura și comunitatea etc.), acolo unde situația victimelor le permite să opteze pentru un permis de ședere; |
| --- | --- |

72.

consideră că articolul 11 alineatul (5) din Directiva 2011/36/UE ar trebui extins pentru a cuprinde și ajutorul pentru integrarea viitoare (învățarea limbii, familiarizarea cu cultura și comunitatea etc.), acolo unde situația victimelor le permite să opteze pentru un permis de ședere;

| 73. | invită statele membre să se asigure că cetățenii UE și cei din țările terțe, victime ale traficului de ființe umane au dreptul la permise de ședere; |
| --- | --- |

73.

invită statele membre să se asigure că cetățenii UE și cei din țările terțe, victime ale traficului de ființe umane au dreptul la permise de ședere;

| 74. | observă că lipsa unui statut legal de rezident nu împiedică persoana respectivă să devină o victimă a traficului de ființe umane și că aceste victime ar trebui să aibă aceleași drepturi ca și restul victimelor; invită statele membre să nu amestece aspectele legate de migrație cu cele legate de traficul de ființe umane, subliniind principiul caracterului necondiționat al asistenței, prevăzut în directivă; |
| --- | --- |

74.

observă că lipsa unui statut legal de rezident nu împiedică persoana respectivă să devină o victimă a traficului de ființe umane și că aceste victime ar trebui să aibă aceleași drepturi ca și restul victimelor; invită statele membre să nu amestece aspectele legate de migrație cu cele legate de traficul de ființe umane, subliniind principiul caracterului necondiționat al asistenței, prevăzut în directivă;

| 75. | invită statele membre să garanteze efectiv drepturile victimelor și solicită ca aplicarea Directivei 2011/36/UE să fie evaluată în contextul prevederilor din Directiva 2012/29/UE; invită statele membre să ofere asistență juridică gratuită, inclusiv consiliere juridică și reprezentare, consiliere psihologică și sprijin medical, precum și informații privind drepturile la asistență și îngrijire medicală, inclusiv la dreptul de avort pentru victimele exploatării sexuale, pentru toate persoanele care fie se autoidentifică ca victime, fie îndeplinesc un număr suficient de criterii pentru a fi identificate ca victime ale traficului de ființe umane, să le ajute să beneficieze de drepturile, compensațiile sau căile de atac aferente; subliniază că autoidentificarea nu poate fi niciodată singura cerință pentru ca victimele să poată avea acces la drepturi și la servicii; |
| --- | --- |

75.

invită statele membre să garanteze efectiv drepturile victimelor și solicită ca aplicarea Directivei 2011/36/UE să fie evaluată în contextul prevederilor din Directiva 2012/29/UE; invită statele membre să ofere asistență juridică gratuită, inclusiv consiliere juridică și reprezentare, consiliere psihologică și sprijin medical, precum și informații privind drepturile la asistență și îngrijire medicală, inclusiv la dreptul de avort pentru victimele exploatării sexuale, pentru toate persoanele care fie se autoidentifică ca victime, fie îndeplinesc un număr suficient de criterii pentru a fi identificate ca victime ale traficului de ființe umane, să le ajute să beneficieze de drepturile, compensațiile sau căile de atac aferente; subliniază că autoidentificarea nu poate fi niciodată singura cerință pentru ca victimele să poată avea acces la drepturi și la servicii;

| 76. | invită statele membre să pună la dispoziția victimelor traficului de ființe umane asistență juridică, nu numai pentru procedurile penale, dar și pentru procedurile civile, procedurile de legate de muncă și cele de imigrație/azil în care sunt implicate; |
| --- | --- |

76.

invită statele membre să pună la dispoziția victimelor traficului de ființe umane asistență juridică, nu numai pentru procedurile penale, dar și pentru procedurile civile, procedurile de legate de muncă și cele de imigrație/azil în care sunt implicate;

| 77. | invită statele membre ca, atunci când hotărăsc cu privire la limitele pentru sprijinul acordat victimelor să recunoască că este nevoie de mai mult timp de refacere după traumele produse ca urmare a traficului în scopul exploatării sexuale, comparativ cu timpul necesar pentru refacerea în urma altor forme de trafic; solicită extinderea măsurilor de protecție oferite victimelor traficate în scopul exploatării sexuale pentru a reduce cât mai mult efectele negative și pentru a preveni retraficarea lor și o a doua victimizare și pentru a se ține cont de nevoile individuale în fiecare caz; |
| --- | --- |

77.

invită statele membre ca, atunci când hotărăsc cu privire la limitele pentru sprijinul acordat victimelor să recunoască că este nevoie de mai mult timp de refacere după traumele produse ca urmare a traficului în scopul exploatării sexuale, comparativ cu timpul necesar pentru refacerea în urma altor forme de trafic; solicită extinderea măsurilor de protecție oferite victimelor traficate în scopul exploatării sexuale pentru a reduce cât mai mult efectele negative și pentru a preveni retraficarea lor și o a doua victimizare și pentru a se ține cont de nevoile individuale în fiecare caz;

Evaluarea altor măsuri adoptate în implementarea directivei, care integrează aspectele de gen

| 78. | subliniază că obligația ca victimele să ia parte la urmărirea penală a traficanților poate avea rezultate nocive; atrage atenția că, într-o abordare care are la bază drepturile omului, o astfel de obligație nu ar trebui să condiționeze accesul la servicii; |
| --- | --- |

78.

subliniază că obligația ca victimele să ia parte la urmărirea penală a traficanților poate avea rezultate nocive; atrage atenția că, într-o abordare care are la bază drepturile omului, o astfel de obligație nu ar trebui să condiționeze accesul la servicii;

| 79. | subliniază că toate victimele traficului de ființe umane trebuie informate sistematic despre posibilitatea de a beneficia de o perioadă de refacere și reflecție, iar această perioadă ar trebui acordată efectiv; regretă că, în unele state membre, aceste drepturi au fost transpuse doar în legislația privind migrația și, prin urmare, nu se aplică tuturor victimelor traficului de ființe umane, ci doar celor aflate într-o situație de ședere neregulamentară; reamintește că aceste drepturi trebuie acordate tuturor victimelor traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

79.

subliniază că toate victimele traficului de ființe umane trebuie informate sistematic despre posibilitatea de a beneficia de o perioadă de refacere și reflecție, iar această perioadă ar trebui acordată efectiv; regretă că, în unele state membre, aceste drepturi au fost transpuse doar în legislația privind migrația și, prin urmare, nu se aplică tuturor victimelor traficului de ființe umane, ci doar celor aflate într-o situație de ședere neregulamentară; reamintește că aceste drepturi trebuie acordate tuturor victimelor traficului de ființe umane;

| 80. | reamintește că, potrivit Directivei 2004/81/CE, statele membre trebuie să acorde victimelor traficului de ființe umane o perioadă de reflecție și de refacere; invită statele membre ca, atunci când stabilesc durata unei astfel de perioade, să țină cont de articolul 13 din Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și să extindă termenul minim de 30 de zile de perioadă de refacere și reflecție prevăzut în această convenție pentru femeile care au fost victime ale traficului în scopul exploatării sexuale, ținând seama că această formă de violență are efecte grave și pe termen lung asupra femeilor; |
| --- | --- |

80.

reamintește că, potrivit Directivei 2004/81/CE, statele membre trebuie să acorde victimelor traficului de ființe umane o perioadă de reflecție și de refacere; invită statele membre ca, atunci când stabilesc durata unei astfel de perioade, să țină cont de articolul 13 din Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane și să extindă termenul minim de 30 de zile de perioadă de refacere și reflecție prevăzut în această convenție pentru femeile care au fost victime ale traficului în scopul exploatării sexuale, ținând seama că această formă de violență are efecte grave și pe termen lung asupra femeilor;

| 81. | observă că actuala strategie a UE pentru eradicarea traficului de ființe umane expiră în 2016 și invită Comisia să evalueze strategia actuală și să propună o strategie nouă care să aibă la bază o abordare bazată pe drepturile omului, concentrându-se asupra victimelor, care să conțină o dimensiune de gen clară și măsuri concrete în această privință, care să se ocupe de prevenție într-un mod adecvat și eficient și care să continue să descurajeze cererea care stimulează toate formele de trafic; cere ca, pentru a asigura o implementare efectivă a măsurilor de combatere a traficului de persoane, această strategie să fie integrată și coerentă cu alte domenii de politică, incluzând, dar nelimitându-se la securitate, egalitatea de gen, migrație, securitatea cibernetică și aplicarea legii; |
| --- | --- |

81.

observă că actuala strategie a UE pentru eradicarea traficului de ființe umane expiră în 2016 și invită Comisia să evalueze strategia actuală și să propună o strategie nouă care să aibă la bază o abordare bazată pe drepturile omului, concentrându-se asupra victimelor, care să conțină o dimensiune de gen clară și măsuri concrete în această privință, care să se ocupe de prevenție într-un mod adecvat și eficient și care să continue să descurajeze cererea care stimulează toate formele de trafic; cere ca, pentru a asigura o implementare efectivă a măsurilor de combatere a traficului de persoane, această strategie să fie integrată și coerentă cu alte domenii de politică, incluzând, dar nelimitându-se la securitate, egalitatea de gen, migrație, securitatea cibernetică și aplicarea legii;

| 82. | felicită statele membre care au creat mecanisme naționale eficiente de raportare și au numit raportori naționali și le invită să se asigure că aceste măsuri dispun de resurse adecvate iar raportorii sunt independenți, pentru a-și putea îndeplini sarcinile în mod optim; |
| --- | --- |

82.

felicită statele membre care au creat mecanisme naționale eficiente de raportare și au numit raportori naționali și le invită să se asigure că aceste măsuri dispun de resurse adecvate iar raportorii sunt independenți, pentru a-și putea îndeplini sarcinile în mod optim;

| 83. | solicită statelor membre ca, pentru a evalua strategiile și activitățile întreprinse și pentru a îmbunătăți eforturile în lupta împotriva traficului, să desemneze un raportor național independent care să poată, prin lege, să se prezinte în fața parlamentului național și să facă recomandări pentru îmbunătățirea luptei împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

83.

solicită statelor membre ca, pentru a evalua strategiile și activitățile întreprinse și pentru a îmbunătăți eforturile în lupta împotriva traficului, să desemneze un raportor național independent care să poată, prin lege, să se prezinte în fața parlamentului național și să facă recomandări pentru îmbunătățirea luptei împotriva traficului de ființe umane;

| 84. | invită statele membre să colecteze date mai detaliate și mai actualizate prin agregarea de informații statistice fiabile, colectate de la toți actorii principali, asigurându-se că datele sunt omogene și defalcate pe gen, vârstă, tip de exploatare (în subseturi de tipuri de trafic de persoane), țară de origine și de destinație, prin includerea și a persoanelor care sunt traficate intern, pentru a identifica mai bine victimele potențiale și a preveni infracțiunile; invită statele membre să comunice mai multe date, pentru a evalua mai bine dimensiunea de gen și tendințele recente în ceea ce privește traficul de persoane, precum și pentru a combate traficul într-o manieră mai eficace; invită statele membre să se asigure că raportorii naționali joacă un rol mai important în coordonarea inițiativelor de colectare a datelor, în strânsă cooperare cu organizațiile relevante ale societății civile active în acest domeniu; |
| --- | --- |

84.

invită statele membre să colecteze date mai detaliate și mai actualizate prin agregarea de informații statistice fiabile, colectate de la toți actorii principali, asigurându-se că datele sunt omogene și defalcate pe gen, vârstă, tip de exploatare (în subseturi de tipuri de trafic de persoane), țară de origine și de destinație, prin includerea și a persoanelor care sunt traficate intern, pentru a identifica mai bine victimele potențiale și a preveni infracțiunile; invită statele membre să comunice mai multe date, pentru a evalua mai bine dimensiunea de gen și tendințele recente în ceea ce privește traficul de persoane, precum și pentru a combate traficul într-o manieră mai eficace; invită statele membre să se asigure că raportorii naționali joacă un rol mai important în coordonarea inițiativelor de colectare a datelor, în strânsă cooperare cu organizațiile relevante ale societății civile active în acest domeniu;

| 85. | constată că, deși traficul de ființe umane este clar definit în directivă, legislațiile naționale din statele membre au adoptat o serie de definiții diferite; invită Comisia să analizeze acest aspect și să raporteze în ce măsură aceste diferențe între definiții influențează practic aplicarea directivei; subliniază importanța clarității conceptuale, pentru a evita confuzia cu alte aspecte înrudite, dar separate; |
| --- | --- |

85.

constată că, deși traficul de ființe umane este clar definit în directivă, legislațiile naționale din statele membre au adoptat o serie de definiții diferite; invită Comisia să analizeze acest aspect și să raporteze în ce măsură aceste diferențe între definiții influențează practic aplicarea directivei; subliniază importanța clarității conceptuale, pentru a evita confuzia cu alte aspecte înrudite, dar separate;

| 86. | constată că părțile interesate confirmă în general că marea majoritate a victimelor traficului de persoane rămân neidentificate; recunoaște că a fost relativ ignorat traficul anumitor grupuri vulnerabile, precum tinerii (fără adăpost), copiii, persoanele cu dizabilități și persoanele LGBTI; în ceea ce privește aceste grupuri, subliniază că trebuie îmbunătățită colectarea datelor pentru a mări eforturile de identificare a victimelor și pentru a dezvolta bune practici în abordarea nevoilor specifice ale acestor victime; |
| --- | --- |

86.

constată că părțile interesate confirmă în general că marea majoritate a victimelor traficului de persoane rămân neidentificate; recunoaște că a fost relativ ignorat traficul anumitor grupuri vulnerabile, precum tinerii (fără adăpost), copiii, persoanele cu dizabilități și persoanele LGBTI; în ceea ce privește aceste grupuri, subliniază că trebuie îmbunătățită colectarea datelor pentru a mări eforturile de identificare a victimelor și pentru a dezvolta bune practici în abordarea nevoilor specifice ale acestor victime;

| 87. | subliniază că, pentru a îmbunătăți eforturile de combaterea a traficului de ființe umane în Uniunea Europeană, instituțiile UE trebuie să evalueze cu atenție aplicarea legislației UE în statele membre și să adopte măsuri legislative și de altă natură suplimentare, dacă este necesar; |
| --- | --- |

87.

subliniază că, pentru a îmbunătăți eforturile de combaterea a traficului de ființe umane în Uniunea Europeană, instituțiile UE trebuie să evalueze cu atenție aplicarea legislației UE în statele membre și să adopte măsuri legislative și de altă natură suplimentare, dacă este necesar;

| 88. | invită Comisia să elaboreze orientări standardizate, inclusiv în ceea ce privește protecția datelor, pentru colectarea datelor în atenția organismele relevante, precum serviciile de asigurare a respectării legii, serviciile de control al frontierelor și cele pentru imigrare, serviciile sociale, autoritățile locale, penitenciarele, ONG-urile și alți contribuitori; |
| --- | --- |

88.

invită Comisia să elaboreze orientări standardizate, inclusiv în ceea ce privește protecția datelor, pentru colectarea datelor în atenția organismele relevante, precum serviciile de asigurare a respectării legii, serviciile de control al frontierelor și cele pentru imigrare, serviciile sociale, autoritățile locale, penitenciarele, ONG-urile și alți contribuitori;

| 89. | invită Comisia să se asigure că Agenda europeană privind migrația (COM(2015)0240) acordă o importanță mai mare combaterii traficului, pentru a facilita implicarea victimelor în urmărirea penală a traficanților |
| --- | --- |

89.

invită Comisia să se asigure că Agenda europeană privind migrația (COM(2015)0240) acordă o importanță mai mare combaterii traficului, pentru a facilita implicarea victimelor în urmărirea penală a traficanților

| 90. | invită Comisia să trateze problema utilizării abuzive a activităților independente în angajarea forței de muncă migrante în unele state membre ale UE, pentru a evita standardele de muncă și obligațiile locale în materie de angajare, recunoscând faptul că, în domeniile de activitate a migranților care sunt cele mai expuse traficului, se folosește frecvent regimul falselor activități independente; |
| --- | --- |

90.

invită Comisia să trateze problema utilizării abuzive a activităților independente în angajarea forței de muncă migrante în unele state membre ale UE, pentru a evita standardele de muncă și obligațiile locale în materie de angajare, recunoscând faptul că, în domeniile de activitate a migranților care sunt cele mai expuse traficului, se folosește frecvent regimul falselor activități independente;

| 91. | invită UE și statele membre să consolideze cooperarea regională privind traficul de persoane de-a lungul rutelor cunoscute, cum ar fi cele dinspre est către UE, prin utilizarea Instrumentului pentru stabilitate și prin responsabilizarea în permanență a țărilor candidate; |
| --- | --- |

91.

invită UE și statele membre să consolideze cooperarea regională privind traficul de persoane de-a lungul rutelor cunoscute, cum ar fi cele dinspre est către UE, prin utilizarea Instrumentului pentru stabilitate și prin responsabilizarea în permanență a țărilor candidate;

| 92. | invită UE să furnizeze, prin intermediul Eurostat, estimări privind victimele traficului de persoane, chiar dacă sunt înregistrate sau nu, după modelul general al unor organizații cum ar fi Organizația Internațională pentru Migrație, Oficiul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) și Organizația Internațională a Muncii (OIM); |
| --- | --- |

92.

invită UE să furnizeze, prin intermediul Eurostat, estimări privind victimele traficului de persoane, chiar dacă sunt înregistrate sau nu, după modelul general al unor organizații cum ar fi Organizația Internațională pentru Migrație, Oficiul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC) și Organizația Internațională a Muncii (OIM);

| 93. | invită statele membre să includă principiul nereturnării în legislația lor privind combaterea traficului de ființe umane, după exemplul Protocolului ONU împotriva traficului și al Convenției Consiliului Europei împotriva traficului de ființe umane și în conformitate cu obligațiile statelor asumate în temeiul dreptului internațional privind refugiații și al dreptului internațional privind drepturile omului; |
| --- | --- |

93.

invită statele membre să includă principiul nereturnării în legislația lor privind combaterea traficului de ființe umane, după exemplul Protocolului ONU împotriva traficului și al Convenției Consiliului Europei împotriva traficului de ființe umane și în conformitate cu obligațiile statelor asumate în temeiul dreptului internațional privind refugiații și al dreptului internațional privind drepturile omului;

| 94. | încurajează UE și statele membre să examineze cele mai noi tendințe în cadrul traficului de persoane și de forme ale acestuia, inclusiv influența actualei crize a migranților asupra traficului de persoane, pentru a aborda noile evoluții prin adoptarea unor măsuri adecvate și specifice; |
| --- | --- |

94.

încurajează UE și statele membre să examineze cele mai noi tendințe în cadrul traficului de persoane și de forme ale acestuia, inclusiv influența actualei crize a migranților asupra traficului de persoane, pentru a aborda noile evoluții prin adoptarea unor măsuri adecvate și specifice;

| 95. | cere Comisiei să realizeze un studiu privind legăturile dintre diferitele tipuri de trafic și rutele folosite de acestea în viitorul raport privind implementarea Directivei 2011/36/UE, întrucât victimele sunt frecvent supuse simultan mai multor tipuri de exploatare sau trec de la un tip de trafic la altul; cere, totodată, Comisiei, să promoveze studierea continuă a principalelor cauze la traficului de ființe umane și a impactului acestora asupra egalității de gen; |
| --- | --- |

95.

cere Comisiei să realizeze un studiu privind legăturile dintre diferitele tipuri de trafic și rutele folosite de acestea în viitorul raport privind implementarea Directivei 2011/36/UE, întrucât victimele sunt frecvent supuse simultan mai multor tipuri de exploatare sau trec de la un tip de trafic la altul; cere, totodată, Comisiei, să promoveze studierea continuă a principalelor cauze la traficului de ființe umane și a impactului acestora asupra egalității de gen;

| 96. | invită Comisia să evalueze necesitatea unei eventuale revizuiri a mandatului viitorului Parchet European pentru a include în atribuțiile sale, odată creat, lupta împotriva traficului de persoane; |
| --- | --- |

96.

invită Comisia să evalueze necesitatea unei eventuale revizuiri a mandatului viitorului Parchet European pentru a include în atribuțiile sale, odată creat, lupta împotriva traficului de persoane;

| 97. | îndeamnă Comisia Europeană să promoveze ratificarea de către statele membre a Convenției de la Istanbul, având în vedere că aceasta este un instrument eficient de prevenire și de combatere a violenței împotriva femeilor, inclusiv a traficului de persoane, precum și de protejare și de ajutare a victimelor; |
| --- | --- |

97.

îndeamnă Comisia Europeană să promoveze ratificarea de către statele membre a Convenției de la Istanbul, având în vedere că aceasta este un instrument eficient de prevenire și de combatere a violenței împotriva femeilor, inclusiv a traficului de persoane, precum și de protejare și de ajutare a victimelor;

o

o o

| 98. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

98.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2014)0070.

(2)  JO L 319, 4.12.2015, p. 1.

(3)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(4)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(5)  JO L 168, 30.6.2009, p. 24.

(6)  JO L 348, 24.12.2008, p. 98.

(7)  JO L 261, 6.8.2004, p. 19.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0126.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0162.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0218.

(11)  Estimări ale OIM, 2014, „Profituri și sărăcie – economia muncii forțate.”

(12)  Raportul Eurostat, „Traficul de ființe umane”, ediția 2015.

(13)  Idem.

(14)  Idem.

(15)  Raportul Europol privind situația din Europa: traficul de ființe umane în UE (februarie 2016),

(16)  Raportul Eurostat, 2015.

(17)  Idem.

(18)  „Raport de evaluare la jumătatea perioadei a Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane” (SWD(2014)0318), p. 9.

(19)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/handbook-consular-and-diplomatic-staff-how-assist-and-protect-victims-human-trafficking_en.

---

Miercuri, 26 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/76

---

P8_TA(2016)0228

Monedele virtuale

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la monedele virtuale (2016/2007(INI))

(2018/C 076/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul Băncii Reglementelor Internaționale referitor la monedele digitale, publicat în noiembrie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Băncii Reglementelor Internaționale referitor la monedele digitale, publicat în noiembrie 2015 (1),

| — | având în vedere documentul publicat de Banca Angliei referitor la economia monedelor digitale (Q3/2014) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul publicat de Banca Angliei referitor la economia monedelor digitale (Q3/2014) (2),

| — | având în vedere avizul Autorității Bancare Europene referitor la monedele virtuale, publicat în iulie 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Bancare Europene referitor la monedele virtuale, publicat în iulie 2014 (3),

| — | având în vedere analiza Băncii Centrale Europene referitoare la monedele virtuale, publicată în februarie 2015 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza Băncii Centrale Europene referitoare la monedele virtuale, publicată în februarie 2015 (4),

| — | având în vedere planul de acțiune al Comisiei care vizează consolidarea luptei împotriva finanțării terorismului, prezentat la 2 februarie 2016 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune al Comisiei care vizează consolidarea luptei împotriva finanțării terorismului, prezentat la 2 februarie 2016 (5),

| — | având în vedere studiul Comisiei privind amploarea discrepanțelor în materie de încasare a TVA-ului în UE, publicat în mai 2015 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei privind amploarea discrepanțelor în materie de încasare a TVA-ului în UE, publicat în mai 2015 (6),

| — | având în vedere studiul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei privind agenda digitală referitoare la monedelor virtuale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei privind agenda digitală referitoare la monedelor virtuale (7),

| — | având în vedere Orientările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) pentru o abordare bazată pe riscuri a monedelor virtuale din iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) pentru o abordare bazată pe riscuri a monedelor virtuale din iunie 2015,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 12 februarie 2016 referitoare la combaterea finanțării terorismului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 12 februarie 2016 referitoare la combaterea finanțării terorismului (8),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție privind tratamentul TVA aplicat operațiunilor de schimb de monedă virtuală (C-264/14) (9) și concluziile avocatului general Kokott, prezentate la data de 16 iulie 2015 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție privind tratamentul TVA aplicat operațiunilor de schimb de monedă virtuală (C-264/14) (9) și concluziile avocatului general Kokott, prezentate la data de 16 iulie 2015 (10),

| — | având în vedere consultarea ESMA privind realizarea de investiții folosind monedele virtuale sau tehnologia registrelor distribuite, publicată în iulie 2015 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere consultarea ESMA privind realizarea de investiții folosind monedele virtuale sau tehnologia registrelor distribuite, publicată în iulie 2015 (11),

| — | având în vedere nota informativă a EPRS intitulată „Bitcoin market, economics and regulation” (12) (Bitcoin: piață, economie și reglementări), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota informativă a EPRS intitulată „Bitcoin market, economics and regulation” (12) (Bitcoin: piață, economie și reglementări),

| — | având în vedere raportul Europol intitulat „Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks” (Schimbări ale modului de operare în atacurile teroriste ale Statului Islamic), publicat la 18 ianuarie 2016 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Europol intitulat „Changes in modus operandi of Islamic State terrorist attacks” (Schimbări ale modului de operare în atacurile teroriste ale Statului Islamic), publicat la 18 ianuarie 2016 (13),

| — | având în vedere raportul Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), publicat în iunie 2014 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), publicat în iunie 2014 (14),

| — | având în vedere studiul OCDE intitulat „The Bitcoin Question – currency versus trust-less transfer technology” (15) (Bitcoin – monedă versus tehnologie de transfer în care nu se poate avea încredere), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul OCDE intitulat „The Bitcoin Question – currency versus trust-less transfer technology” (15) (Bitcoin – monedă versus tehnologie de transfer în care nu se poate avea încredere),

| — | având în vedere documentul de lucru al FMI intitulat „Virtual Currencies and Beyond” (Monedele virtuale și dincolo de acestea), din ianuarie 2016 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al FMI intitulat „Virtual Currencies and Beyond” (Monedele virtuale și dincolo de acestea), din ianuarie 2016 (16),

| — | având în vedere raportul consilierului științific principal al Guvernului britanic, Biroul pentru știință, intitulat „Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (Tehnologia registrelor distribuite: dincolo de tehnologia „blockchain”), din 2016 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul consilierului științific principal al Guvernului britanic, Biroul pentru știință, intitulat „Distributed Ledger Technology: beyond block chain” (Tehnologia registrelor distribuite: dincolo de tehnologia „blockchain”), din 2016 (17),

| — | având în vedere audierea Comisiei pentru afaceri economice și monetare privind monedele virtuale din 25 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea Comisiei pentru afaceri economice și monetare privind monedele virtuale din 25 ianuarie 2016,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0168/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0168/2016),

| A. | întrucât, până în prezent, nu s-a formulat încă o definiție universal aplicabilă, însă monedele virtuale sunt denumite uneori „bani electronici”, iar Autoritatea Bancară Europeană (ABE) le consideră o reprezentare digitală a unei valori care nu este emisă de o bancă centrală sau autoritate publică, nu sunt neapărat legate de o monedă fiduciară, ci sunt acceptate de persoanele fizice sau juridice ca mijloc de plată și pot fi transferate, stocate sau tranzacționate electronic; întrucât monedele virtuale se bazează, în principal, pe tehnologia registrelor distribuite, baza tehnologică pentru peste 600 de sisteme de monede virtuale (18), care facilitează schimburile inter pares, cel mai cunoscut dintre acestea fiind până în prezent bitcoin; întrucât sistemul a fost lansat în 2009 și deține în prezent o cotă de piață de aproximativ 90 % în rândul monedelor virtuale bazate pe tehnologia registrelor distribuite, cu o valoare de piață a monedelor bitcoin aflate în circulație de aproximativ 5 miliarde EUR (19), însă nu a atins încă dimensiuni sistemice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, până în prezent, nu s-a formulat încă o definiție universal aplicabilă, însă monedele virtuale sunt denumite uneori „bani electronici”, iar Autoritatea Bancară Europeană (ABE) le consideră o reprezentare digitală a unei valori care nu este emisă de o bancă centrală sau autoritate publică, nu sunt neapărat legate de o monedă fiduciară, ci sunt acceptate de persoanele fizice sau juridice ca mijloc de plată și pot fi transferate, stocate sau tranzacționate electronic; întrucât monedele virtuale se bazează, în principal, pe tehnologia registrelor distribuite, baza tehnologică pentru peste 600 de sisteme de monede virtuale (18), care facilitează schimburile inter pares, cel mai cunoscut dintre acestea fiind până în prezent bitcoin; întrucât sistemul a fost lansat în 2009 și deține în prezent o cotă de piață de aproximativ 90 % în rândul monedelor virtuale bazate pe tehnologia registrelor distribuite, cu o valoare de piață a monedelor bitcoin aflate în circulație de aproximativ 5 miliarde EUR (19), însă nu a atins încă dimensiuni sistemice;

| B. | întrucât tehnologia registrelor distribuite include baze de date caracterizate de grade diferite de încredere și reziliență, care au potențialul de a procesa rapid un număr mare de tranzacții și care au capacitatea de a revoluționa nu doar domeniul monedelor virtuale, ci și tehnologia financiară, în general, unde compensarea și decontarea ar putea deveni o aplicație evidentă, precum și alte domenii dincolo de domeniul financiar, în special în ceea ce privește dovada identității și a proprietății; |
| --- | --- |

B.

întrucât tehnologia registrelor distribuite include baze de date caracterizate de grade diferite de încredere și reziliență, care au potențialul de a procesa rapid un număr mare de tranzacții și care au capacitatea de a revoluționa nu doar domeniul monedelor virtuale, ci și tehnologia financiară, în general, unde compensarea și decontarea ar putea deveni o aplicație evidentă, precum și alte domenii dincolo de domeniul financiar, în special în ceea ce privește dovada identității și a proprietății;

| C. | întrucât investițiile în tehnologia registrelor distribuite fac parte integrantă din ciclul de inovare actual în domeniul tehnologiei financiare și au totalizat, până în prezent, peste 1 miliard EUR, atât din fonduri cu capital de risc, cât și din investiții ale întreprinderilor (20); |
| --- | --- |

C.

întrucât investițiile în tehnologia registrelor distribuite fac parte integrantă din ciclul de inovare actual în domeniul tehnologiei financiare și au totalizat, până în prezent, peste 1 miliard EUR, atât din fonduri cu capital de risc, cât și din investiții ale întreprinderilor (20);

Oportunități și riscuri ale monedelor virtuale și ale tehnologiei registrelor distribuite în peisajul tehnologic al plăților care evoluează rapid

| 1. | Subliniază că monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite au potențialul de a contribui în mod pozitiv la bunăstarea cetățenilor și la dezvoltarea economică, inclusiv în sectorul financiar prin:






  (a) | reducerea costurilor tranzacțiilor și a celor operaționale pentru plăți și, în special, pentru transferul transfrontalier de fonduri, foarte posibil cu mult sub 1 %, față de procentajele tradiționale de 2 %-4 % pentru sistemele de plată online (21), și, în medie, cu peste 7 % pentru transferul transfrontalier de fonduri (22), ceea ce ar reprezenta, conform unor evaluări optimiste, o reducere potențială globală a costurilor totale pentru transferurile de fonduri de până la 20 miliarde EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

Subliniază că monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite au potențialul de a contribui în mod pozitiv la bunăstarea cetățenilor și la dezvoltarea economică, inclusiv în sectorul financiar prin:

(a)

reducerea costurilor tranzacțiilor și a celor operaționale pentru plăți și, în special, pentru transferul transfrontalier de fonduri, foarte posibil cu mult sub 1 %, față de procentajele tradiționale de 2 %-4 % pentru sistemele de plată online (21), și, în medie, cu peste 7 % pentru transferul transfrontalier de fonduri (22), ceea ce ar reprezenta, conform unor evaluări optimiste, o reducere potențială globală a costurilor totale pentru transferurile de fonduri de până la 20 miliarde EUR;

| (b) | reducerea, în general, a costului accesului la finanțare, chiar și în lipsa unui cont bancar tradițional, ceea ce ar putea contribui la incluziunea financiară și la atingerea obiectivului G20 și G8 de reducere a costului transferului de fonduri cu 5 % în cinci ani (23); |
| --- | --- |

(b)

reducerea, în general, a costului accesului la finanțare, chiar și în lipsa unui cont bancar tradițional, ceea ce ar putea contribui la incluziunea financiară și la atingerea obiectivului G20 și G8 de reducere a costului transferului de fonduri cu 5 % în cinci ani (23);

| (c) | creșterea rezilienței și, în funcție de arhitectura sistemului, a rapidității sistemelor de plată și a comerțului cu bunuri și servicii datorită arhitecturii intrinsec descentralizate a tehnologiei registrelor distribuite, care ar putea să continue să funcționeze fiabil chiar dacă anumite părți ale rețelei ar fi defectuoase sau piratate; |
| --- | --- |

(c)

creșterea rezilienței și, în funcție de arhitectura sistemului, a rapidității sistemelor de plată și a comerțului cu bunuri și servicii datorită arhitecturii intrinsec descentralizate a tehnologiei registrelor distribuite, care ar putea să continue să funcționeze fiabil chiar dacă anumite părți ale rețelei ar fi defectuoase sau piratate;

| (d) | crearea unor sisteme care să combine ușurința utilizării, costuri ale tranzacțiilor și operaționale reduse și un nivel ridicat de respectare a vieții private, dar fără un anonimat total, pentru a garanta, într-o anumită măsură, trasabilitatea tranzacțiilor în caz de nereguli și pentru a îmbunătăți transparența pentru participanții la piață, în general; |
| --- | --- |

(d)

crearea unor sisteme care să combine ușurința utilizării, costuri ale tranzacțiilor și operaționale reduse și un nivel ridicat de respectare a vieții private, dar fără un anonimat total, pentru a garanta, într-o anumită măsură, trasabilitatea tranzacțiilor în caz de nereguli și pentru a îmbunătăți transparența pentru participanții la piață, în general;

| (e) | utilizarea acestor sisteme pentru a dezvolta soluții de microplată online sigure care să respecte viața privată, care ar putea, eventual, înlocui unele dintre actualele modele de afaceri online, care pun serioase probleme în ceea ce privește protejarea vieții private; |
| --- | --- |

(e)

utilizarea acestor sisteme pentru a dezvolta soluții de microplată online sigure care să respecte viața privată, care ar putea, eventual, înlocui unele dintre actualele modele de afaceri online, care pun serioase probleme în ceea ce privește protejarea vieții private;

| (f) | posibilitatea de a fuziona, într-o aplicație unică sigură și ușor de utilizat, diferite tipuri de mecanisme de plată tradiționale și inovatoare, de la cărți de credit la soluții mobile, ceea ce ar putea favoriza dezvoltarea anumitor aspecte ale comerțului electronic în Europa și aprofundarea pieței unice; |
| --- | --- |

(f)

posibilitatea de a fuziona, într-o aplicație unică sigură și ușor de utilizat, diferite tipuri de mecanisme de plată tradiționale și inovatoare, de la cărți de credit la soluții mobile, ceea ce ar putea favoriza dezvoltarea anumitor aspecte ale comerțului electronic în Europa și aprofundarea pieței unice;

| 2. | ia act de faptul că monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite implică riscuri care trebuie abordate în mod corespunzător pentru a crește fiabilitatea lor, inclusiv în circumstanțele actuale, și anume:






  (a) | absența unor structuri de guvernanță flexibile, dar reziliente și fiabile, sau a unei definiții a acestor structuri, în special în cazul unor aplicații legate de tehnologia registrelor distribuite, cum ar fi bitcoin, care creează nesiguranță și probleme în materie de protecție a consumatorilor sau, în general, a utilizatorilor, mai ales în cazul problemelor neprevăzute de dezvoltatorii programelor inițiale; |
| --- | --- | --- |

2.

ia act de faptul că monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite implică riscuri care trebuie abordate în mod corespunzător pentru a crește fiabilitatea lor, inclusiv în circumstanțele actuale, și anume:

(a)

absența unor structuri de guvernanță flexibile, dar reziliente și fiabile, sau a unei definiții a acestor structuri, în special în cazul unor aplicații legate de tehnologia registrelor distribuite, cum ar fi bitcoin, care creează nesiguranță și probleme în materie de protecție a consumatorilor sau, în general, a utilizatorilor, mai ales în cazul problemelor neprevăzute de dezvoltatorii programelor inițiale;

| (b) | gradul ridicat de volatilitate a monedelor virtuale și riscul creării unor bule speculative, precum și lipsa unor forme tradiționale de supraveghere, de garanții și de protecție reglementare, chestiuni care sunt deosebit de problematice pentru consumatori; |
| --- | --- |

(b)

gradul ridicat de volatilitate a monedelor virtuale și riscul creării unor bule speculative, precum și lipsa unor forme tradiționale de supraveghere, de garanții și de protecție reglementare, chestiuni care sunt deosebit de problematice pentru consumatori;

| (c) | capacitatea uneori limitată a organismelor de reglementare din domeniul noilor tehnologii, care poate face dificilă definirea, în timp util, a garanțiilor corespunzătoare, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare și fiabilă a aplicațiilor legate de tehnologia registrelor distribuite, atunci când acestea devin atât de răspândite încât devin relevante din punct de vedere sistemic, sau chiar înainte ca acest lucru să se întâmple; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea uneori limitată a organismelor de reglementare din domeniul noilor tehnologii, care poate face dificilă definirea, în timp util, a garanțiilor corespunzătoare, pentru a asigura funcționarea corespunzătoare și fiabilă a aplicațiilor legate de tehnologia registrelor distribuite, atunci când acestea devin atât de răspândite încât devin relevante din punct de vedere sistemic, sau chiar înainte ca acest lucru să se întâmple;

| (d) | insecuritatea juridică care caracterizează noile aplicații legate de tehnologia registrelor distribuite; |
| --- | --- |

(d)

insecuritatea juridică care caracterizează noile aplicații legate de tehnologia registrelor distribuite;

| (e) | consumul de energie pe care îl implică unele dintre aceste monede virtuale care, potrivit unui raport al consilierului științific principal al Guvernului britanic referitor la tehnologia registrelor distribuite, a fost evaluat la peste 1 GW în cazul bitcoin, ceea ce ar necesita investiții în cercetare, pentru a identifica forme mai eficiente de mecanisme de verificare a tranzacțiilor, și în promovarea acestor mecanisme; |
| --- | --- |

(e)

consumul de energie pe care îl implică unele dintre aceste monede virtuale care, potrivit unui raport al consilierului științific principal al Guvernului britanic referitor la tehnologia registrelor distribuite, a fost evaluat la peste 1 GW în cazul bitcoin, ceea ce ar necesita investiții în cercetare, pentru a identifica forme mai eficiente de mecanisme de verificare a tranzacțiilor, și în promovarea acestor mecanisme;

| (f) | lipsa unei documentații tehnice suficient de transparente și ușor accesibile cu privire la funcționarea unora dintre monedele virtuale și a altor sisteme bazate pe tehnologia registrelor distribuite; |
| --- | --- |

(f)

lipsa unei documentații tehnice suficient de transparente și ușor accesibile cu privire la funcționarea unora dintre monedele virtuale și a altor sisteme bazate pe tehnologia registrelor distribuite;

| (g) | sursele potențiale de instabilitate financiară care pot fi asociate cu produsele derivate, din cauza caracteristicilor prost înțelese ale monedelor virtuale; |
| --- | --- |

(g)

sursele potențiale de instabilitate financiară care pot fi asociate cu produsele derivate, din cauza caracteristicilor prost înțelese ale monedelor virtuale;

| (h) | viitoarele limitări potențiale pe termen lung legate de eficacitatea politicii monetare în cazul în care sisteme private de monezi virtuale ar urma să fie utilizate la scară largă ca substitut la moneda fiduciară oficială; |
| --- | --- |

(h)

viitoarele limitări potențiale pe termen lung legate de eficacitatea politicii monetare în cazul în care sisteme private de monezi virtuale ar urma să fie utilizate la scară largă ca substitut la moneda fiduciară oficială;

| (i) | posibilitatea tranzacțiilor pe „piața neagră”, a spălării de bani, a finanțării terorismului (24), a fraudei și evaziunii fiscale și a altor activități infracționale bazate pe„pseudo-anonimat” și „amestecul de servicii” pe care unele dintre aceste servicii le oferă, precum și natura descentralizată a unora dintre monedele virtuale, ținând seama de faptul că trasabilitatea tranzacțiilor în numerar tinde să fie și mai dificilă; |
| --- | --- |

(i)

posibilitatea tranzacțiilor pe „piața neagră”, a spălării de bani, a finanțării terorismului (24), a fraudei și evaziunii fiscale și a altor activități infracționale bazate pe„pseudo-anonimat” și „amestecul de servicii” pe care unele dintre aceste servicii le oferă, precum și natura descentralizată a unora dintre monedele virtuale, ținând seama de faptul că trasabilitatea tranzacțiilor în numerar tinde să fie și mai dificilă;

| 3. | sugerează că abordarea acestor riscuri va necesita consolidarea capacității de reglementare, inclusiv a cunoștințelor de specialitate, și dezvoltarea unui cadru juridic solid, care să țină pasul cu inovația, pentru a oferi un răspuns rapid și proporțional în cazul în care utilizarea anumitor aplicații ale tehnologiei registrelor distribuite ar prezenta o importanță sistemică; |
| --- | --- |

3.

sugerează că abordarea acestor riscuri va necesita consolidarea capacității de reglementare, inclusiv a cunoștințelor de specialitate, și dezvoltarea unui cadru juridic solid, care să țină pasul cu inovația, pentru a oferi un răspuns rapid și proporțional în cazul în care utilizarea anumitor aplicații ale tehnologiei registrelor distribuite ar prezenta o importanță sistemică;

| 4. | evidențiază, cu toate acestea, că este posibil ca o reglementare precoce să nu fie potrivită pentru o situație care încă evoluează, putând transmite populației un mesaj greșit în legătură cu avantajele sau securitatea monedelor virtuale; |
| --- | --- |

4.

evidențiază, cu toate acestea, că este posibil ca o reglementare precoce să nu fie potrivită pentru o situație care încă evoluează, putând transmite populației un mesaj greșit în legătură cu avantajele sau securitatea monedelor virtuale;

Utilizarea tehnologiei registrelor distribuite în alte scopuri decât plățile

| 5. | ia act de faptul că potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a accelera, descentraliza, automatiza și standardiza procesele bazate pe date la un cost mai redus ar putea modifica fundamental modul în care sunt transferate activele și în care sunt ținute registrele, acest lucru putând avea implicații atât pentru sectorul privat, cât și pentru cel public, acesta din urmă fiind afectat la trei niveluri: ca furnizor de servicii, ca supervizor și ca legislator; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a accelera, descentraliza, automatiza și standardiza procesele bazate pe date la un cost mai redus ar putea modifica fundamental modul în care sunt transferate activele și în care sunt ținute registrele, acest lucru putând avea implicații atât pentru sectorul privat, cât și pentru cel public, acesta din urmă fiind afectat la trei niveluri: ca furnizor de servicii, ca supervizor și ca legislator;

| 6. | evidențiază faptul că compensarea, decontarea și alte procese de gestionare post-tranzacționare reprezintă pentru sectorul financiar mondial un cost de peste 50 miliarde EUR pe an (25) și că acesta și procesele de reconciliere bancară sunt domenii în care utilizarea tehnologiei registrelor distribuite s-ar putea dovedi a fi revoluționară din punct de vedere al eficienței, rapidității și rezilienței, însă ar implica și noi provocări în materie de reglementare; |
| --- | --- |

6.

evidențiază faptul că compensarea, decontarea și alte procese de gestionare post-tranzacționare reprezintă pentru sectorul financiar mondial un cost de peste 50 miliarde EUR pe an (25) și că acesta și procesele de reconciliere bancară sunt domenii în care utilizarea tehnologiei registrelor distribuite s-ar putea dovedi a fi revoluționară din punct de vedere al eficienței, rapidității și rezilienței, însă ar implica și noi provocări în materie de reglementare;

| 7. | subliniază faptul că actorii din sectorul privat au pus în aplicare mai multe inițiative în acest sens și invită autoritățile competente, atât de la nivel european, cât și de la nivel național, să monitorizeze astfel de inițiative; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că actorii din sectorul privat au pus în aplicare mai multe inițiative în acest sens și invită autoritățile competente, atât de la nivel european, cât și de la nivel național, să monitorizeze astfel de inițiative;

| 8. | observă, de asemenea, că tehnologia registrelor distribuite ar putea fi utilizată pentru a intensifica schimbul de date și a spori transparența și încrederea nu numai între guvern și cetățeni, ci și între actorii din sectorul privat și clienții lor; |
| --- | --- |

8.

observă, de asemenea, că tehnologia registrelor distribuite ar putea fi utilizată pentru a intensifica schimbul de date și a spori transparența și încrederea nu numai între guvern și cetățeni, ci și între actorii din sectorul privat și clienții lor;

| 9. | recunoaște potențialul tehnologiei registrelor distribuite, încă în curs de dezvoltare, care depășește cu mult sectorul financiar, inclusiv finanțarea participativă pe bază de capital criptografic („crypto-equity crowdfunding”), serviciile de soluționare a litigiilor prin mediere, în special în sectoarele financiar și juridic, și posibilitatea de a încheia „contracte inteligente” combinate cu semnăturile digitale, aplicații care permit o securitate mai mare a datelor și sinergii cu dezvoltarea internetului obiectelor; |
| --- | --- |

9.

recunoaște potențialul tehnologiei registrelor distribuite, încă în curs de dezvoltare, care depășește cu mult sectorul financiar, inclusiv finanțarea participativă pe bază de capital criptografic („crypto-equity crowdfunding”), serviciile de soluționare a litigiilor prin mediere, în special în sectoarele financiar și juridic, și posibilitatea de a încheia „contracte inteligente” combinate cu semnăturile digitale, aplicații care permit o securitate mai mare a datelor și sinergii cu dezvoltarea internetului obiectelor;

| 10. | subliniază dinamica pe care tehnologiile „blockchain” o generează în mediul de afaceri, precum și potențialul lor de transformare în economia reală pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

subliniază dinamica pe care tehnologiile „blockchain” o generează în mediul de afaceri, precum și potențialul lor de transformare în economia reală pe termen lung;

| 11. | recunoaște potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a ajuta guvernele să reducă spălarea de bani, frauda și corupția; |
| --- | --- |

11.

recunoaște potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a ajuta guvernele să reducă spălarea de bani, frauda și corupția;

| 12. | încurajează agențiile guvernamentale să testeze sistemele bazate pe tehnologia registrelor distribuite, după ce au realizat evaluări corespunzătoare ale impactului, pentru a îmbunătăți prestarea de servicii către cetățeni și soluțiile de guvernare electronică, în conformitate cu normele europene în materie de protecție a datelor; încurajează agențiile guvernamentale să evite efectele de blocare care ar putea fi asociate cu sistemele bazate pe tehnologia registrelor distribuite, supuse drepturilor de proprietate; recunoaște, în mod special, potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a îmbunătăți sistemele de registre cadastrale; |
| --- | --- |

12.

încurajează agențiile guvernamentale să testeze sistemele bazate pe tehnologia registrelor distribuite, după ce au realizat evaluări corespunzătoare ale impactului, pentru a îmbunătăți prestarea de servicii către cetățeni și soluțiile de guvernare electronică, în conformitate cu normele europene în materie de protecție a datelor; încurajează agențiile guvernamentale să evite efectele de blocare care ar putea fi asociate cu sistemele bazate pe tehnologia registrelor distribuite, supuse drepturilor de proprietate; recunoaște, în mod special, potențialul tehnologiei registrelor distribuite de a îmbunătăți sistemele de registre cadastrale;

| 13. | recomandă agențiilor guvernamentale și autorităților competente care sunt însărcinate cu analiza unor volume mari de date să examineze utilizarea în timp real a instrumentelor de supraveghere și de raportare bazate pe tehnologia registrelor distribuite, ca parte din agenda RegTech în sectorul financiar și dincolo de acesta, inclusiv pentru a reduce cel puțin discrepanța evidentă în materie de încasare a TVA-ului în Uniune (26); |
| --- | --- |

13.

recomandă agențiilor guvernamentale și autorităților competente care sunt însărcinate cu analiza unor volume mari de date să examineze utilizarea în timp real a instrumentelor de supraveghere și de raportare bazate pe tehnologia registrelor distribuite, ca parte din agenda RegTech în sectorul financiar și dincolo de acesta, inclusiv pentru a reduce cel puțin discrepanța evidentă în materie de încasare a TVA-ului în Uniune (26);

Reglementare inteligentă în vederea încurajării inovației și a garantării integrității

| 14. | solicită o abordare proporțională în materie de reglementare la nivelul UE, pentru a nu descuraja inovarea sau a adăuga costuri inutile în acest stadiu incipient, luând, în același timp, în serios provocările legate de reglementare pe care le-ar putea implica utilizarea la scară largă a monedelor virtuale și a tehnologiei registrelor distribuite; |
| --- | --- |

14.

solicită o abordare proporțională în materie de reglementare la nivelul UE, pentru a nu descuraja inovarea sau a adăuga costuri inutile în acest stadiu incipient, luând, în același timp, în serios provocările legate de reglementare pe care le-ar putea implica utilizarea la scară largă a monedelor virtuale și a tehnologiei registrelor distribuite;

| 15. | subliniază asemănările dintre tehnologia registrelor distribuite, constând dintr-un set de noduri care participă la un sistem și partajează o bază de date comune, și World Wide Web, definit ca un set global de resurse, interconectate în mod logic prin hyperlink-uri; remarcă faptul că atât tehnologia registrelor distribuite, cât și WWW se bazează pe internet, un sistem global de rețele de calculatoare centrale, personale și fără fir interconectate; |
| --- | --- |

15.

subliniază asemănările dintre tehnologia registrelor distribuite, constând dintr-un set de noduri care participă la un sistem și partajează o bază de date comune, și World Wide Web, definit ca un set global de resurse, interconectate în mod logic prin hyperlink-uri; remarcă faptul că atât tehnologia registrelor distribuite, cât și WWW se bazează pe internet, un sistem global de rețele de calculatoare centrale, personale și fără fir interconectate;

| 16. | reamintește că internetul, în pofida încercărilor de a promova o abordare bazată pe mai multe părți interesate, este în continuare guvernat de Administrația Națională pentru Telecomunicații și Informații, o agenție a Departamentului Comerțului din Statele Unite; |
| --- | --- |

16.

reamintește că internetul, în pofida încercărilor de a promova o abordare bazată pe mai multe părți interesate, este în continuare guvernat de Administrația Națională pentru Telecomunicații și Informații, o agenție a Departamentului Comerțului din Statele Unite;

| 17. | salută crearea unei coaliții dinamice privind tehnologiile „blockchain” în cadrul Forumului pentru guvernanța internetului și invită Comisia să promoveze o guvernanță comună și globală a tehnologiei registrelor distribuite, astfel încât să se evite problemele întâmpinate anterior în dezvoltarea internetului; |
| --- | --- |

17.

salută crearea unei coaliții dinamice privind tehnologiile „blockchain” în cadrul Forumului pentru guvernanța internetului și invită Comisia să promoveze o guvernanță comună și globală a tehnologiei registrelor distribuite, astfel încât să se evite problemele întâmpinate anterior în dezvoltarea internetului;

| 18. | evidențiază faptul că legislația europeană esențială, cum ar fi Regulamentul privind infrastructura pieței europene (EMIR), Regulamentul privind decontarea titlurilor de valoare și depozitarii centrali de titluri de valoare (CSDR), Directiva privind caracterul definitiv al decontării (SFD), Directiva și Regulamentul privind piețele instrumentelor financiare (MiFID/MiFIR), Directiva privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și Directiva privind administratorii fondurilor de investiții alternative (DAFIA) ar putea oferi un cadru de reglementare în funcție de activitățile desfășurate, indiferent de tehnologiile subiacente, chiar dacă monedele virtuale și aplicațiile bazate pe tehnologia registrelor distribuite acced la noi piețe și își extind activitățile; observă totuși că ar putea fi necesară o legislație mai specifică; |
| --- | --- |

18.

evidențiază faptul că legislația europeană esențială, cum ar fi Regulamentul privind infrastructura pieței europene (EMIR), Regulamentul privind decontarea titlurilor de valoare și depozitarii centrali de titluri de valoare (CSDR), Directiva privind caracterul definitiv al decontării (SFD), Directiva și Regulamentul privind piețele instrumentelor financiare (MiFID/MiFIR), Directiva privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și Directiva privind administratorii fondurilor de investiții alternative (DAFIA) ar putea oferi un cadru de reglementare în funcție de activitățile desfășurate, indiferent de tehnologiile subiacente, chiar dacă monedele virtuale și aplicațiile bazate pe tehnologia registrelor distribuite acced la noi piețe și își extind activitățile; observă totuși că ar putea fi necesară o legislație mai specifică;

| 19. | salută sugestiile Comisiei de a include platformele de schimb de monede virtuale în Directiva privind combaterea spălării banilor (DCSB), pentru a pune capăt anonimatului legat de astfel de platforme; solicită ca orice propunere în acest sens să fie bine orientată, justificată printr-o analiză completă a riscurilor legate de monedele virtuale și bazată pe o evaluare aprofundată a impactului; |
| --- | --- |

19.

salută sugestiile Comisiei de a include platformele de schimb de monede virtuale în Directiva privind combaterea spălării banilor (DCSB), pentru a pune capăt anonimatului legat de astfel de platforme; solicită ca orice propunere în acest sens să fie bine orientată, justificată printr-o analiză completă a riscurilor legate de monedele virtuale și bazată pe o evaluare aprofundată a impactului;

| 20. | recomandă Comisiei să realizeze o analiză cuprinzătoare a monedelor virtuale, pe baza acestei evaluări, să aibă în vedere, dacă este cazul, o revizuire a legislației UE relevante în materie de plăți, inclusiv a Directivei privind conturile de plăți (DCP), a Directivei privind serviciile de plată (DSP) și a Directivei privind moneda electronică (DME), ținând seama de noile posibilități pe care le oferă noile evoluții tehnologice, inclusiv monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite, în vederea consolidării în continuare a concurenței și a reducerii costurilor tranzacțiilor, inclusiv prin intermediul unei interoperabilități sporite și, eventual, prin promovarea unui portofel electronic universal care să nu fie supus drepturilor de proprietate; |
| --- | --- |

20.

recomandă Comisiei să realizeze o analiză cuprinzătoare a monedelor virtuale, pe baza acestei evaluări, să aibă în vedere, dacă este cazul, o revizuire a legislației UE relevante în materie de plăți, inclusiv a Directivei privind conturile de plăți (DCP), a Directivei privind serviciile de plată (DSP) și a Directivei privind moneda electronică (DME), ținând seama de noile posibilități pe care le oferă noile evoluții tehnologice, inclusiv monedele virtuale și tehnologia registrelor distribuite, în vederea consolidării în continuare a concurenței și a reducerii costurilor tranzacțiilor, inclusiv prin intermediul unei interoperabilități sporite și, eventual, prin promovarea unui portofel electronic universal care să nu fie supus drepturilor de proprietate;

| 21. | constată că mai multe monede virtuale locale au fost create în Europa ca răspuns la crizele financiare și la problemele legate de criza creditelor; îndeamnă la o prudență deosebită în definirea monedelor virtuale, în contextul oricăror viitoare propuneri legislative, pentru a lua în considerare în mod corespunzător existența „monedelor locale” cu caracter „non-profit”, având deseori fungibilitate limitată și oferind beneficii sociale și de mediu semnificative, și pentru a împiedica reglementarea disproporționată în acest domeniu, cu condiția ca impozitarea să nu fie nici evitată, nici eludată; |
| --- | --- |

21.

constată că mai multe monede virtuale locale au fost create în Europa ca răspuns la crizele financiare și la problemele legate de criza creditelor; îndeamnă la o prudență deosebită în definirea monedelor virtuale, în contextul oricăror viitoare propuneri legislative, pentru a lua în considerare în mod corespunzător existența „monedelor locale” cu caracter „non-profit”, având deseori fungibilitate limitată și oferind beneficii sociale și de mediu semnificative, și pentru a împiedica reglementarea disproporționată în acest domeniu, cu condiția ca impozitarea să nu fie nici evitată, nici eludată;

| 22. | solicită crearea unui Grup operativ orizontal privind tehnologia registrelor distribuite, condus de Comisie, alcătuit din experți tehnici și experți în domeniul reglementării, cu scopul de:






  (i) | a oferi cunoștințele de specialitate tehnice și în materie de reglementare necesare în diferitele sectoare ale aplicațiilor pertinente bazate pe tehnologia registrelor distribuite, pentru a reuni părțile interesate și a sprijini actorii publici în cauză, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, în eforturile lor de a monitoriza utilizarea tehnologiei registrelor distribuite la nivel european și mondial; |
| --- | --- | --- |

22.

solicită crearea unui Grup operativ orizontal privind tehnologia registrelor distribuite, condus de Comisie, alcătuit din experți tehnici și experți în domeniul reglementării, cu scopul de:

(i)

a oferi cunoștințele de specialitate tehnice și în materie de reglementare necesare în diferitele sectoare ale aplicațiilor pertinente bazate pe tehnologia registrelor distribuite, pentru a reuni părțile interesate și a sprijini actorii publici în cauză, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, în eforturile lor de a monitoriza utilizarea tehnologiei registrelor distribuite la nivel european și mondial;

| (ii) | a promova sensibilizarea și a analiza beneficiile și riscurile – inclusiv pentru beneficiarii finali – ale aplicațiilor bazate pe tehnologia registrelor distribuite, pentru a utiliza în mod optim potențialul lor, inclusiv prin definirea unui set de bază de caracteristici pentru tehnologia registrelor distribuite, favorabile interesului general, cum ar fi standardele deschise care nu sunt supuse drepturilor de proprietate, și prin identificarea standardelor de bune practici atunci când acestea apar; |
| --- | --- |

(ii)

a promova sensibilizarea și a analiza beneficiile și riscurile – inclusiv pentru beneficiarii finali – ale aplicațiilor bazate pe tehnologia registrelor distribuite, pentru a utiliza în mod optim potențialul lor, inclusiv prin definirea unui set de bază de caracteristici pentru tehnologia registrelor distribuite, favorabile interesului general, cum ar fi standardele deschise care nu sunt supuse drepturilor de proprietate, și prin identificarea standardelor de bune practici atunci când acestea apar;

| (iii) | a sprijini o reacție rapidă, bine informată și proporțională la noile oportunități și provocări legate de introducerea unor aplicații importante bazate pe tehnologia registrelor distribuite, inclusiv prin intermediul unei foi de parcurs pentru viitoarele etape de la nivelul UE și al statelor membre, care ar include o evaluare a legislației europene în vigoare, în vederea actualizării acesteia ca răspuns la utilizarea semnificativă și sistemică a tehnologiei registrelor distribuite, dacă este cazul, abordând și aspectele legate de protecția consumatorilor și provocările sistemice; |
| --- | --- |

(iii)

a sprijini o reacție rapidă, bine informată și proporțională la noile oportunități și provocări legate de introducerea unor aplicații importante bazate pe tehnologia registrelor distribuite, inclusiv prin intermediul unei foi de parcurs pentru viitoarele etape de la nivelul UE și al statelor membre, care ar include o evaluare a legislației europene în vigoare, în vederea actualizării acesteia ca răspuns la utilizarea semnificativă și sistemică a tehnologiei registrelor distribuite, dacă este cazul, abordând și aspectele legate de protecția consumatorilor și provocările sistemice;

| (iv) | a concepe teste de rezistență pentru toate aspectele relevante legate de monedele virtuale și alte sisteme bazate pe tehnologia registrelor distribuite care ating un nivel de utilizare care le conferă o importanță sistemică pentru stabilitate; |
| --- | --- |

(iv)

a concepe teste de rezistență pentru toate aspectele relevante legate de monedele virtuale și alte sisteme bazate pe tehnologia registrelor distribuite care ating un nivel de utilizare care le conferă o importanță sistemică pentru stabilitate;

| 23. | subliniază importanța sensibilizării consumatorilor, a transparenței și a încrederii în legătură cu utilizarea monedelor virtuale; invită Comisia să elaboreze, în cooperare cu statele membre și cu industria monedelor virtuale, orientări cu scopul de a garanta că sunt furnizate informații corecte, clare și complete utilizatorilor de monede virtuale existenți și viitori, pentru a le permite să facă o alegere în cunoștință de cauză, crescând astfel transparența sistemelor de monede virtuale în ceea ce privește felul în care sunt organizate și utilizate și felul în care se deosebesc de sistemele reglementate și supravegheate de plată din punctul de vedere al protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța sensibilizării consumatorilor, a transparenței și a încrederii în legătură cu utilizarea monedelor virtuale; invită Comisia să elaboreze, în cooperare cu statele membre și cu industria monedelor virtuale, orientări cu scopul de a garanta că sunt furnizate informații corecte, clare și complete utilizatorilor de monede virtuale existenți și viitori, pentru a le permite să facă o alegere în cunoștință de cauză, crescând astfel transparența sistemelor de monede virtuale în ceea ce privește felul în care sunt organizate și utilizate și felul în care se deosebesc de sistemele reglementate și supravegheate de plată din punctul de vedere al protecției consumatorilor;

o

o o

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(2)  http://www.bankofengland.co.uk/publications/Documents/quarterlybulletin/2014/qb14q3digitalcurrenciesBitcoin2.pdf

(3)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(4)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/virtualcurrencyschemesen.pdf

(5)  http://ec.europa.eu/justice/newsroom/criminal/news/160202_en.htm

(6)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

(7)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC97043/the%20digital%20agenda%20of%20virtual%20currencies_final.pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2016/02/12-conclusions-terrorism-financing/

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1463564584935&uri=CELEX:62014CJ0264

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A62014CC0264

(11)  https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-532_call_for_evidence_on_virtual_currency_investment.pdf

(12)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140793/LDM_BRI(2014)140793_REV1_EN.pdf

(13)  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/changes_in_modus_operandi_of_is_in_terrorist_attacks.pdf

(14)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/virtual-currency-key-definitions-and-potential-aml-cft-risks.pdf

(15)  http://www.oecd.org/daf/fin/financial-markets/The-Bitcoin-Question-2014.pdf

(16)  https://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1603.pdf

(17)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(18)  http://www.bis.org/cpmi/publ/d137.pdf

(19)  http://coinmarketcap.com/

(20)  A se vedea, printre altele: http://www.coindesk.com/state-of-Bitcoin-blockchain-2016/

(21)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/657547/EBA-Op-2014-08+Opinion+on+Virtual+Currencies.pdf

(22)  https://remittanceprices.worldbank.org/sites/default/files/rpw_report_december_2015.pdf

(23)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/TOPICS/EXTFINANCIALSECTOR/0,,contentMDK:22383199~pagePK:210058~piPK:210062~theSitePK:282885,00.html

(24)  Deși există posibilitatea de a utiliza monedele virtuale în scopul finanțării terorismului, Europol a evidențiat recent (la 18 ianuarie 2016) că, „în ciuda declarațiilor publicate de către terți cu privire la utilizarea monedelor anonime, cum ar fi bitcoin, de către teroriști pentru finanțarea activităților lor, acest lucru nu a fost confirmat de serviciile responsabile de aplicare a legii”.

(25)  https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(26)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5592_en.htm

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/82

---

P8_TA(2016)0233

Fluxurile de date transatlantice

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la fluxurile de date transatlantice (2016/2727(RSP))

(2018/C 076/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 6, 7, 8, 11, 16, 47 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 6, 7, 8, 11, 16, 47 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1) (denumită în continuare „Directiva privind protecția datelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1) (denumită în continuare „Directiva privind protecția datelor”),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4),

| — | având în vedere Decizia Comisiei 2000/520/CE din 26 iulie 2000 (Decizia privind „sfera de siguranță”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Comisiei 2000/520/CE din 26 iulie 2000 (Decizia privind „sfera de siguranță”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 noiembrie 2013 privind restabilirea încrederii în fluxurile de date dintre UE și SUA (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 noiembrie 2013 privind restabilirea încrederii în fluxurile de date dintre UE și SUA (COM(2013)0846),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 noiembrie 2013 privind funcționarea sferei de siguranță din punctul de vedere al cetățenilor UE și al întreprinderilor stabilite în UE (COM(2013)0847) (Comunicarea privind „sfera de siguranță”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 27 noiembrie 2013 privind funcționarea sferei de siguranță din punctul de vedere al cetățenilor UE și al întreprinderilor stabilite în UE (COM(2013)0847) (Comunicarea privind „sfera de siguranță”),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 octombrie 2015, pronunțată în cauza C-362/14 P, Maximillian Schrems/comisarul pentru protecția datelor (UE:C:2015:650), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 6 octombrie 2015, pronunțată în cauza C-362/14 P, Maximillian Schrems/comisarul pentru protecția datelor (UE:C:2015:650),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 6 noiembrie 2015 privind transferul datelor cu caracter personal dinspre UE către Statele Unite ale Americii în temeiul Directivei 95/46/CE în urma hotărârii pronunțate de Curtea de Justiție în cauza C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 6 noiembrie 2015 privind transferul datelor cu caracter personal dinspre UE către Statele Unite ale Americii în temeiul Directivei 95/46/CE în urma hotărârii pronunțate de Curtea de Justiție în cauza C-362/14 (Schrems) (COM(2015)0566),

| — | având în vedere declarația Grupului de lucru instituit prin articolul 29 privind consecințele hotărârii pronunțate în cauza Schrems din 3 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Grupului de lucru instituit prin articolul 29 privind consecințele hotărârii pronunțate în cauza Schrems din 3 februarie 2016,

| — | având în vedere Legea privind căile de atac judiciare din 2015, promulgată de președintele Obama la 24 februarie 2016 (H.R.1428), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind căile de atac judiciare din 2015, promulgată de președintele Obama la 24 februarie 2016 (H.R.1428),

| — | având în vedere Legea SUA privind libertatea (Freedom Act) din 2015 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea SUA privind libertatea (Freedom Act) din 2015 (5),

| — | având în vedere reformele legate de activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice prevăzute în Directiva nr. 28 privind politica prezidențială (PPD-28) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere reformele legate de activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice prevăzute în Directiva nr. 28 privind politica prezidențială (PPD-28) (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 29 februarie 2016 intitulată „Fluxuri de date transatlantice: restabilirea încrederii prin garanții puternice” (COM(2016)0117), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu din 29 februarie 2016 intitulată „Fluxuri de date transatlantice: restabilirea încrederii prin garanții puternice” (COM(2016)0117),

| — | având în vedere avizul nr. 1/2016 din 13 aprilie 2016 al Grupului de lucru instituit prin articolul 29 referitor la proiect de decizie privind caracterul adecvat al scutului de confidențialitate UE-SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul nr. 1/2016 din 13 aprilie 2016 al Grupului de lucru instituit prin articolul 29 referitor la proiect de decizie privind caracterul adecvat al scutului de confidențialitate UE-SUA,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la Programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, organismele de supraveghere din diferite state membre și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (7) și Rezoluția sa din 29 octombrie 2015 referitoare la acțiunile realizate în urma rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la Programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, organismele de supraveghere din diferite state membre și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (7) și Rezoluția sa din 29 octombrie 2015 referitoare la acțiunile realizate în urma rezoluției Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE (8),

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a anulat decizia privind „sfera de siguranță” prin hotărârea sa din 6 octombrie 2015 în cauza C-362/14 Maximillian Schrems/comisarul pentru protecția datelor și a clarificat faptul că nivelul corespunzător de protecție asigurat într-o țară terță trebuie înțeles ca „echivalent în esență” cu protecția asigurată în Uniune, subliniind necesitatea de a încheia negocierile privind „scutul de confidențialitate” UE-SUA pentru a asigura securitatea juridică în legătură cu modul în care datele cu caracter personal ar trebui transferate din UE în SUA; |
| --- | --- |

A.

întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a anulat decizia privind „sfera de siguranță” prin hotărârea sa din 6 octombrie 2015 în cauza C-362/14 Maximillian Schrems/comisarul pentru protecția datelor și a clarificat faptul că nivelul corespunzător de protecție asigurat într-o țară terță trebuie înțeles ca „echivalent în esență” cu protecția asigurată în Uniune, subliniind necesitatea de a încheia negocierile privind „scutul de confidențialitate” UE-SUA pentru a asigura securitatea juridică în legătură cu modul în care datele cu caracter personal ar trebui transferate din UE în SUA;

| B. | întrucât „protecția datelor” înseamnă protejarea persoanelor vizate de informațiile prelucrate și întrucât această protecție este unul din drepturile fundamentale recunoscute de Uniune (articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene); |
| --- | --- |

B.

întrucât „protecția datelor” înseamnă protejarea persoanelor vizate de informațiile prelucrate și întrucât această protecție este unul din drepturile fundamentale recunoscute de Uniune (articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale și articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene);

| C. | întrucât protecția datelor cu caracter personal, respectarea vieții private și a comunicațiilor, dreptul la securitate, dreptul de a primi și de a comunica informații și libertatea de a desfășura o activitate comercială sunt toate drepturi fundamentale care trebuie respectate și echilibrate; |
| --- | --- |

C.

întrucât protecția datelor cu caracter personal, respectarea vieții private și a comunicațiilor, dreptul la securitate, dreptul de a primi și de a comunica informații și libertatea de a desfășura o activitate comercială sunt toate drepturi fundamentale care trebuie respectate și echilibrate;

| D. | întrucât, atunci când analizează nivelul de protecție asigurat de o țară terță, Comisia are obligația să evalueze fondul normelor aplicabile în țara în cauză, care emană din legislația sa internă sau angajamentele sale internaționale, precum și practica menită să asigure respectarea normelor în cauză, deoarece trebuie să țină seama, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva privind protecția datelor, de toate împrejurările în care are loc transferul unor date cu caracter personal către o țară terță; întrucât evaluarea trebuie să vizeze nu numai legislația și practicile legate de protecția datelor cu caracter personal în scopuri comerciale și private, ci trebuie să includă și toate aspectele cadrului aplicabil țării sau sectorului în cauză, în special, dar nu numai, aplicarea legii, securitatea națională și respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, atunci când analizează nivelul de protecție asigurat de o țară terță, Comisia are obligația să evalueze fondul normelor aplicabile în țara în cauză, care emană din legislația sa internă sau angajamentele sale internaționale, precum și practica menită să asigure respectarea normelor în cauză, deoarece trebuie să țină seama, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Directiva privind protecția datelor, de toate împrejurările în care are loc transferul unor date cu caracter personal către o țară terță; întrucât evaluarea trebuie să vizeze nu numai legislația și practicile legate de protecția datelor cu caracter personal în scopuri comerciale și private, ci trebuie să includă și toate aspectele cadrului aplicabil țării sau sectorului în cauză, în special, dar nu numai, aplicarea legii, securitatea națională și respectarea drepturilor fundamentale;

| E. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) sunt sectorul cu cea mai rapidă creștere din economia UE, depinzând din ce în ce mai mult de fluxul liber de date; întrucât IMM-urile au reprezentat 60 % din întreprinderile care s-au bazat pe acordul privind „sfera de siguranță”, care le-a permis să beneficieze de procedurile de conformitate simplificate și rentabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) sunt sectorul cu cea mai rapidă creștere din economia UE, depinzând din ce în ce mai mult de fluxul liber de date; întrucât IMM-urile au reprezentat 60 % din întreprinderile care s-au bazat pe acordul privind „sfera de siguranță”, care le-a permis să beneficieze de procedurile de conformitate simplificate și rentabile;

| F. | întrucât economia SUA și cea a UE reprezintă peste 50 % din PIB-ul mondial, 25 % din exporturile mondiale și peste 30 % din importurile mondiale; întrucât volumul schimburilor economice dintre SUA și UE este cel mai mare din lume, cu o valoare totală a comerțului transatlantic în 2014 evaluată la 1 090 miliarde de dolari, față de comerțul total SUA-Canada, evaluat la 741 de miliarde de dolari, și comerțul SUA-China, evaluat la 646 de miliarde de dolari; |
| --- | --- |

F.

întrucât economia SUA și cea a UE reprezintă peste 50 % din PIB-ul mondial, 25 % din exporturile mondiale și peste 30 % din importurile mondiale; întrucât volumul schimburilor economice dintre SUA și UE este cel mai mare din lume, cu o valoare totală a comerțului transatlantic în 2014 evaluată la 1 090 miliarde de dolari, față de comerțul total SUA-Canada, evaluat la 741 de miliarde de dolari, și comerțul SUA-China, evaluat la 646 de miliarde de dolari;

| G. | întrucât fluxurile de date transfrontaliere dintre SUA și Europa sunt cele mai intense din lume (cu 50 % mai intense decât fluxurile de date dintre SUA și Asia și aproape dublu față de fluxurile de date dintre SUA și America Latină) și întrucât transferul și schimbul de date cu caracter personal reprezintă o componentă esențială a legăturilor strânse dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în domeniul comercial și în domeniul aplicării legii; |
| --- | --- |

G.

întrucât fluxurile de date transfrontaliere dintre SUA și Europa sunt cele mai intense din lume (cu 50 % mai intense decât fluxurile de date dintre SUA și Asia și aproape dublu față de fluxurile de date dintre SUA și America Latină) și întrucât transferul și schimbul de date cu caracter personal reprezintă o componentă esențială a legăturilor strânse dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii în domeniul comercial și în domeniul aplicării legii;

| H. | întrucât, în avizul său nr. 1/2016, Grupul de lucru instituit prin articolul 29 a salutat îmbunătățirile semnificative aduse de „scutul de confidențialitate” în comparație cu decizia privind „sfera de siguranță” și în special introducerea unor definiții-cheie, mecanismele create pentru a garanta monitorizarea listei „scutului de confidențialitate” și analizele externe și interne privind conformitatea și întrucât grupul de lucru și-a exprimat, de asemenea, puternica îngrijorare datorată atât aspectelor comerciale, cât și accesului autorităților publice la datele transferate în cadrul „scutului de confidențialitate”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în avizul său nr. 1/2016, Grupul de lucru instituit prin articolul 29 a salutat îmbunătățirile semnificative aduse de „scutul de confidențialitate” în comparație cu decizia privind „sfera de siguranță” și în special introducerea unor definiții-cheie, mecanismele create pentru a garanta monitorizarea listei „scutului de confidențialitate” și analizele externe și interne privind conformitatea și întrucât grupul de lucru și-a exprimat, de asemenea, puternica îngrijorare datorată atât aspectelor comerciale, cât și accesului autorităților publice la datele transferate în cadrul „scutului de confidențialitate”;

| I. | întrucât, până în prezent, următoarele țări/teritorii: Andorra, Argentina, Canada, Insulele Feroe, Guernsey, Insula Man, Jersey, Uruguay, Israel, Elveția și Noua Zeelandă au fost recunoscute ca oferind niveluri corespunzătoare de protecție a datelor și li s-a acordat un acces privilegiat la piața UE, |
| --- | --- |

I.

întrucât, până în prezent, următoarele țări/teritorii: Andorra, Argentina, Canada, Insulele Feroe, Guernsey, Insula Man, Jersey, Uruguay, Israel, Elveția și Noua Zeelandă au fost recunoscute ca oferind niveluri corespunzătoare de protecție a datelor și li s-a acordat un acces privilegiat la piața UE,

| 1. | salută eforturile depuse de Comisie și de administrația SUA pentru a aduce îmbunătățiri considerabile „scutului de confidențialitate” în comparație cu decizia privind „sfera de siguranță”, în special introducerea unor definiții esențiale cum ar fi „date cu caracter personal”, prelucrare” și „operator”, mecanismele create pentru a asigura controlul listei aferente scutului de confidențialitate și analizele externe și interne privind conformitatea la nivel național, de acum obligatorii; |
| --- | --- |

1.

salută eforturile depuse de Comisie și de administrația SUA pentru a aduce îmbunătățiri considerabile „scutului de confidențialitate” în comparație cu decizia privind „sfera de siguranță”, în special introducerea unor definiții esențiale cum ar fi „date cu caracter personal”, prelucrare” și „operator”, mecanismele create pentru a asigura controlul listei aferente scutului de confidențialitate și analizele externe și interne privind conformitatea la nivel național, de acum obligatorii;

| 2. | subliniază importanța relațiilor transatlantice, care au în continuare un rol crucial pentru ambii parteneri; subliniază că soluția globală găsită de SUA și UE ar trebui să respecte dreptul la protecția datelor și dreptul la viață privată; reamintește că unul dintre obiectivele fundamentale ale UE este protecția datelor cu caracter personal, inclusiv în cazul în care acestea sunt transferate principalului său partener comercial internațional; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța relațiilor transatlantice, care au în continuare un rol crucial pentru ambii parteneri; subliniază că soluția globală găsită de SUA și UE ar trebui să respecte dreptul la protecția datelor și dreptul la viață privată; reamintește că unul dintre obiectivele fundamentale ale UE este protecția datelor cu caracter personal, inclusiv în cazul în care acestea sunt transferate principalului său partener comercial internațional;

| 3. | insistă asupra faptului că mecanismul „scutului de confidențialitate” trebuie să respecte legislația primară și secundară a UE, precum și hotărârile aplicabile ale Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Curții Europene pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra faptului că mecanismul „scutului de confidențialitate” trebuie să respecte legislația primară și secundară a UE, precum și hotărârile aplicabile ale Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale Curții Europene pentru Drepturile Omului;

| 4. | constată că în anexa VI [scrisoarea adresată de Robert S. Litt, cabinetul directorului Serviciului național de informații ODNI] se clarifică faptul că, în temeiul directivei nr. 28 privind politica prezidențială (denumită în continuare „PPD-28”), se permite în continuare colectarea în masă a datelor și comunicațiilor cu caracter personal ale unor persoane din afara SUA în șase cazuri; subliniază că acest tip de colectare în masă trebuie să fie numai „adaptată pentru a fezabilă” și „rezonabilă”, ceea ce nu implică respectarea criteriilor necesității și proporționalității prevăzute în Cartă; |
| --- | --- |

4.

constată că în anexa VI [scrisoarea adresată de Robert S. Litt, cabinetul directorului Serviciului național de informații ODNI] se clarifică faptul că, în temeiul directivei nr. 28 privind politica prezidențială (denumită în continuare „PPD-28”), se permite în continuare colectarea în masă a datelor și comunicațiilor cu caracter personal ale unor persoane din afara SUA în șase cazuri; subliniază că acest tip de colectare în masă trebuie să fie numai „adaptată pentru a fezabilă” și „rezonabilă”, ceea ce nu implică respectarea criteriilor necesității și proporționalității prevăzute în Cartă;

| 5. | reamintește, de asemenea, că securitatea juridică și, în special, normele clare și uniforme sunt un element esențial pentru dezvoltarea afacerilor și creștere, în special în cazul IMM-urilor, în scopul asigurării faptului că acestea nu se confruntă cu incertitudine juridică și cu repercusiuni grave asupra activităților lor și a capacității lor de a-și desfășura activitatea peste ocean; |
| --- | --- |

5.

reamintește, de asemenea, că securitatea juridică și, în special, normele clare și uniforme sunt un element esențial pentru dezvoltarea afacerilor și creștere, în special în cazul IMM-urilor, în scopul asigurării faptului că acestea nu se confruntă cu incertitudine juridică și cu repercusiuni grave asupra activităților lor și a capacității lor de a-și desfășura activitatea peste ocean;

| 6. | salută crearea mecanismului de recurs pentru persoanele fizice în cadrul „scutului de confidențialitate”; invită Comisia și administrația SUA să găsească o soluție pentru complexitatea actuală a procedurii pentru ca aceasta să devină ușor de aplicat și eficientă; |
| --- | --- |

6.

salută crearea mecanismului de recurs pentru persoanele fizice în cadrul „scutului de confidențialitate”; invită Comisia și administrația SUA să găsească o soluție pentru complexitatea actuală a procedurii pentru ca aceasta să devină ușor de aplicat și eficientă;

| 7. | îndeamnă Comisia să solicite precizări cu privire la statutul juridic al „asigurărilor scrise” prezentate de SUA; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să solicite precizări cu privire la statutul juridic al „asigurărilor scrise” prezentate de SUA;

| 8. | salută numirea unui ombudsman în Departamentul de Stat al SUA, care va colabora cu autoritățile independente pentru a da răspunsuri autorităților de supraveghere din UE care direcționează cererile individuale legate de supravegherea exercitată de guvern; consideră însă că această nouă instituție nu este suficient de independentă și că nu i se conferă competențele corespunzătoare pentru exercitarea și aplicarea efectivă a sarcinilor sale; |
| --- | --- |

8.

salută numirea unui ombudsman în Departamentul de Stat al SUA, care va colabora cu autoritățile independente pentru a da răspunsuri autorităților de supraveghere din UE care direcționează cererile individuale legate de supravegherea exercitată de guvern; consideră însă că această nouă instituție nu este suficient de independentă și că nu i se conferă competențele corespunzătoare pentru exercitarea și aplicarea efectivă a sarcinilor sale;

| 9. | salută rolul important conferit de „scutul de confidențialitate” autorităților naționale de protecție a datelor din statele membre în ceea ce privește examinarea și investigarea reclamațiilor referitoare la protecția datelor cu caracter personal, în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a UE, și suspendarea transferurilor de date, precum și obligația impusă Departamentului Comerțului din SUA de a soluționa aceste plângeri; |
| --- | --- |

9.

salută rolul important conferit de „scutul de confidențialitate” autorităților naționale de protecție a datelor din statele membre în ceea ce privește examinarea și investigarea reclamațiilor referitoare la protecția datelor cu caracter personal, în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a UE, și suspendarea transferurilor de date, precum și obligația impusă Departamentului Comerțului din SUA de a soluționa aceste plângeri;

| 10. | recunoaște că „scutul de confidențialitate” face parte dintr-un dialog mai larg între UE și țările terțe, inclusiv Statele Unite, cu privire la protecția datelor, comerț, securitate și drepturile aferente, precum și obiectivele de interes comun; invită, prin urmare, toate părțile să colaboreze în vederea creării și îmbunătățirii constante a cadrelor internaționale și a legislației interne viabile, care să permită atingerea acestor obiective; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că „scutul de confidențialitate” face parte dintr-un dialog mai larg între UE și țările terțe, inclusiv Statele Unite, cu privire la protecția datelor, comerț, securitate și drepturile aferente, precum și obiectivele de interes comun; invită, prin urmare, toate părțile să colaboreze în vederea creării și îmbunătățirii constante a cadrelor internaționale și a legislației interne viabile, care să permită atingerea acestor obiective;

| 11. | insistă asupra faptului că securitatea juridică aferentă transferului de date cu caracter personal între UE și SUA reprezintă un element esențial pentru încrederea consumatorilor, dezvoltarea comerțului transatlantic și cooperarea în materie de aplicare a legii, ceea ce impune instrumentelor care permit efectuarea de astfel de transferuri să respecte atât legislația primară, cât și legislația secundară a UE pentru ca acestea să poată fi aplicate în mod eficace și pe termen lung; |
| --- | --- |

11.

insistă asupra faptului că securitatea juridică aferentă transferului de date cu caracter personal între UE și SUA reprezintă un element esențial pentru încrederea consumatorilor, dezvoltarea comerțului transatlantic și cooperarea în materie de aplicare a legii, ceea ce impune instrumentelor care permit efectuarea de astfel de transferuri să respecte atât legislația primară, cât și legislația secundară a UE pentru ca acestea să poată fi aplicate în mod eficace și pe termen lung;

| 12. | invită Comisia să aplice pe deplin recomandarea Grupului de lucru instituit prin articolul 29 în avizul său nr. 1/2016 referitor la proiectul de decizie privind caracterul adecvat al scutului de confidențialitate UE-SUA; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să aplice pe deplin recomandarea Grupului de lucru instituit prin articolul 29 în avizul său nr. 1/2016 referitor la proiectul de decizie privind caracterul adecvat al scutului de confidențialitate UE-SUA;

| 13. | invită Comisia să-și îndeplinească responsabilitatea ce-i revine în cadrul „scutului de confidențialitate” de a revizui periodic constatarea caracterului său adecvat și justificările juridice aferente, în special în lumina aplicării, la doi ani, a noului regulament general privind protecția datelor; |
| --- | --- |

13.

invită Comisia să-și îndeplinească responsabilitatea ce-i revine în cadrul „scutului de confidențialitate” de a revizui periodic constatarea caracterului său adecvat și justificările juridice aferente, în special în lumina aplicării, la doi ani, a noului regulament general privind protecția datelor;

| 14. | invită Comisia să continue dialogul cu SUA pentru a face presiuni în vederea realizării unor îmbunătățiri suplimentare în legătură cu mecanismul privind „scutul de confidențialitate”, având în vedere lacunele actuale ale acestuia; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să continue dialogul cu SUA pentru a face presiuni în vederea realizării unor îmbunătățiri suplimentare în legătură cu mecanismul privind „scutul de confidențialitate”, având în vedere lacunele actuale ale acestuia;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și Congresului SUA. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și Congresului SUA.

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

(2)  JO L 350, 30.12.2008, p. 60.

(3)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(4)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

(5)  https://www.congress.gov/114/plaws/publ23/PLAW-114publ23.pdf

(6)  https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2014/01/17/presidential-policy-directive-signals-intelligence-activities

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0230.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0388.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/86

---

P8_TA(2016)0234

Noi avantaje pentru consumatorii de energie

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la noi avantaje pentru consumatorii de energie (2015/2323(INI))

(2018/C 076/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (COM(2015)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie” (COM(2015)0339),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Lansarea procesului de consultare publică privind o nouă organizare a pieței energiei” (COM(2015)0340), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Lansarea procesului de consultare publică privind o nouă organizare a pieței energiei” (COM(2015)0340),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 februarie 2016 intitulată „O strategie a UE pentru încălzire și răcire” (COM(2016)0051), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 februarie 2016 intitulată „O strategie a UE pentru încălzire și răcire” (COM(2016)0051),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 februarie 2015 intitulată „O strategie-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice” (COM(2015)0080),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 noiembrie 2014, intitulată „Un Plan de investiții pentru Europa” (COM(2014)0903),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012, intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012, intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei” (COM(2012)0663),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050” (COM(2011)0112),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 decembrie 2011, intitulată „Perspectiva energetică 2050” (COM(2011)0885),

| — | având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al treilea pachet privind energia,

| — | având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/27/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind eficiența energetică, de modificare a Directivelor 2009/125/CE și 2010/30/UE și de abrogare a Directivelor 2004/8/CE și 2006/32/CE,

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE,

| — | având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor,

| — | având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția datelor cu caracter personal, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția datelor cu caracter personal,

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale,

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor,

| — | având în vedere Recomandarea 2012/148/UE a Comisiei din 9 martie 2012 privind pregătirile pentru introducerea sistemelor de contorizare inteligentă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea 2012/148/UE a Comisiei din 9 martie 2012 privind pregătirile pentru introducerea sistemelor de contorizare inteligentă,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Carta europeană a drepturilor consumatorilor de energie (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 septembrie 2013 referitoare la eficientizarea pieței interne a energiei (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2013 referitoare la Perspectiva energetică 2050, un viitor cu energie (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la consecințele la nivel local și regional ale dezvoltării rețelelor inteligente (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la consecințele la nivel local și regional ale dezvoltării rețelelor inteligente (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la protecția consumatorilor – protecția consumatorilor în cadrul serviciilor de utilități (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 aprilie 2014 referitoare la protecția consumatorilor – protecția consumatorilor în cadrul serviciilor de utilități (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2015 intitulată „Către o uniune europeană a energiei” (6),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0161/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0161/2016),

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei intitulată „Noi avantaje pentru consumatorii de energie”;

| 2. | subliniază că acest raport se concentrează exclusiv asupra consumatorilor casnici de energie în contextul tranziției energetice; subliniază că consumatorii industriali ar trebui să fie tratați într-un context separat; |
| --- | --- |

2.

subliniază că acest raport se concentrează exclusiv asupra consumatorilor casnici de energie în contextul tranziției energetice; subliniază că consumatorii industriali ar trebui să fie tratați într-un context separat;

| 3. | subliniază că tranziția energetică în curs duce la o trecere de la un sistem energetic bazat pe o generare centralizată tradițională la un sistem energetic mai descentralizat, mai eficient din punct de vedere energetic, mai flexibil și bazat în mare măsură pe surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

3.

subliniază că tranziția energetică în curs duce la o trecere de la un sistem energetic bazat pe o generare centralizată tradițională la un sistem energetic mai descentralizat, mai eficient din punct de vedere energetic, mai flexibil și bazat în mare măsură pe surse de energie regenerabile;

| 4. | atrage atenția asupra costurilor aferente trecerii la o nouă structură de piață în anumite state membre; invită Comisia Europeană să ia în considerare în mod corespunzător aceste costuri în ceea ce privește accesibilitatea și competitivitatea; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra costurilor aferente trecerii la o nouă structură de piață în anumite state membre; invită Comisia Europeană să ia în considerare în mod corespunzător aceste costuri în ceea ce privește accesibilitatea și competitivitatea;

| 5. | reamintește că obiectivul suprem ar trebui să fie o economie bazată pe utilizarea deplină a principiului „eficiență energetică mai întâi/combustibili mai întâi” și prioritatea acordată economisirii energiei și măsurilor vizând cererea de energie electrică spre deosebire de ofertă, pentru a realiza obiectivele noastre climatice, în concordanță cu scenariul de 1,5 grade al Acordului de la Paris, securitatea energetică, competitivitatea și, în special, reducerea facturilor pentru consumatori; |
| --- | --- |

5.

reamintește că obiectivul suprem ar trebui să fie o economie bazată pe utilizarea deplină a principiului „eficiență energetică mai întâi/combustibili mai întâi” și prioritatea acordată economisirii energiei și măsurilor vizând cererea de energie electrică spre deosebire de ofertă, pentru a realiza obiectivele noastre climatice, în concordanță cu scenariul de 1,5 grade al Acordului de la Paris, securitatea energetică, competitivitatea și, în special, reducerea facturilor pentru consumatori;

| 6. | consideră, în acest context, că uniunea energetică ar trebui să vizeze în primul rând interesele generațiilor actuale și viitoare de cetățeni și:






  (a) | să furnizeze cetățenilor o energie stabilă, accesibilă, eficientă și sustenabilă, precum și produse, clădiri și servicii eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- | --- |

6.

consideră, în acest context, că uniunea energetică ar trebui să vizeze în primul rând interesele generațiilor actuale și viitoare de cetățeni și:

(a)

să furnizeze cetățenilor o energie stabilă, accesibilă, eficientă și sustenabilă, precum și produse, clădiri și servicii eficiente din punct de vedere energetic;

| (b) | să permită cetățenilor să producă, să consume și să stocheze sau să comercializeze propria energie din surse regenerabile, în mod individual sau colectiv, să ia măsuri de reducere a consumului energetic și să participe activ pe piața energiei prin posibilitatea de a alege și de a participa în condiții de siguranță și cu încredere la gestionarea cererii; consideră, în acest context, că, la nivelul UE, ar trebui să se convină asupra unei înțelegeri comune practice a definiției de „prosumatori”, printr-un proces participativ îndrumat de Comisie; |
| --- | --- |

(b)

să permită cetățenilor să producă, să consume și să stocheze sau să comercializeze propria energie din surse regenerabile, în mod individual sau colectiv, să ia măsuri de reducere a consumului energetic și să participe activ pe piața energiei prin posibilitatea de a alege și de a participa în condiții de siguranță și cu încredere la gestionarea cererii; consideră, în acest context, că, la nivelul UE, ar trebui să se convină asupra unei înțelegeri comune practice a definiției de „prosumatori”, printr-un proces participativ îndrumat de Comisie;

| (c) | să contribuie la eliminarea sărăciei energetice; |
| --- | --- |

(c)

să contribuie la eliminarea sărăciei energetice;

| (d) | să protejeze consumatorii împotriva practicilor abuzive, necompetitive și neloiale ale actorilor de pe piață și să le permită acestora să-și exercite pe deplin drepturile; |
| --- | --- |

(d)

să protejeze consumatorii împotriva practicilor abuzive, necompetitive și neloiale ale actorilor de pe piață și să le permită acestora să-și exercite pe deplin drepturile;

| (e) | să creeze condiții favorabile pentru a asigura o piață internă a energiei funcțională și competitivă, furnizând consumatorilor opțiuni și un acces transparent și clar la informații; |
| --- | --- |

(e)

să creeze condiții favorabile pentru a asigura o piață internă a energiei funcțională și competitivă, furnizând consumatorilor opțiuni și un acces transparent și clar la informații;

| 7. | consideră că eliminarea treptată a prețurilor reglementate la energie pentru consumatori ar trebui să țină seama de nivelul real al concurenței de pe piață în contextul strategiei Uniunii Europene, care ar trebui să asigure că consumatorii au acces la prețuri sigure la energie; |
| --- | --- |

7.

consideră că eliminarea treptată a prețurilor reglementate la energie pentru consumatori ar trebui să țină seama de nivelul real al concurenței de pe piață în contextul strategiei Uniunii Europene, care ar trebui să asigure că consumatorii au acces la prețuri sigure la energie;

| 8. | consideră că tranziția energetică ar trebui, ca principiu general, să aibă ca rezultat un sistem energetic mai eficient, transparent, sustenabil, competitiv, stabil, descentralizat și favorabil incluziunii, care să funcționeze în interesul societății în general, să crească implicarea cetățenilor și a actorilor și comunităților la nivel local și regional și să le permită acestora să producă, distribuie și stocheze energie din surse regenerabile în regim individual sau partajat, protejând, totodată, categoriile cele mai vulnerabile și să garanteze că beneficiile măsurilor de eficiență energetică și energie din surse regenerabile sunt puse la dispoziția acestora; |
| --- | --- |

8.

consideră că tranziția energetică ar trebui, ca principiu general, să aibă ca rezultat un sistem energetic mai eficient, transparent, sustenabil, competitiv, stabil, descentralizat și favorabil incluziunii, care să funcționeze în interesul societății în general, să crească implicarea cetățenilor și a actorilor și comunităților la nivel local și regional și să le permită acestora să producă, distribuie și stocheze energie din surse regenerabile în regim individual sau partajat, protejând, totodată, categoriile cele mai vulnerabile și să garanteze că beneficiile măsurilor de eficiență energetică și energie din surse regenerabile sunt puse la dispoziția acestora;

Către o piață energetică funcțională în avantajul cetățenilor

| 9. | consideră că, deși au fost realizate anumite progrese, scopul celui de-al treilea pachet privind energia de a realiza o piață cu amănuntul a energiei cu adevărat competitivă, transparentă și favorabilă consumatorilor nu a fost încă îndeplinit în toate statele membre ale UE, fapt dovedit de nivelurile în continuare ridicate ale concentrării pieței, de faptul că scăderea prețurilor cu ridicata nu se reflectă în prețurile cu amănuntul și de nivelurile scăzute de schimbare a furnizorului și satisfacție în rândul consumatorilor; |
| --- | --- |

9.

consideră că, deși au fost realizate anumite progrese, scopul celui de-al treilea pachet privind energia de a realiza o piață cu amănuntul a energiei cu adevărat competitivă, transparentă și favorabilă consumatorilor nu a fost încă îndeplinit în toate statele membre ale UE, fapt dovedit de nivelurile în continuare ridicate ale concentrării pieței, de faptul că scăderea prețurilor cu ridicata nu se reflectă în prețurile cu amănuntul și de nivelurile scăzute de schimbare a furnizorului și satisfacție în rândul consumatorilor;

| 10. | consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să identifice sau să dezvolte indicatori suplimentari, pentru a asigura piețe ale energiei funcționale și favorabile consumatorilor; subliniază că acești indicatori ar trebui să ia în considerare, printre altele, impactul economic al schimbării furnizorilor de energie asupra consumatorilor de energie, barierele tehnice în calea schimbării furnizorilor sau a planului și nivelurile de sensibilizare a consumatorilor; |
| --- | --- |

10.

consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să identifice sau să dezvolte indicatori suplimentari, pentru a asigura piețe ale energiei funcționale și favorabile consumatorilor; subliniază că acești indicatori ar trebui să ia în considerare, printre altele, impactul economic al schimbării furnizorilor de energie asupra consumatorilor de energie, barierele tehnice în calea schimbării furnizorilor sau a planului și nivelurile de sensibilizare a consumatorilor;

| 11. | subliniază că piețele deschise, competitive, transparente și bine reglementate sunt importante pentru a menține prețurile la un nivel scăzut, a stimula inovarea, a îmbunătăți serviciile pentru clienți și pentru a elimina barierele din calea noilor modele de afaceri inovatoare care pot furniza oferte avantajoase cetățenilor, responsabilizându-i pe aceștia și contribuind la prevenirea sărăciei energetice; |
| --- | --- |

11.

subliniază că piețele deschise, competitive, transparente și bine reglementate sunt importante pentru a menține prețurile la un nivel scăzut, a stimula inovarea, a îmbunătăți serviciile pentru clienți și pentru a elimina barierele din calea noilor modele de afaceri inovatoare care pot furniza oferte avantajoase cetățenilor, responsabilizându-i pe aceștia și contribuind la prevenirea sărăciei energetice;

| 12. | reamintește că alegerea clienților este limitată în ceea ce privește rețelele de distribuție din cauza naturii acestora, care sunt monopoluri naturale, mai precis, consumatorii nu pot schimba operatorul sistemului de distribuție; subliniază necesitatea unei monitorizări de piață corespunzătoare a operatorilor rețelei de distribuție, care să protejeze clienții împotriva creșterilor subite ale facturilor de distribuție; |
| --- | --- |

12.

reamintește că alegerea clienților este limitată în ceea ce privește rețelele de distribuție din cauza naturii acestora, care sunt monopoluri naturale, mai precis, consumatorii nu pot schimba operatorul sistemului de distribuție; subliniază necesitatea unei monitorizări de piață corespunzătoare a operatorilor rețelei de distribuție, care să protejeze clienții împotriva creșterilor subite ale facturilor de distribuție;

| 13. | consideră că Comisia și statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a garanta că beneficiile creșterii nivelului de interconectare a rețelelor naționale să nu fie transferate către operatorii de sisteme de distribuție, ci să fie direct transformate în beneficii pentru consumatorii finali; consideră, în plus, că îmbunătățirea nivelului de interconectare a rețelelor naționale trebuie să aibă un efect pozitiv asupra prețurilor la energie pentru consumatori și, prin urmare, că trebuie evitată transferarea beneficiilor doar către operatorii de sisteme de distribuție; |
| --- | --- |

13.

consideră că Comisia și statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a garanta că beneficiile creșterii nivelului de interconectare a rețelelor naționale să nu fie transferate către operatorii de sisteme de distribuție, ci să fie direct transformate în beneficii pentru consumatorii finali; consideră, în plus, că îmbunătățirea nivelului de interconectare a rețelelor naționale trebuie să aibă un efect pozitiv asupra prețurilor la energie pentru consumatori și, prin urmare, că trebuie evitată transferarea beneficiilor doar către operatorii de sisteme de distribuție;

| 14. | invită Comisia și statele membre să asigure cu strictețe deplina punere în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia și solicită ca la revizuirea acestuia sub forma unei noi structuri a pieței energiei să se țină seama de următoarele recomandări cu privire la consumatorii interni:






  (a) | recomandă îmbunătățirea frecvenței facturilor la energie și creșterea transparenței și a clarității facturilor și contractelor în vederea sprijinirii interpretării și comparării; insistă asupra faptului că trebuie folosit un limbaj clar, evitând termeni tehnici; solicită Comisiei să identifice cerințe minime de informare în acest sens, inclusiv cele mai bune practici; subliniază că atât taxele fixe, cât și spezele și prelevările ar trebui să fie identificate în mod clar în facturi, pentru a-i permite clientului să le distingă cu ușurință de costurile variabile referitoare la consum; reamintește cerințele existente pentru ca furnizorii să specifice în sau odată cu facturile contribuția fiecărei surse de energie la totalitatea surselor de energie utilizate de către furnizor în anul precedent, în mod inteligibil și clar comparabil, incluzând o trimitere la locul în care pot fi găsite informațiile privind impactul asupra mediului în ceea ce privește emisiile de CO2 și deșeurile radioactive; |
| --- | --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să asigure cu strictețe deplina punere în aplicare a celui de-al treilea pachet privind energia și solicită ca la revizuirea acestuia sub forma unei noi structuri a pieței energiei să se țină seama de următoarele recomandări cu privire la consumatorii interni:

(a)

recomandă îmbunătățirea frecvenței facturilor la energie și creșterea transparenței și a clarității facturilor și contractelor în vederea sprijinirii interpretării și comparării; insistă asupra faptului că trebuie folosit un limbaj clar, evitând termeni tehnici; solicită Comisiei să identifice cerințe minime de informare în acest sens, inclusiv cele mai bune practici; subliniază că atât taxele fixe, cât și spezele și prelevările ar trebui să fie identificate în mod clar în facturi, pentru a-i permite clientului să le distingă cu ușurință de costurile variabile referitoare la consum; reamintește cerințele existente pentru ca furnizorii să specifice în sau odată cu facturile contribuția fiecărei surse de energie la totalitatea surselor de energie utilizate de către furnizor în anul precedent, în mod inteligibil și clar comparabil, incluzând o trimitere la locul în care pot fi găsite informațiile privind impactul asupra mediului în ceea ce privește emisiile de CO2 și deșeurile radioactive;

| (b) | recomandă crearea unui ghișeu unic pentru furnizarea informațiilor relevante, care să le ofere consumatorilor posibilitatea de a lua o decizie în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

(b)

recomandă crearea unui ghișeu unic pentru furnizarea informațiilor relevante, care să le ofere consumatorilor posibilitatea de a lua o decizie în cunoștință de cauză;

| (c) | recomandă ca operatorii de sisteme de distribuție, având în vedere faptul că au acces la istoricul consumului gospodăriilor, precum și operatorii de instrumente independente de comparare să coopereze cu autoritățile de reglementare din domeniul energetic pentru a analiza modul optim în care pot să ofere consumatorilor în mod proactiv compararea ofertelor, pentru a permite tuturor consumatorilor, chiar și celor care nu au acces la internet sau au dificultăți în utilizarea acestuia, să afle dacă ar putea economisi bani prin schimbarea furnizorului; |
| --- | --- |

(c)

recomandă ca operatorii de sisteme de distribuție, având în vedere faptul că au acces la istoricul consumului gospodăriilor, precum și operatorii de instrumente independente de comparare să coopereze cu autoritățile de reglementare din domeniul energetic pentru a analiza modul optim în care pot să ofere consumatorilor în mod proactiv compararea ofertelor, pentru a permite tuturor consumatorilor, chiar și celor care nu au acces la internet sau au dificultăți în utilizarea acestuia, să afle dacă ar putea economisi bani prin schimbarea furnizorului;

| (d) | recomandă să se elaboreze orientări privind metodele de comparare a prețurilor pentru a asigura accesul consumatorilor la metode de comparare independente, moderne și pe înțelesul tuturor; consideră că statele membre ar trebui să ia în calcul dezvoltarea unor mecanisme de acreditare care să se refere la toate metodele de comparare a prețurilor, în conformitate cu orientările CEER; |
| --- | --- |

(d)

recomandă să se elaboreze orientări privind metodele de comparare a prețurilor pentru a asigura accesul consumatorilor la metode de comparare independente, moderne și pe înțelesul tuturor; consideră că statele membre ar trebui să ia în calcul dezvoltarea unor mecanisme de acreditare care să se refere la toate metodele de comparare a prețurilor, în conformitate cu orientările CEER;

| (e) | recomandă crearea unor platforme noi, menite a fi utilizate ca instrumente independente de comparare a prețurilor (ICP), pentru a oferi consumatorilor o mai mare claritate cu privire la facturare; recomandă ca aceste platforme independente să furnizeze consumatorilor informații despre ponderea procentuală a surselor de energie utilizate și diferitele taxe, impozite și adaosuri prevăzute în tarifele la energie, într-un mod comparabil, pentru a-i permite consumatorului să identifice cu ușurință oferte mai adecvate în ceea ce privește prețul, calitatea și sustenabilitatea; sugerează că acest rol ar putea fi asumat de organismele existente, cum ar fi departamentele energetice naționale, organismele de reglementare sau organizațiile consumatorilor; recomandă elaborarea a cel puțin unei astfel de metode de comparare independente a prețurilor pentru fiecare stat membru; |
| --- | --- |

(e)

recomandă crearea unor platforme noi, menite a fi utilizate ca instrumente independente de comparare a prețurilor (ICP), pentru a oferi consumatorilor o mai mare claritate cu privire la facturare; recomandă ca aceste platforme independente să furnizeze consumatorilor informații despre ponderea procentuală a surselor de energie utilizate și diferitele taxe, impozite și adaosuri prevăzute în tarifele la energie, într-un mod comparabil, pentru a-i permite consumatorului să identifice cu ușurință oferte mai adecvate în ceea ce privește prețul, calitatea și sustenabilitatea; sugerează că acest rol ar putea fi asumat de organismele existente, cum ar fi departamentele energetice naționale, organismele de reglementare sau organizațiile consumatorilor; recomandă elaborarea a cel puțin unei astfel de metode de comparare independente a prețurilor pentru fiecare stat membru;

| (f) | recomandă, pentru a consolida concurența pe piața cu amănuntul între furnizori, ca orientările să fie elaborate de statele membre, după consultarea operatorilor de instrumente de comparare a prețurilor și a grupurilor de consumatori, pentru a garanta faptul că elaborarea de către furnizori a unor tarife diferite permite comparații simple, evitând confuzia în rândul consumatorilor; |
| --- | --- |

(f)

recomandă, pentru a consolida concurența pe piața cu amănuntul între furnizori, ca orientările să fie elaborate de statele membre, după consultarea operatorilor de instrumente de comparare a prețurilor și a grupurilor de consumatori, pentru a garanta faptul că elaborarea de către furnizori a unor tarife diferite permite comparații simple, evitând confuzia în rândul consumatorilor;

| (g) | consideră că consumatorii ar trebui să fie notificați în sau împreună cu facturile de energie cu privire la cele mai potrivite și mai avantajoase tarife pentru aceștia, pe baza istoricului de consum al acestora, și că ar trebui să existe posibilitatea pentru consumatori să treacă la acest tarif, dacă doresc acest lucru, în cel mai simplu mod posibil; remarcă, având în vedere că rata de schimbare a furnizorilor în multe state membre este una scăzută, faptul că multe familii, în special cele mai vulnerabile, nu iau parte la piața energiei și au rămas cu tarife inadecvate, ridicate, sau care nu mai sunt actuale; |
| --- | --- |

(g)

consideră că consumatorii ar trebui să fie notificați în sau împreună cu facturile de energie cu privire la cele mai potrivite și mai avantajoase tarife pentru aceștia, pe baza istoricului de consum al acestora, și că ar trebui să existe posibilitatea pentru consumatori să treacă la acest tarif, dacă doresc acest lucru, în cel mai simplu mod posibil; remarcă, având în vedere că rata de schimbare a furnizorilor în multe state membre este una scăzută, faptul că multe familii, în special cele mai vulnerabile, nu iau parte la piața energiei și au rămas cu tarife inadecvate, ridicate, sau care nu mai sunt actuale;

| (h) | recomandă investigarea unor măsuri pentru ca prețurile cu amănuntul să reflecte mai bine prețurile cu ridicata și astfel să schimbe tendința unei proporții în creștere a elementelor fixe din facturile la energie, în special a spezelor și a prelevărilor și, în unele cazuri, a taxelor de rețea; subliniază discrepanța dintre nivelurile spezelor și prelevărilor suportate de consumatorii casnici și de cei industriali. |
| --- | --- |

(h)

recomandă investigarea unor măsuri pentru ca prețurile cu amănuntul să reflecte mai bine prețurile cu ridicata și astfel să schimbe tendința unei proporții în creștere a elementelor fixe din facturile la energie, în special a spezelor și a prelevărilor și, în unele cazuri, a taxelor de rețea; subliniază discrepanța dintre nivelurile spezelor și prelevărilor suportate de consumatorii casnici și de cei industriali.

| 15. | crede cu tărie că site-urile internet ale tuturor furnizorilor de energie și facturile emise digital ar trebui să fie pe deplin accesibile persoanelor cu handicap și să respecte cerințele în vigoare ale Standardului European EN 301 549; |
| --- | --- |

15.

crede cu tărie că site-urile internet ale tuturor furnizorilor de energie și facturile emise digital ar trebui să fie pe deplin accesibile persoanelor cu handicap și să respecte cerințele în vigoare ale Standardului European EN 301 549;

| 16. | insistă asupra faptului că dispozițiile privind schimbarea furnizorilor, astfel cum prevede cel de-al treilea pachet privind energia, ar trebui să fie pe deplin puse în aplicare de statele membre și că legislația națională trebuie să garanteze consumatorilor dreptul de a schimba furnizorul într-un mod rapid, facil și gratuit, fără aplicarea unor taxe sau penalități de reziliere a contractului; insistă asupra faptului că punerea în aplicare a acestui drept prin supravegherea pieței și sancțiuni efective, proporționale și disuasive este esențială și sprijină recomandările ACER „O punte către 2025” privind schimbarea furnizorului; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra faptului că dispozițiile privind schimbarea furnizorilor, astfel cum prevede cel de-al treilea pachet privind energia, ar trebui să fie pe deplin puse în aplicare de statele membre și că legislația națională trebuie să garanteze consumatorilor dreptul de a schimba furnizorul într-un mod rapid, facil și gratuit, fără aplicarea unor taxe sau penalități de reziliere a contractului; insistă asupra faptului că punerea în aplicare a acestui drept prin supravegherea pieței și sancțiuni efective, proporționale și disuasive este esențială și sprijină recomandările ACER „O punte către 2025” privind schimbarea furnizorului;

| 17. | consideră că ar trebui promovate sistemele de schimbare colectivă a furnizorilor pentru a ajuta consumatorii să găsească o variantă mai bună pentru ei, atât în ceea ce privește calitatea, cât și prețul; subliniază că aceste sisteme trebuie să fie independente, de încredere, transparente, cuprinzătoare și favorabile incluziunii și să se adreseze și celor care participă mai puțin pe piața energiei; sugerează că autoritățile locale, organismele de reglementare și organizațiile consumatorilor, precum și alte organizații nonprofit au structura adecvată pentru a îndeplini acest rol, pentru a evita practicile abuzive; |
| --- | --- |

17.

consideră că ar trebui promovate sistemele de schimbare colectivă a furnizorilor pentru a ajuta consumatorii să găsească o variantă mai bună pentru ei, atât în ceea ce privește calitatea, cât și prețul; subliniază că aceste sisteme trebuie să fie independente, de încredere, transparente, cuprinzătoare și favorabile incluziunii și să se adreseze și celor care participă mai puțin pe piața energiei; sugerează că autoritățile locale, organismele de reglementare și organizațiile consumatorilor, precum și alte organizații nonprofit au structura adecvată pentru a îndeplini acest rol, pentru a evita practicile abuzive;

| 18. | insistă asupra faptului că dispozițiile din directivele privind practicile comerciale neloiale și drepturile consumatorilor privind vânzarea la domiciliu, condițiile sau practicile abuzive și tehnicile agresive de comercializare trebuie să fie puse în aplicare în mod adecvat de statele membre pentru a proteja consumatorii de energie, în special pe cei mai vulnerabili; constată că reclamațiile referitoare la vânzarea din ușă în ușă au crescut în mai multe state membre; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra faptului că dispozițiile din directivele privind practicile comerciale neloiale și drepturile consumatorilor privind vânzarea la domiciliu, condițiile sau practicile abuzive și tehnicile agresive de comercializare trebuie să fie puse în aplicare în mod adecvat de statele membre pentru a proteja consumatorii de energie, în special pe cei mai vulnerabili; constată că reclamațiile referitoare la vânzarea din ușă în ușă au crescut în mai multe state membre;

| 19. | salută intenția Comisiei de a lua în considerare includerea unor norme referitoare în special la energie în anexa la Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorilor (7); |
| --- | --- |

19.

salută intenția Comisiei de a lua în considerare includerea unor norme referitoare în special la energie în anexa la Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorilor (7);

Asigurarea unui sistem energetic favorabil incluziunii prin oferirea posibilității ca cetățenii să își asume tranziția energetică, să producă propria energie din surse regenerabile și să devină eficienți din punct de vedere energetic

| 20. | Consideră că, în contextul unui sistem energetic funcțional, autoritățile locale, comunitățile, cooperativele, gospodăriile și cetățenii trebuie să joace un rol fundamental, ar trebui să contribuie în mod semnificativ la tranziția energetică și ar trebui încurajați să devină producători și furnizori de energie, dacă doresc acest lucru; subliniază că, din acest motiv, este important ca Uniunea Europeană să adopte o definiție operațională comună a „prosumatorilor”; |
| --- | --- |

20.

Consideră că, în contextul unui sistem energetic funcțional, autoritățile locale, comunitățile, cooperativele, gospodăriile și cetățenii trebuie să joace un rol fundamental, ar trebui să contribuie în mod semnificativ la tranziția energetică și ar trebui încurajați să devină producători și furnizori de energie, dacă doresc acest lucru; subliniază că, din acest motiv, este important ca Uniunea Europeană să adopte o definiție operațională comună a „prosumatorilor”;

| 21. | invită statele membre să introducă sisteme de contorizare netă în scopul de a sprijini producția de energie din surse proprii și producția de energie în sistem cooperativ; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre să introducă sisteme de contorizare netă în scopul de a sprijini producția de energie din surse proprii și producția de energie în sistem cooperativ;

| 22. | consideră că schimbări de comportament substanțiale în rândul cetățenilor vor fi importante pentru a obține o tranziție energetică optimă; consideră că stimulentele și accesul la informații de calitate sunt esențiale în această privință și solicită Comisiei să abordeze această chestiune în cadrul viitoarelor propuneri; consideră că educația, formarea și campaniile de informare vor fi factori importanți pentru realizarea schimbării de comportament; |
| --- | --- |

22.

consideră că schimbări de comportament substanțiale în rândul cetățenilor vor fi importante pentru a obține o tranziție energetică optimă; consideră că stimulentele și accesul la informații de calitate sunt esențiale în această privință și solicită Comisiei să abordeze această chestiune în cadrul viitoarelor propuneri; consideră că educația, formarea și campaniile de informare vor fi factori importanți pentru realizarea schimbării de comportament;

| 23. | consideră că accesul limitat la capital și la expertiza financiară, costurile ridicate ale investițiilor inițiale și perioadele de rambursare îndelungate reprezintă obstacole în calea demarării producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică; încurajează dezvoltarea unor modele noi de afaceri, mecanisme de achiziții colective și instrumente financiare inovatoare cu scopul de a stimula producția și consumul din surse proprii și măsurile vizând eficiența energetică pentru toți consumatorii; recomandă ca acest demers să devină un obiectiv important pentru BEI, FEIS, Orizont 2020 și fondurile structurale, care ar trebui să fie utilizate pe deplin de către organismele publice și actorii de pe piață; reiterează faptul că proiectele ar trebui finanțate pe baza raportului comparativ costuri-eficacitate, ținând cont, în același timp, de obiectivele și obligațiile europene și naționale în domeniul climatic și energetic; |
| --- | --- |

23.

consideră că accesul limitat la capital și la expertiza financiară, costurile ridicate ale investițiilor inițiale și perioadele de rambursare îndelungate reprezintă obstacole în calea demarării producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică; încurajează dezvoltarea unor modele noi de afaceri, mecanisme de achiziții colective și instrumente financiare inovatoare cu scopul de a stimula producția și consumul din surse proprii și măsurile vizând eficiența energetică pentru toți consumatorii; recomandă ca acest demers să devină un obiectiv important pentru BEI, FEIS, Orizont 2020 și fondurile structurale, care ar trebui să fie utilizate pe deplin de către organismele publice și actorii de pe piață; reiterează faptul că proiectele ar trebui finanțate pe baza raportului comparativ costuri-eficacitate, ținând cont, în același timp, de obiectivele și obligațiile europene și naționale în domeniul climatic și energetic;

| 24. | solicită să se creeze sisteme de remunerare stabile, suficiente și rentabile, pentru a garanta siguranța investițiilor și a crește utilizarea proiectelor de energie produsă la scară mică și medie din surse regenerabile, minimizând, în același timp, distorsiunile de pe piață; solicită, în acest context, statelor membre să facă uz pe deplin de exceptările „de minimis” prevăzute în orientările din 2014 privind ajutoarele de stat; consideră că tarifele de rețea și alte taxe ar trebui să nu fie discriminatorii, să fie transparente și să reflecte în mod corect impactul consumatorilor asupra rețelei, evitând dubla taxare și garantând, totodată, suficiente fonduri pentru întreținerea și dezvoltarea rețelelor de distribuție; regretă schimbările retroactive aduse schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile, precum și introducerea unor impozite sau taxe abuzive și punitive care împiedică continuarea extinderii producției din surse proprii; subliniază importanța schemelor de sprijin bine concepute și adaptate exigențelor viitorului pentru creșterea gradului de siguranță a investitorilor și un bun raport calitate-preț, precum și pentru a evita astfel de modificări pe viitor; subliniază faptul că prosumatorii care oferă rețelei capacități de stocare ar trebui să fie recompensați; |
| --- | --- |

24.

solicită să se creeze sisteme de remunerare stabile, suficiente și rentabile, pentru a garanta siguranța investițiilor și a crește utilizarea proiectelor de energie produsă la scară mică și medie din surse regenerabile, minimizând, în același timp, distorsiunile de pe piață; solicită, în acest context, statelor membre să facă uz pe deplin de exceptările „de minimis” prevăzute în orientările din 2014 privind ajutoarele de stat; consideră că tarifele de rețea și alte taxe ar trebui să nu fie discriminatorii, să fie transparente și să reflecte în mod corect impactul consumatorilor asupra rețelei, evitând dubla taxare și garantând, totodată, suficiente fonduri pentru întreținerea și dezvoltarea rețelelor de distribuție; regretă schimbările retroactive aduse schemelor de sprijin pentru energia din surse regenerabile, precum și introducerea unor impozite sau taxe abuzive și punitive care împiedică continuarea extinderii producției din surse proprii; subliniază importanța schemelor de sprijin bine concepute și adaptate exigențelor viitorului pentru creșterea gradului de siguranță a investitorilor și un bun raport calitate-preț, precum și pentru a evita astfel de modificări pe viitor; subliniază faptul că prosumatorii care oferă rețelei capacități de stocare ar trebui să fie recompensați;

| 25. | recomandă reducerea la un nivel minim absolut a obstacolelor administrative din calea noilor capacități de producție din surse proprii, în special prin eliminarea restricțiilor privind accesul la piață și la rețea; propune scurtarea și simplificarea procedurilor de autorizare, de exemplu prin trecerea la o simplă obligație de notificare, respectând, totodată, toate cerințele legale și garantând că OSD sunt informați; sugerează că revizuirea directivei privind energia din surse regenerabile ar putea include dispoziții specifice vizând eliminarea obstacolelor și promovarea sistemelor energetice comunitare/în regim de cooperativă prin intermediul „ghișeelor unice” care să elibereze permise pentru proiecte și să furnizeze expertiză tehnică și financiară și/sau al unor campanii de informare specifice la nivel local și comunitar, precum și garantarea accesului prosumatorilor la mecanismele de soluționare alternativă a litigiilor; |
| --- | --- |

25.

recomandă reducerea la un nivel minim absolut a obstacolelor administrative din calea noilor capacități de producție din surse proprii, în special prin eliminarea restricțiilor privind accesul la piață și la rețea; propune scurtarea și simplificarea procedurilor de autorizare, de exemplu prin trecerea la o simplă obligație de notificare, respectând, totodată, toate cerințele legale și garantând că OSD sunt informați; sugerează că revizuirea directivei privind energia din surse regenerabile ar putea include dispoziții specifice vizând eliminarea obstacolelor și promovarea sistemelor energetice comunitare/în regim de cooperativă prin intermediul „ghișeelor unice” care să elibereze permise pentru proiecte și să furnizeze expertiză tehnică și financiară și/sau al unor campanii de informare specifice la nivel local și comunitar, precum și garantarea accesului prosumatorilor la mecanismele de soluționare alternativă a litigiilor;

| 26. | subliniază că este nevoie să se dezvolte un cadru favorabil, stabil și echitabil pentru chiriași și cei care locuiesc în imobile colective, pentru a le permite acestora să beneficieze și ei de pe urma coproprietății, a producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică; |
| --- | --- |

26.

subliniază că este nevoie să se dezvolte un cadru favorabil, stabil și echitabil pentru chiriași și cei care locuiesc în imobile colective, pentru a le permite acestora să beneficieze și ei de pe urma coproprietății, a producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică;

| 27. | invită Comisia să crească susținerea pentru Convenția primarilor, Orașele și comunitățile inteligente și comunitățile 100 % SRE, pentru a le extinde și a le dezvolta și mai mult ca mijloc de promovare a producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică, pentru a combate sărăcia energetică, a facilita schimbul de bune practici dintre toate autoritățile locale, regiunile și statele membre și a asigura faptul că toate autoritățile locale știu ce ajutor financiar au la dispoziție; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să crească susținerea pentru Convenția primarilor, Orașele și comunitățile inteligente și comunitățile 100 % SRE, pentru a le extinde și a le dezvolta și mai mult ca mijloc de promovare a producției din surse proprii și a măsurilor de eficiență energetică, pentru a combate sărăcia energetică, a facilita schimbul de bune practici dintre toate autoritățile locale, regiunile și statele membre și a asigura faptul că toate autoritățile locale știu ce ajutor financiar au la dispoziție;

Promovarea dezvoltării gestionării răspunsului la cerere

| 28. | subliniază că pentru a stimula răspunsul la cerere, prețurile la energie din perioadele de vârf trebuie să fie diferite de cele din restul perioadelor și susține, prin urmare, dezvoltarea stabilirii dinamice a prețurilor pe baza alegerii clientului, cu condiția realizării unei evaluări aprofundate a efectelor acesteia asupra tuturor consumatorilor; subliniază necesitatea de a aplica tehnologii care dau semnalele de preț care recompensează consumul flexibil, astfel încât consumatorii să devină mai reactivi; consideră că tarifele trebuie să fie transparente, comparabile și explicate în mod clar; recomandă analizarea în continuare a metodelor de stabilire și de punere în aplicare a sistemelor tarifare progresive și variabile, pentru a stimula economiile de energie, generarea autonomă de energie, variația cererii de energie și eficiența energetică; reamintește Comisiei că, în momentul elaborării viitoarelor propuneri legislative, ar trebui să se garanteze că introducerea prețurilor dinamice este însoțită de informarea sporită a consumatorilor; |
| --- | --- |

28.

subliniază că pentru a stimula răspunsul la cerere, prețurile la energie din perioadele de vârf trebuie să fie diferite de cele din restul perioadelor și susține, prin urmare, dezvoltarea stabilirii dinamice a prețurilor pe baza alegerii clientului, cu condiția realizării unei evaluări aprofundate a efectelor acesteia asupra tuturor consumatorilor; subliniază necesitatea de a aplica tehnologii care dau semnalele de preț care recompensează consumul flexibil, astfel încât consumatorii să devină mai reactivi; consideră că tarifele trebuie să fie transparente, comparabile și explicate în mod clar; recomandă analizarea în continuare a metodelor de stabilire și de punere în aplicare a sistemelor tarifare progresive și variabile, pentru a stimula economiile de energie, generarea autonomă de energie, variația cererii de energie și eficiența energetică; reamintește Comisiei că, în momentul elaborării viitoarelor propuneri legislative, ar trebui să se garanteze că introducerea prețurilor dinamice este însoțită de informarea sporită a consumatorilor;

| 29. | consideră că, pentru a putea lua decizii în cunoștință de cauză, consumatorii ar trebui să poată accesa cu ușurință și la timp informațiile legate de consumul lor și de costurile aferente; constată că numai 16 state membre s-au angajat la o introducere a contoarelor inteligente la scară largă până în 2020; este de părere că pentru cazurile în care se folosesc contoare inteligente statele membre ar trebui să garanteze un cadru juridic solid care să asigure eliminarea facturilor retroactive nejustificate și o introducere eficientă și accesibilă pentru toți consumatorii, în special pentru consumatorii care se confruntă cu sărăcia energetică; insistă asupra faptului că beneficiile obținute ca urmare a utilizării contoarelor inteligente ar trebui să fie împărțite în mod echitabil între operatorii de rețea și utilizatori; |
| --- | --- |

29.

consideră că, pentru a putea lua decizii în cunoștință de cauză, consumatorii ar trebui să poată accesa cu ușurință și la timp informațiile legate de consumul lor și de costurile aferente; constată că numai 16 state membre s-au angajat la o introducere a contoarelor inteligente la scară largă până în 2020; este de părere că pentru cazurile în care se folosesc contoare inteligente statele membre ar trebui să garanteze un cadru juridic solid care să asigure eliminarea facturilor retroactive nejustificate și o introducere eficientă și accesibilă pentru toți consumatorii, în special pentru consumatorii care se confruntă cu sărăcia energetică; insistă asupra faptului că beneficiile obținute ca urmare a utilizării contoarelor inteligente ar trebui să fie împărțite în mod echitabil între operatorii de rețea și utilizatori;

| 30. | subliniază că dezvoltarea tehnologiilor inteligente joacă un rol esențial în tranziția energetică și poate ajuta consumatorii să își reducă costurile legate de energie și să își îmbunătățească eficiența energetică; solicită implementarea rapidă a TIC, inclusiv a aplicațiilor mobile, a platformelor online și a facturării online; subliniază, cu toate acestea, că această evoluție nu are voie nici să lase în urmă consumatorii cei mai vulnerabili sau consumatorii mai puțin implicați, nici să ducă la creșterea facturilor acestora dacă nu au avut beneficii directe; ia act de faptul că ar trebui să se acorde asistență specială pentru aceste grupuri și că orice efect de blocare care ar putea împiedica capacitatea consumatorilor de a alege în mod liber între tarife și furnizori ar trebui să fie evitat; |
| --- | --- |

30.

subliniază că dezvoltarea tehnologiilor inteligente joacă un rol esențial în tranziția energetică și poate ajuta consumatorii să își reducă costurile legate de energie și să își îmbunătățească eficiența energetică; solicită implementarea rapidă a TIC, inclusiv a aplicațiilor mobile, a platformelor online și a facturării online; subliniază, cu toate acestea, că această evoluție nu are voie nici să lase în urmă consumatorii cei mai vulnerabili sau consumatorii mai puțin implicați, nici să ducă la creșterea facturilor acestora dacă nu au avut beneficii directe; ia act de faptul că ar trebui să se acorde asistență specială pentru aceste grupuri și că orice efect de blocare care ar putea împiedica capacitatea consumatorilor de a alege în mod liber între tarife și furnizori ar trebui să fie evitat;

| 31. | subliniază că este necesar să se faciliteze dezvoltarea de rețele și aparate inteligente care să confere gestionării cererii de energie ca reacție la semnalele legate de preț un caracter automat; consideră că aparatele inteligente trebuie să garanteze un nivel ridicat de protecție a datelor și să fie interoperabile, concepute în beneficiul consumatorului final și echipate cu funcții de consolidare a economiilor de energie, precum și să susțină dezvoltarea piețelor de servicii energetice și gestionarea cererii; |
| --- | --- |

31.

subliniază că este necesar să se faciliteze dezvoltarea de rețele și aparate inteligente care să confere gestionării cererii de energie ca reacție la semnalele legate de preț un caracter automat; consideră că aparatele inteligente trebuie să garanteze un nivel ridicat de protecție a datelor și să fie interoperabile, concepute în beneficiul consumatorului final și echipate cu funcții de consolidare a economiilor de energie, precum și să susțină dezvoltarea piețelor de servicii energetice și gestionarea cererii;

| 32. | subliniază faptul că consumatorii ar trebui să poată alege în mod liber agregatorii și societățile de servicii energetice (SSE), independent de furnizori; |
| --- | --- |

32.

subliniază faptul că consumatorii ar trebui să poată alege în mod liber agregatorii și societățile de servicii energetice (SSE), independent de furnizori;

| 33. | subliniază că colectarea, prelucrarea și stocarea datelor privind energia ale cetățenilor ar trebui să fie gestionate de către entitățile care gestionează accesul la date în mod nediscriminatoriu și să respecte actualul cadru UE privind confidențialitatea și protecția datelor, care prevede că consumatorii ar trebui să păstreze întotdeauna controlul asupra datelor lor cu caracter personal, precum și că acestea ar trebui să fie furnizate unor părți terțe numai cu consimțământul explicit al consumatorilor; consideră, de asemenea, că cetățenii ar trebui să-și poată exercita drepturile de a corecta și șterge datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

33.

subliniază că colectarea, prelucrarea și stocarea datelor privind energia ale cetățenilor ar trebui să fie gestionate de către entitățile care gestionează accesul la date în mod nediscriminatoriu și să respecte actualul cadru UE privind confidențialitatea și protecția datelor, care prevede că consumatorii ar trebui să păstreze întotdeauna controlul asupra datelor lor cu caracter personal, precum și că acestea ar trebui să fie furnizate unor părți terțe numai cu consimțământul explicit al consumatorilor; consideră, de asemenea, că cetățenii ar trebui să-și poată exercita drepturile de a corecta și șterge datele cu caracter personal;

Eliminarea cauzelor sărăciei energetice

| 34. | solicită o mai mare coordonare la nivelul UE în vederea combaterii sărăciei energetice prin schimbul de cele mai bune practici între statele membre și dezvoltarea unei definiții ample, comune a sărăciei energetice, punând accentul pe ideea că accesul la energie la un preț accesibil este un drept social fundamental; |
| --- | --- |

34.

solicită o mai mare coordonare la nivelul UE în vederea combaterii sărăciei energetice prin schimbul de cele mai bune practici între statele membre și dezvoltarea unei definiții ample, comune a sărăciei energetice, punând accentul pe ideea că accesul la energie la un preț accesibil este un drept social fundamental;

| 35. | insistă asupra faptului că sporirea accesibilității și colectării datelor are un rol esențial pentru evaluarea situației și orientarea ajutorului către cetățenii, gospodăriile și comunitățile care se confruntă cu sărăcie energetică în cel mai eficient mod cu putință; |
| --- | --- |

35.

insistă asupra faptului că sporirea accesibilității și colectării datelor are un rol esențial pentru evaluarea situației și orientarea ajutorului către cetățenii, gospodăriile și comunitățile care se confruntă cu sărăcie energetică în cel mai eficient mod cu putință;

| 36. | subliniază importanța încurajării, în acest domeniu, a tuturor sinergiilor, inclusiv a sinergiilor care s-ar putea crea între autoritățile locale și operatorii de sisteme de distribuție, care sunt în măsură să furnizeze cele mai multe informații cu privire la nivelul de sărăcie energetică și să identifice situațiile de risc, în deplină conformitate cu normele europene și naționale privind protecția datelor; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța încurajării, în acest domeniu, a tuturor sinergiilor, inclusiv a sinergiilor care s-ar putea crea între autoritățile locale și operatorii de sisteme de distribuție, care sunt în măsură să furnizeze cele mai multe informații cu privire la nivelul de sărăcie energetică și să identifice situațiile de risc, în deplină conformitate cu normele europene și naționale privind protecția datelor;

| 37. | consideră că cadrul de guvernanță al uniunii energetice ar trebui să includă obiective pentru statele membre și rapoarte ale acestora cu privire la sărăcia energetică și că ar trebui dezvoltat un set de bune practici; |
| --- | --- |

37.

consideră că cadrul de guvernanță al uniunii energetice ar trebui să includă obiective pentru statele membre și rapoarte ale acestora cu privire la sărăcia energetică și că ar trebui dezvoltat un set de bune practici;

| 38. | consideră că măsurile de eficiență energetică au un rol esențial pentru orice strategie rentabilă de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială; solicită să se ia măsuri pentru a asigura faptul că renovarea eficientă din punct de vedere energetic a clădirilor existente vizează în mai mare măsură cetățenii care se confruntă cu sărăcia energetică, în contextul revizuirii EPBD și EED, în special articolul 7; sugerează să se aibă în vedere un obiectiv de reducere a numărului de locuințe ineficiente din punct de vedere energetic până în 2030, punându-se accent pe proprietățile închiriate și locuințele sociale; consideră că clădirile deținute și ocupate de către autoritățile publice ar trebui să dea un exemplu în acest domeniu; |
| --- | --- |

38.

consideră că măsurile de eficiență energetică au un rol esențial pentru orice strategie rentabilă de abordare a sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor și sunt complementare politicilor de securitate socială; solicită să se ia măsuri pentru a asigura faptul că renovarea eficientă din punct de vedere energetic a clădirilor existente vizează în mai mare măsură cetățenii care se confruntă cu sărăcia energetică, în contextul revizuirii EPBD și EED, în special articolul 7; sugerează să se aibă în vedere un obiectiv de reducere a numărului de locuințe ineficiente din punct de vedere energetic până în 2030, punându-se accent pe proprietățile închiriate și locuințele sociale; consideră că clădirile deținute și ocupate de către autoritățile publice ar trebui să dea un exemplu în acest domeniu;

| 39. | solicită să se acorde fonduri UE pentru eficiența energetică și sprijin pentru producția din surse proprii, pentru a viza în mai mare măsură consumatorii care se confruntă cu sărăcie energetică și cu venituri reduse și pentru a soluționa problema împărțirii stimulentelor între chiriași și proprietari; |
| --- | --- |

39.

solicită să se acorde fonduri UE pentru eficiența energetică și sprijin pentru producția din surse proprii, pentru a viza în mai mare măsură consumatorii care se confruntă cu sărăcie energetică și cu venituri reduse și pentru a soluționa problema împărțirii stimulentelor între chiriași și proprietari;

| 40. | consideră că, respectând diferitele practici din statele membre, tarifele sociale bine orientate au un rol fundamental pentru cetățenii cu venituri reduse și vulnerabili și ar trebui, prin urmare, promovate; consideră că toate tarifele sociale de acest fel ar trebui să fie complet transparente; |
| --- | --- |

40.

consideră că, respectând diferitele practici din statele membre, tarifele sociale bine orientate au un rol fundamental pentru cetățenii cu venituri reduse și vulnerabili și ar trebui, prin urmare, promovate; consideră că toate tarifele sociale de acest fel ar trebui să fie complet transparente;

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 286 E, 27.11.2009, p. 24.

(2)  JO C 93, 9.3.2016, p. 8.

(3)  JO C 36, 29.1.2016, p. 62.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0065.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0342.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0444.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorilor (JO L 364, 9.12.2004, p. 1).

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/93

---

P8_TA(2016)0235

Sărăcia: o perspectivă de gen

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (2015/2228(INI))

(2018/C 076/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 8, 9, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8, 9, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE și în special prevederile referitoare la drepturile sociale și la egalitatea dintre bărbați și femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a UE și în special prevederile referitoare la drepturile sociale și la egalitatea dintre bărbați și femei,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere Strategia UE de creștere economică, Europa 2020, în special obiectivul de reducere a numărului de europeni care trăiesc sub pragul sărăciei la nivel național cu 25 % până în 2020, ceea ce ar însemna ieșirea din sărăcie a peste 20 de milioane de persoane, precum și necesitatea de implementare deplină a sistemelor de securitate socială și de pensii ale statelor membre, în vederea asigurării unui ajutor corespunzător pentru venit, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE de creștere economică, Europa 2020, în special obiectivul de reducere a numărului de europeni care trăiesc sub pragul sărăciei la nivel național cu 25 % până în 2020, ceea ce ar însemna ieșirea din sărăcie a peste 20 de milioane de persoane, precum și necesitatea de implementare deplină a sistemelor de securitate socială și de pensii ale statelor membre, în vederea asigurării unui ajutor corespunzător pentru venit,

| — | având în vedere Pachetul de investiții sociale din 2013 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pachetul de investiții sociale din 2013 al Comisiei,

| — | având în vedere Comunitatea de practici pentru integrarea perspectivei de gen din Fondul Social European (GenderCop), în special Grupul de lucru GenderCop pentru sărăcie și incluziune, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunitatea de practici pentru integrarea perspectivei de gen din Fondul Social European (GenderCop), în special Grupul de lucru GenderCop pentru sărăcie și incluziune,

| — | având în vedere articolul 7 din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru fondurile structurale pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Regulamentul privind dispozițiile comune pentru fondurile structurale pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere în vedere convenția anuală din 2014 dedicată Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere în vedere convenția anuală din 2014 dedicată Platformei europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale,

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă,

| — | având în vedere Directiva Consiliului 2010/18/UE din 8 martie 2010 de punere în aplicare a acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului 2010/18/UE din 8 martie 2010 de punere în aplicare a acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE,

| — | având în vedere foaia de parcurs a Comisiei din august 2015 privind un nou început pentru a rezolvarea problemelor de echilibru între viața profesională și viața privată pentru familiile care lucrează; |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Comisiei din august 2015 privind un nou început pentru a rezolvarea problemelor de echilibru între viața profesională și viața privată pentru familiile care lucrează;

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere rezultatele studiului privind persoanele lesbiene, gay, bisexuale și transgen realizat la nivelul Uniunii Europene de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și publicat la 17 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele studiului privind persoanele lesbiene, gay, bisexuale și transgen realizat la nivelul Uniunii Europene de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și publicat la 17 mai 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2005 privind femeile și sărăcia în Europa (1) și Rezoluția sa din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 octombrie 2005 privind femeile și sărăcia în Europa (1) și Rezoluția sa din 3 februarie 2009 privind nediscriminarea pe criterii de sex și solidaritatea intergenerațională (2),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 (3) în legătură cu adoptarea unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 20 octombrie 2010 (3) în legătură cu adoptarea unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei privind concediul de maternitate,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la situația femeilor care se apropie de vârsta de pensionare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2011 referitoare la situația femeilor care se apropie de vârsta de pensionare (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 privind situația mamelor singure (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 privind situația mamelor singure (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind aplicarea principiului remunerării egale a bărbaților și a femeilor pentru muncă egală sau muncă de valoare egală (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la cea de a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2013 referitoare la cea de a 57-a Sesiune a CSF a ONU: Eliminarea și prevenirea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la impactul crizei economice asupra egalității de gen și a drepturilor femeilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2013 referitoare la impactul crizei economice asupra egalității de gen și a drepturilor femeilor (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2015 referitoare la aplicarea Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (13),

| — | având în vedere studiul din aprilie 2014 comandat de Comisie și intitulat „Single parents and employment in Europe” (Părinții singuri și ocuparea forței de muncă în Europa); |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din aprilie 2014 comandat de Comisie și intitulat „Single parents and employment in Europe” (Părinții singuri și ocuparea forței de muncă în Europa);

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale referitor la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor și avizul însoțitor al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0040/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale referitor la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor și avizul însoțitor al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0040/2016),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0153/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și al Comisiei pentru cultură și educație (A8-0153/2016),

| A. | întrucât cele mai recente date ale Eurostat arată că numărul femeilor care trăiesc în sărăcie rămâne constant mai mare decât cel al bărbaților, în prezent existând 64,6 milioane de femei în această situație, comparativ cu 57,6 milioane de bărbați (14); întrucât sărăcia are un impact diferit asupra femeilor și bărbaților; întrucât femeile erau îndeosebi afectate de riscul de sărăcie în UE-28 în 2014, acest indicator ridicându-se la 46,6 % înainte de transferurile sociale și la 17,7 % după transferurile sociale; întrucât rata sărăciei în rândul femeilor înregistrează variații mari între statele membre; întrucât indiferent de specificul grupurilor de risc, cum ar fi femeile în vârstă, femeile singure, mamele singure, lesbienele, bisexualele, femeile transgen și femeile cu dizabilități, ratele sărăciei în rândul femeilor migrante și al femeilor din minoritățile etnice sunt aceleași în întreaga UE; întrucât 38,9 % din populație și 48,6 % dintre femeile singure din UE-28 nu pot face față cheltuielilor neprevăzute; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului semnalează că femeile reprezintă majoritatea populației cu cel mai mare grad de sărăcie din lume, iar numărul femeilor care trăiesc în condiții de sărăcie în mediul rural a crescut cu aproximativ 50 % din 1975; întrucât femeile realizează două treimi din numărul orelor de muncă la nivel mondial și produc jumătate din alimentele lumii, dar, totuși, primesc numai 10 % din veniturile mondiale și posedă mai puțin de 1 % din proprietăți; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele mai recente date ale Eurostat arată că numărul femeilor care trăiesc în sărăcie rămâne constant mai mare decât cel al bărbaților, în prezent existând 64,6 milioane de femei în această situație, comparativ cu 57,6 milioane de bărbați (14); întrucât sărăcia are un impact diferit asupra femeilor și bărbaților; întrucât femeile erau îndeosebi afectate de riscul de sărăcie în UE-28 în 2014, acest indicator ridicându-se la 46,6 % înainte de transferurile sociale și la 17,7 % după transferurile sociale; întrucât rata sărăciei în rândul femeilor înregistrează variații mari între statele membre; întrucât indiferent de specificul grupurilor de risc, cum ar fi femeile în vârstă, femeile singure, mamele singure, lesbienele, bisexualele, femeile transgen și femeile cu dizabilități, ratele sărăciei în rândul femeilor migrante și al femeilor din minoritățile etnice sunt aceleași în întreaga UE; întrucât 38,9 % din populație și 48,6 % dintre femeile singure din UE-28 nu pot face față cheltuielilor neprevăzute; întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului semnalează că femeile reprezintă majoritatea populației cu cel mai mare grad de sărăcie din lume, iar numărul femeilor care trăiesc în condiții de sărăcie în mediul rural a crescut cu aproximativ 50 % din 1975; întrucât femeile realizează două treimi din numărul orelor de muncă la nivel mondial și produc jumătate din alimentele lumii, dar, totuși, primesc numai 10 % din veniturile mondiale și posedă mai puțin de 1 % din proprietăți;

| B. | întrucât egalitatea de gen pe piața muncii, realizată prin creșterea bunăstării economice și sociale, aduce avantaje nu numai femeilor, ci și economiei și întregii societăți; întrucât obiectivul de a asigura egalitatea între bărbați și femei a fost prevăzut încă din 1957 de Tratatul de la Roma; |
| --- | --- |

B.

întrucât egalitatea de gen pe piața muncii, realizată prin creșterea bunăstării economice și sociale, aduce avantaje nu numai femeilor, ci și economiei și întregii societăți; întrucât obiectivul de a asigura egalitatea între bărbați și femei a fost prevăzut încă din 1957 de Tratatul de la Roma;

| C. | întrucât guvernele s-au angajat, prin Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și prin Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, să garanteze că toți băieții și toate fetele finalizează cursurile învățământului primar; întrucât Parlamentul a organizat un eveniment intitulat „Capacitarea femeilor și a fetelor prin educație” cu ocazia Zilei internaționale a femeii, în mai 2015; întrucât educația, atât cea formală, cât și cea informală, este esențială pentru depășirea marginalizării și a formelor multiple de discriminare, inițiind un dialog și generând transparență și înțelegere între comunități și asigurând capacitarea comunităților marginalizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât guvernele s-au angajat, prin Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului și prin Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, să garanteze că toți băieții și toate fetele finalizează cursurile învățământului primar; întrucât Parlamentul a organizat un eveniment intitulat „Capacitarea femeilor și a fetelor prin educație” cu ocazia Zilei internaționale a femeii, în mai 2015; întrucât educația, atât cea formală, cât și cea informală, este esențială pentru depășirea marginalizării și a formelor multiple de discriminare, inițiind un dialog și generând transparență și înțelegere între comunități și asigurând capacitarea comunităților marginalizate;

| D. | întrucât, în perioadele de recesiune economică, persoanele care sunt deja expuse riscului de a trăi în sărăcie (care sunt mai cel mai adesea femei) sunt într-o poziție vulnerabilă pe piețele forțelor de muncă și în ceea ce privește securitatea socială, în special membrii grupurilor care se confruntă cu discriminarea multiplă; întrucât, potrivit sondajul privind persoanele LGBT în UE, lesbienele, femeile bisexuale și transgen se confruntă cu un risc disproporționat de discriminare din cauza orientării lor sexuale sau a identității lor de gen în ocuparea forței de muncă (19 %), în educație (19 %), locuințe (13 %), asistență medicală (10 %) și în accesul la serviciile sociale (8 %); întrucât acest fapt conduce la riscuri disproporționate pentru bunăstarea lor economică și socială; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în perioadele de recesiune economică, persoanele care sunt deja expuse riscului de a trăi în sărăcie (care sunt mai cel mai adesea femei) sunt într-o poziție vulnerabilă pe piețele forțelor de muncă și în ceea ce privește securitatea socială, în special membrii grupurilor care se confruntă cu discriminarea multiplă; întrucât, potrivit sondajul privind persoanele LGBT în UE, lesbienele, femeile bisexuale și transgen se confruntă cu un risc disproporționat de discriminare din cauza orientării lor sexuale sau a identității lor de gen în ocuparea forței de muncă (19 %), în educație (19 %), locuințe (13 %), asistență medicală (10 %) și în accesul la serviciile sociale (8 %); întrucât acest fapt conduce la riscuri disproporționate pentru bunăstarea lor economică și socială;

| E. | întrucât politicile de austeritate cerute de Comisie și aplicate de statele membre, alături de criza economică din ultimii ani au mărit inegalitățile și au afectat mai ales femeile, agravând sărăcia acestora și excluzându-le din ce în ce mai mult pe piața forței de muncă; întrucât rețeaua de servicii publice și infrastructura pentru îngrijirea copiilor, a persoanelor în vârstă și a celor bolnavi, precum și oferta de servicii publice de calitate și gratuite acest tip de au fost reduse semnificativ; |
| --- | --- |

E.

întrucât politicile de austeritate cerute de Comisie și aplicate de statele membre, alături de criza economică din ultimii ani au mărit inegalitățile și au afectat mai ales femeile, agravând sărăcia acestora și excluzându-le din ce în ce mai mult pe piața forței de muncă; întrucât rețeaua de servicii publice și infrastructura pentru îngrijirea copiilor, a persoanelor în vârstă și a celor bolnavi, precum și oferta de servicii publice de calitate și gratuite acest tip de au fost reduse semnificativ;

| F. | întrucât familiile monoparentale sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie sau de excluziune socială (49,8 % în comparație cu 25,2 % din media gospodăriilor cu copii dependenți, deși există diferențe mari între statele membre) (15); întrucât, în 2014, conform datelor Eurostat, 56,6 % dintre gospodăriile monoparentale din Uniune erau compuse din femei; întrucât sărăcia are un impact puternic asupra dezvoltării personale și a educației copiilor, iar efectele se pot resimți întreaga viață; întrucât a crescut decalajul educațional între copiii care provin din medii socioeconomice diferite (în 11 țări furnizarea de educație și asistență în copilăria timpurie, pentru copiii cu vârste cuprinse între 0 și 3 ani, înregistrează o acoperire de cel mult 15 %); întrucât există o probabilitate ridicată a transmiterii sărăciei pe mai multe generații; întrucât absența unei educații de calitate este un factor care crește semnificativ riscurile de sărăcie și de excludere socială în rândul copiilor, iar riscul abandonului școlar este agravat semnificativ de diverși factori legați de viața de familie, precum instabilitatea, violența sau condiții de locuit precare; |
| --- | --- |

F.

întrucât familiile monoparentale sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie sau de excluziune socială (49,8 % în comparație cu 25,2 % din media gospodăriilor cu copii dependenți, deși există diferențe mari între statele membre) (15); întrucât, în 2014, conform datelor Eurostat, 56,6 % dintre gospodăriile monoparentale din Uniune erau compuse din femei; întrucât sărăcia are un impact puternic asupra dezvoltării personale și a educației copiilor, iar efectele se pot resimți întreaga viață; întrucât a crescut decalajul educațional între copiii care provin din medii socioeconomice diferite (în 11 țări furnizarea de educație și asistență în copilăria timpurie, pentru copiii cu vârste cuprinse între 0 și 3 ani, înregistrează o acoperire de cel mult 15 %); întrucât există o probabilitate ridicată a transmiterii sărăciei pe mai multe generații; întrucât absența unei educații de calitate este un factor care crește semnificativ riscurile de sărăcie și de excludere socială în rândul copiilor, iar riscul abandonului școlar este agravat semnificativ de diverși factori legați de viața de familie, precum instabilitatea, violența sau condiții de locuit precare;

| G. | întrucât femeile care trăiesc în zonele rurale sunt afectate în mod special de sărăcie; întrucât multe femei care trăiesc în zonele rurale nu sunt nici măcar înregistrate pe piața forței de muncă sau înregistrate ca șomere; întrucât rata șomajului în rândul femeilor din zonele rurale este extrem de ridicată, iar cele care sunt angajate au venituri foarte mici; întrucât femeile din zonele rurale au acces limitat la educație, la depistarea timpurie a cancerului și, în general, la îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

G.

întrucât femeile care trăiesc în zonele rurale sunt afectate în mod special de sărăcie; întrucât multe femei care trăiesc în zonele rurale nu sunt nici măcar înregistrate pe piața forței de muncă sau înregistrate ca șomere; întrucât rata șomajului în rândul femeilor din zonele rurale este extrem de ridicată, iar cele care sunt angajate au venituri foarte mici; întrucât femeile din zonele rurale au acces limitat la educație, la depistarea timpurie a cancerului și, în general, la îngrijiri medicale;

| H. | întrucât traiul sub amenințarea sărăciei înseamnă excluziune socială și lipsa implicării în viața societății în ceea ce privește accesul la educație, la justiție, la învățarea pe tot parcursul vieții, la servicii medicale de bază, la alimentație și locuințe decente, la apă și energie, accesul și participarea la informații și la cultură, la sport și la transportul public; întrucât investițiile în politicile de sprijinire a femeilor îmbunătățesc totodată condițiile de viață ale familiilor acestora, inclusiv ale copiilor lor; |
| --- | --- |

H.

întrucât traiul sub amenințarea sărăciei înseamnă excluziune socială și lipsa implicării în viața societății în ceea ce privește accesul la educație, la justiție, la învățarea pe tot parcursul vieții, la servicii medicale de bază, la alimentație și locuințe decente, la apă și energie, accesul și participarea la informații și la cultură, la sport și la transportul public; întrucât investițiile în politicile de sprijinire a femeilor îmbunătățesc totodată condițiile de viață ale familiilor acestora, inclusiv ale copiilor lor;

| I. | întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei este de 16,3 % și întrucât formele atipice și nesigure de contracte de muncă afectează, de asemenea, mai mult femeile decât bărbații; |
| --- | --- |

I.

întrucât diferența de remunerare între bărbați și femei este de 16,3 % și întrucât formele atipice și nesigure de contracte de muncă afectează, de asemenea, mai mult femeile decât bărbații;

| J. | întrucât, de multe ori, femeile care doresc să devină antreprenoare se confruntă cu dificultăți legate de accesul la credite deoarece intermediarii financiari tradiționali ezită să le acorde împrumuturi, considerând femeile antreprenoare mai expuse la risc și mai puțin înclinate să-și dezvolte întreprinderile și să facă investiții rentabile; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de multe ori, femeile care doresc să devină antreprenoare se confruntă cu dificultăți legate de accesul la credite deoarece intermediarii financiari tradiționali ezită să le acorde împrumuturi, considerând femeile antreprenoare mai expuse la risc și mai puțin înclinate să-și dezvolte întreprinderile și să facă investiții rentabile;

| K. | întrucât femeile lucrează adesea ca personal casnic, în numeroase cazuri nefiind angajate în conformitate cu legislația națională în domeniul muncii; întrucât în special femeile fără acte sunt expuse riscului de a fi forțate să muncească și de a fi exploatate în acest sector; |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile lucrează adesea ca personal casnic, în numeroase cazuri nefiind angajate în conformitate cu legislația națională în domeniul muncii; întrucât în special femeile fără acte sunt expuse riscului de a fi forțate să muncească și de a fi exploatate în acest sector;

| L. | întrucât femeile își asumă mai des decât bărbații responsabilitatea de a îngriji membrii de familie în vârstă, bolnavi sau dependenți, dar și copii; întrucât ele își întrerup cariera mai des și, ca urmare, au o participare mai scăzută și perioade mai mari de inactivitate pe piața muncii; întrucât riscul de sărăcire se reduce prin crearea unor structuri de calitate și accesibile ca preț pentru educarea copiilor mici și îngrijirea lor și a altor persoane dependente, cum ar fi persoanele învârstă; întrucât puține state membre au realizat sau au depășit obiectivele de la Barcelona, care trebuie văzute ca esențiale pentru a evolua spre o împărțire egală a responsabilităților de îngrijire; |
| --- | --- |

L.

întrucât femeile își asumă mai des decât bărbații responsabilitatea de a îngriji membrii de familie în vârstă, bolnavi sau dependenți, dar și copii; întrucât ele își întrerup cariera mai des și, ca urmare, au o participare mai scăzută și perioade mai mari de inactivitate pe piața muncii; întrucât riscul de sărăcire se reduce prin crearea unor structuri de calitate și accesibile ca preț pentru educarea copiilor mici și îngrijirea lor și a altor persoane dependente, cum ar fi persoanele învârstă; întrucât puține state membre au realizat sau au depășit obiectivele de la Barcelona, care trebuie văzute ca esențiale pentru a evolua spre o împărțire egală a responsabilităților de îngrijire;

| M. | întrucât, având în vedere dimensiunile intergeneraționale ale sărăciei, este esențial să se analizeze situația fetelor și a femeilor tinere care se confruntă cu excluziunea socială și sărăcia, pentru a rezolva problema feminizării sărăciei; |
| --- | --- |

M.

întrucât, având în vedere dimensiunile intergeneraționale ale sărăciei, este esențial să se analizeze situația fetelor și a femeilor tinere care se confruntă cu excluziunea socială și sărăcia, pentru a rezolva problema feminizării sărăciei;

| N. | întrucât, în întreaga UE - 27, 34 % dintre mamele singure de vârstă activă sunt expuse riscului de sărăcie, față de 17 % în cazul altor familii de vârstă activă care au copii; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în întreaga UE - 27, 34 % dintre mamele singure de vârstă activă sunt expuse riscului de sărăcie, față de 17 % în cazul altor familii de vârstă activă care au copii;

| O. | întrucât diferența de pensii este, în medie, de 39 %, ca urmare a dezechilibrelor create de inegalitățile persistente între salarii și accesul la locuri de muncă, discriminarea și diferența de remunerare între bărbați și femei pe piața muncii; întrucât diferențele între pensii reprezintă un obstacol pentru independența economică a femeilor și unul dintre motivele pentru care femeile ajung sub pragul sărăciei pe măsură ce înaintează în vârstă; întrucât este nevoie de acțiuni pentru a asigura accesul egal la sisteme de pensii decente pentru femei; întrucât diferența de pensii au scăzut în perioada 2006 -2012 în statele membre care au aplicat Directiva 2006/54/CE (16); |
| --- | --- |

O.

întrucât diferența de pensii este, în medie, de 39 %, ca urmare a dezechilibrelor create de inegalitățile persistente între salarii și accesul la locuri de muncă, discriminarea și diferența de remunerare între bărbați și femei pe piața muncii; întrucât diferențele între pensii reprezintă un obstacol pentru independența economică a femeilor și unul dintre motivele pentru care femeile ajung sub pragul sărăciei pe măsură ce înaintează în vârstă; întrucât este nevoie de acțiuni pentru a asigura accesul egal la sisteme de pensii decente pentru femei; întrucât diferența de pensii au scăzut în perioada 2006 -2012 în statele membre care au aplicat Directiva 2006/54/CE (16);

| P. | întrucât creșterea riscului de sărăcie este strâns legată de reducerile bugetare care afectează educația, sistemele de securitate socială și serviciile de îngrijire; întrucât femeile și copiii au fost cel mai mult afectați de criză și de măsurile de austeritate adoptate în mai multe țări europene; |
| --- | --- |

P.

întrucât creșterea riscului de sărăcie este strâns legată de reducerile bugetare care afectează educația, sistemele de securitate socială și serviciile de îngrijire; întrucât femeile și copiii au fost cel mai mult afectați de criză și de măsurile de austeritate adoptate în mai multe țări europene;

| Q. | întrucât femeile reprezintă un factor esențial în dezvoltarea economică și socială, iar o educație bună este una dintre cele mai eficiente strategii disponibile pentru avea succes pe piața muncii și pentru a ieși din sărăcie; întrucât povara financiară considerabilă a educației negratuite, având în vedere costurile directe și indirecte implicate, reprezintă un obstacol însemnat pentru ca persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie să obțină calificări mai bune; întrucât fetele obțin performanțe mai bune la școală decât băieții, dar adesea întâmpină dificultăți mai mari sau sunt împiedicate să transpună acest succes educațional în realizări profesionale prin presiuni familiale sau de altă natură; |
| --- | --- |

Q.

întrucât femeile reprezintă un factor esențial în dezvoltarea economică și socială, iar o educație bună este una dintre cele mai eficiente strategii disponibile pentru avea succes pe piața muncii și pentru a ieși din sărăcie; întrucât povara financiară considerabilă a educației negratuite, având în vedere costurile directe și indirecte implicate, reprezintă un obstacol însemnat pentru ca persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie să obțină calificări mai bune; întrucât fetele obțin performanțe mai bune la școală decât băieții, dar adesea întâmpină dificultăți mai mari sau sunt împiedicate să transpună acest succes educațional în realizări profesionale prin presiuni familiale sau de altă natură;

| R. | întrucât stereotipurile existente la nivelul societății sunt înrădăcinate în patriarhat și condamnă femeile la un rol de subordonare în societate, contribuind la feminizarea sărăciei; întrucât aceste stereotipuri se asimilează din copilărie și se reflectă de la alegerea cursurilor și a parcursului educațional până la pătrunderea pe piața muncii; întrucât femeile sunt limitate prea des la locuri de muncă „favorabile femeilor”, pentru care încă nu sunt remunerate adecvat; întrucât femeile sunt în continuare subreprezentate în anumite domenii cum ar fi matematica, știința, ingineria, dar și în funcțiile de conducere; întrucât aceste stereotipuri, la care se adaugă faptul că sectoarele în care predomină bărbații constituie norma pentru stabilirea salariilor, conduc la discriminare de gen; |
| --- | --- |

R.

întrucât stereotipurile existente la nivelul societății sunt înrădăcinate în patriarhat și condamnă femeile la un rol de subordonare în societate, contribuind la feminizarea sărăciei; întrucât aceste stereotipuri se asimilează din copilărie și se reflectă de la alegerea cursurilor și a parcursului educațional până la pătrunderea pe piața muncii; întrucât femeile sunt limitate prea des la locuri de muncă „favorabile femeilor”, pentru care încă nu sunt remunerate adecvat; întrucât femeile sunt în continuare subreprezentate în anumite domenii cum ar fi matematica, știința, ingineria, dar și în funcțiile de conducere; întrucât aceste stereotipuri, la care se adaugă faptul că sectoarele în care predomină bărbații constituie norma pentru stabilirea salariilor, conduc la discriminare de gen;

| S. | întrucât Strategia Europa 2020, care urmărește transformarea UE într-o economie inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, și-a stabilit obiective ambițioase, cum ar fi o rată a ocupării forței de muncă de 75 % și reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane care trăiesc în sărăcie sau sunt expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, până în 2020; întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 prevăd o reducere a ratei de abandon școlar sub 10 %; |
| --- | --- |

S.

întrucât Strategia Europa 2020, care urmărește transformarea UE într-o economie inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, și-a stabilit obiective ambițioase, cum ar fi o rată a ocupării forței de muncă de 75 % și reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane care trăiesc în sărăcie sau sunt expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, până în 2020; întrucât obiectivele Strategiei Europa 2020 prevăd o reducere a ratei de abandon școlar sub 10 %;

| T. | întrucât unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020 este să se asigure că 40 % dintre persoanele cu vârste între 30 și 34 de ani urmează studii universitare, comparativ cu media actuală de 37,9 %; întrucât cifra medie pentru femei a depășit 42,3 %, comparativ cu 33,6 % pentru bărbați; |
| --- | --- |

T.

întrucât unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020 este să se asigure că 40 % dintre persoanele cu vârste între 30 și 34 de ani urmează studii universitare, comparativ cu media actuală de 37,9 %; întrucât cifra medie pentru femei a depășit 42,3 %, comparativ cu 33,6 % pentru bărbați;

| U. | întrucât realizarea obiectivului de combatere a sărăciei, prevăzut în Strategia Europa 2020 ca unul dintre cele cinci obiective măsurabile, are nevoie de un nou imbold politic considerabil; întrucât aceste obiective nu pot fi îndeplinite decât dacă politica de combatere a sărăciei include o puternică dimensiune de gen, alături de adoptarea de politici naționale de protejare a femeilor, în special, în fața sărăciei; |
| --- | --- |

U.

întrucât realizarea obiectivului de combatere a sărăciei, prevăzut în Strategia Europa 2020 ca unul dintre cele cinci obiective măsurabile, are nevoie de un nou imbold politic considerabil; întrucât aceste obiective nu pot fi îndeplinite decât dacă politica de combatere a sărăciei include o puternică dimensiune de gen, alături de adoptarea de politici naționale de protejare a femeilor, în special, în fața sărăciei;

| V. | întrucât sărăcia, excluziunea socială și dependența economică a femeilor pot fi factori care exacerbează situația pentru victimele violenței împotriva femeilor, dar și invers, deoarece violența are consecințe asupra sănătății femeilor și duce adesea la pierderea locurilor de muncă, la lipsa unui adăpost, la excluziune socială și sărăcie; întrucât acest fapt include și o vulnerabilitate disproporționată la trafic și la exploatare sexuală; întrucât, în plus, multe femei victime ale acestei forme de violență continuă să trăiască alături de agresorii lor deoarece depind de ei economic; |
| --- | --- |

V.

întrucât sărăcia, excluziunea socială și dependența economică a femeilor pot fi factori care exacerbează situația pentru victimele violenței împotriva femeilor, dar și invers, deoarece violența are consecințe asupra sănătății femeilor și duce adesea la pierderea locurilor de muncă, la lipsa unui adăpost, la excluziune socială și sărăcie; întrucât acest fapt include și o vulnerabilitate disproporționată la trafic și la exploatare sexuală; întrucât, în plus, multe femei victime ale acestei forme de violență continuă să trăiască alături de agresorii lor deoarece depind de ei economic;

| W. | întrucât egalitatea de gen oferă un instrument pentru combaterea sărăciei în rândul femeilor, deoarece are un impact pozitiv asupra productivității și creșterii economice și determină o participare mai mare a femeilor pe piața muncii, ceea ce produce multe beneficii sociale și economice, |
| --- | --- |

W.

întrucât egalitatea de gen oferă un instrument pentru combaterea sărăciei în rândul femeilor, deoarece are un impact pozitiv asupra productivității și creșterii economice și determină o participare mai mare a femeilor pe piața muncii, ceea ce produce multe beneficii sociale și economice,

Sărăcia și echilibrul între viața profesională și viața privată

| 1. | subliniază rolul esențial al serviciilor publice de calitate pentru a combate sărăcia, în special sărăcia în rândul femeilor, deoarece femeile depind mai mult de astfel de servicii; |
| --- | --- |

1.

subliniază rolul esențial al serviciilor publice de calitate pentru a combate sărăcia, în special sărăcia în rândul femeilor, deoarece femeile depind mai mult de astfel de servicii;

| 2. | subliniază că este nevoie ca bărbații să fie încurajați și implicați în promovarea egalității de gen în toate domeniile și la toate nivelurile pieței muncii; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este nevoie ca bărbații să fie încurajați și implicați în promovarea egalității de gen în toate domeniile și la toate nivelurile pieței muncii;

| 3. | consideră că statele membre ar trebui să acorde prioritate reconcilierii între viața privată și cea profesională, introducând forme de organizare a muncii care sunt favorabile familiei, precum programele de muncă flexibile și posibilitatea lucrului de la distanță; observă că lipsa unor servicii de îngrijire de calitate și accesibile ca preț pentru copii, persoane dependente sau în vârstă, și în special creșe, grădinițe și instituții de îngrijire pe termen lung contribuie la decalajul dintre femei și bărbați în încadrarea în muncă, remunerare și pensii; subliniază că accesul egal la educație gratuită de calitate în copilăria mică, la educația formală, informală și non-formală și la serviciile de sprijinire a familiei este esențial pentru a încuraja femeile să intre și să rămână pe piața forței de muncă, pentru a asigura egalitatea de șanse și pentru a rupe ciclurile sărăciei, deoarece acest lucru ajută femeile să dobândească autonomie și calificările care le pot asigura locuri de muncă; |
| --- | --- |

3.

consideră că statele membre ar trebui să acorde prioritate reconcilierii între viața privată și cea profesională, introducând forme de organizare a muncii care sunt favorabile familiei, precum programele de muncă flexibile și posibilitatea lucrului de la distanță; observă că lipsa unor servicii de îngrijire de calitate și accesibile ca preț pentru copii, persoane dependente sau în vârstă, și în special creșe, grădinițe și instituții de îngrijire pe termen lung contribuie la decalajul dintre femei și bărbați în încadrarea în muncă, remunerare și pensii; subliniază că accesul egal la educație gratuită de calitate în copilăria mică, la educația formală, informală și non-formală și la serviciile de sprijinire a familiei este esențial pentru a încuraja femeile să intre și să rămână pe piața forței de muncă, pentru a asigura egalitatea de șanse și pentru a rupe ciclurile sărăciei, deoarece acest lucru ajută femeile să dobândească autonomie și calificările care le pot asigura locuri de muncă;

| 4. | regretă politicile de austeritate care, împreună cu criza economică, contribuie la creșterea procentului sărăciei, în special în rândul femeilor; |
| --- | --- |

4.

regretă politicile de austeritate care, împreună cu criza economică, contribuie la creșterea procentului sărăciei, în special în rândul femeilor;

| 5. | invită statele membre și Comisia să dezvolte și să utilizeze instrumentele financiare și de politică disponibile, inclusiv Pachetul privind investițiile sociale, pentru îndeplinirea obiectivelor de la Barcelona; solicită, în acest context, optimizarea Fondului social european (FSI) și a Fondului european de dezvoltare regională (FEDR); totodată, cere ca în folosirea investițiilor sociale și a regulamentului privind Fondul european pentru investiții strategice (FEISI) să se acorde prioritate creării de infrastructuri publice și private pentru îngrijirea copiilor și a altor persoane dependente; propune Comisiei să aloce resurse specifice, prin intermediul unui mecanism de cofinanțare, pentru a promova stimulentele pentru zone specifice care nu au servicii de îngrijire și de asistență pentru copii și pentru zonele unde rata de angajare a femeilor este extrem de scăzută; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre și Comisia să dezvolte și să utilizeze instrumentele financiare și de politică disponibile, inclusiv Pachetul privind investițiile sociale, pentru îndeplinirea obiectivelor de la Barcelona; solicită, în acest context, optimizarea Fondului social european (FSI) și a Fondului european de dezvoltare regională (FEDR); totodată, cere ca în folosirea investițiilor sociale și a regulamentului privind Fondul european pentru investiții strategice (FEISI) să se acorde prioritate creării de infrastructuri publice și private pentru îngrijirea copiilor și a altor persoane dependente; propune Comisiei să aloce resurse specifice, prin intermediul unui mecanism de cofinanțare, pentru a promova stimulentele pentru zone specifice care nu au servicii de îngrijire și de asistență pentru copii și pentru zonele unde rata de angajare a femeilor este extrem de scăzută;

| 6. | invită statele membre să aplice politici care să protejeze, să modernizeze și să promoveze serviciile publice gratuite și de calitate, în special în domeniile sănătății, educației, securității sociale și justiției; subliniază că este fundamental ca serviciile publice să dispună de resursele financiare și umane necesare îndeplinirii obiectivelor propuse; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre să aplice politici care să protejeze, să modernizeze și să promoveze serviciile publice gratuite și de calitate, în special în domeniile sănătății, educației, securității sociale și justiției; subliniază că este fundamental ca serviciile publice să dispună de resursele financiare și umane necesare îndeplinirii obiectivelor propuse;

| 7. | invită Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare pentru a reconcilia viața profesională cu cea personală, astfel încât femeile, în special cele care sunt cel mai expuse riscului de sărăcie, să își poată urma cariera cu normă întreagă sau, dacă preferă, să poată avea acces la un loc de muncă cu fracțiune de normă sau la o formă flexibilă de organizare a muncii; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia și statele membre să adopte măsurile necesare pentru a reconcilia viața profesională cu cea personală, astfel încât femeile, în special cele care sunt cel mai expuse riscului de sărăcie, să își poată urma cariera cu normă întreagă sau, dacă preferă, să poată avea acces la un loc de muncă cu fracțiune de normă sau la o formă flexibilă de organizare a muncii;

| 8. | invită Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, să lanseze o acțiune legislativă cuprinzătoare pentru a asigura nevoile mamelor și taților legate de tipuri de diferite de concediu, adică concediul de maternitate, concediul de paternitate, concediul pentru creșterea copilului și concediul pentru îngrijire, în special pentru a-i ajuta pe bărbați să-și îndeplinească activ rolul de tați, permițând o distribuție mai justă a responsabilităților familiale și, astfel, oferind femeilor șanse egale de a participa la piața forței de muncă, ceea ce le va ajuta să fie mai independente economic; ține cont că o serie de state membre au elaborat deja legi în această privință, care depășesc dispozițiile dreptului Uniunii; invită statele membre să se gândească la o legislație care să protejeze și să consolideze drepturile legate de maternitate și de paternitate și drepturile parentale; subliniază că, în 2010, numai 2,7 % dintre persoanele care își luau concediul pentru creșterea copilului erau bărbați, ceea ce demonstrează că trebuie adoptate măsuri concrete pentru a asigura dreptul la concediul pentru creșterea copilului; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, să lanseze o acțiune legislativă cuprinzătoare pentru a asigura nevoile mamelor și taților legate de tipuri de diferite de concediu, adică concediul de maternitate, concediul de paternitate, concediul pentru creșterea copilului și concediul pentru îngrijire, în special pentru a-i ajuta pe bărbați să-și îndeplinească activ rolul de tați, permițând o distribuție mai justă a responsabilităților familiale și, astfel, oferind femeilor șanse egale de a participa la piața forței de muncă, ceea ce le va ajuta să fie mai independente economic; ține cont că o serie de state membre au elaborat deja legi în această privință, care depășesc dispozițiile dreptului Uniunii; invită statele membre să se gândească la o legislație care să protejeze și să consolideze drepturile legate de maternitate și de paternitate și drepturile parentale; subliniază că, în 2010, numai 2,7 % dintre persoanele care își luau concediul pentru creșterea copilului erau bărbați, ceea ce demonstrează că trebuie adoptate măsuri concrete pentru a asigura dreptul la concediul pentru creșterea copilului;

| 9. | își reafirmă dezamăgirea cu privire la retragerea Directivei privind concediul de maternitate după mulți ani de eforturi depuse pentru a depăși blocajul și, astfel, pentru a garanta o mai bună protecție cetățenilor europeni; invită Comisia să prezinte o propunere nouă și să propună un drept obligatoriu la concediu de paternitate remunerat; consideră că toate statele membre trebui să ia măsuri specifice pentru a îmbunătăți echilibrul între viața profesională și cea personală pentru femei; îndeamnă Comisia să includă în semestrul european obiective privind o dimensiune socială mai solidă și egalitatea de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

9.

își reafirmă dezamăgirea cu privire la retragerea Directivei privind concediul de maternitate după mulți ani de eforturi depuse pentru a depăși blocajul și, astfel, pentru a garanta o mai bună protecție cetățenilor europeni; invită Comisia să prezinte o propunere nouă și să propună un drept obligatoriu la concediu de paternitate remunerat; consideră că toate statele membre trebui să ia măsuri specifice pentru a îmbunătăți echilibrul între viața profesională și cea personală pentru femei; îndeamnă Comisia să includă în semestrul european obiective privind o dimensiune socială mai solidă și egalitatea de gen la locul de muncă;

| 10. | salută propunerea de a introduce un concediu pentru îngrijire, în conformitate cu foaia de parcurs a Comisiei privind un nou început, pentru a soluționa problemele legate de echilibrul între viața profesională și cea personală cu care se confruntă familiile care lucrează; |
| --- | --- |

10.

salută propunerea de a introduce un concediu pentru îngrijire, în conformitate cu foaia de parcurs a Comisiei privind un nou început, pentru a soluționa problemele legate de echilibrul între viața profesională și cea personală cu care se confruntă familiile care lucrează;

Sărăcia și munca

| 11. | invită Comisia și statele membre să implementeze politici de promovare a ocupării forței de muncă pentru femei și integrarea pe piața forței de muncă a grupurilor de femei marginalizate social, ținând seama de obiectivele Strategiei Europa 2020, să consolideze și să îmbunătățească educația și să investească mai mult în campaniile de pregătire și de informare, asigurându-se că se ține corespunzător seama de calificări în integrarea ulterioară a femeilor pe piața forței de muncă, punând accentul pe învățarea pe tot parcursul vieții, deoarece acesta le oferă femeilor aptitudinile necesare pentru locuri de muncă înalt calificate și le oferă șansa de a se recalifica într-o piață a muncii în continuă schimbare; cere o mai mare promovare a disciplinelor STIM în rândul fetelor pentru a combate cât mai devreme stereotipurile existente în educație și diferențele pe termen lung în ocuparea forței de muncă și remunerare; solicită dezvoltarea unor servicii publice de îngrijire de calitate și accesibile ca preț, adaptabile, dar fără aranjamente precare de programe de lucru, precum și măsuri de combatere a segregării bărbaților și femeilor pe profesii și sectoare, inclusiv în întreprinderi în funcțiile de conducere; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia și statele membre să implementeze politici de promovare a ocupării forței de muncă pentru femei și integrarea pe piața forței de muncă a grupurilor de femei marginalizate social, ținând seama de obiectivele Strategiei Europa 2020, să consolideze și să îmbunătățească educația și să investească mai mult în campaniile de pregătire și de informare, asigurându-se că se ține corespunzător seama de calificări în integrarea ulterioară a femeilor pe piața forței de muncă, punând accentul pe învățarea pe tot parcursul vieții, deoarece acesta le oferă femeilor aptitudinile necesare pentru locuri de muncă înalt calificate și le oferă șansa de a se recalifica într-o piață a muncii în continuă schimbare; cere o mai mare promovare a disciplinelor STIM în rândul fetelor pentru a combate cât mai devreme stereotipurile existente în educație și diferențele pe termen lung în ocuparea forței de muncă și remunerare; solicită dezvoltarea unor servicii publice de îngrijire de calitate și accesibile ca preț, adaptabile, dar fără aranjamente precare de programe de lucru, precum și măsuri de combatere a segregării bărbaților și femeilor pe profesii și sectoare, inclusiv în întreprinderi în funcțiile de conducere;

| 12. | subliniază că accesul la credite, servicii financiare și la consiliere financiară este esențial pentru capacitarea femeilor care se confruntă cu excluziunea socială în antreprenoriat și pentru îmbunătățirea reprezentării lor în acest domeniu; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesul la finanțare pentru femeile care doresc să își înceapă propria afacere sau proiecte de investiții și să se promoveze antreprenoriatul în rândul femeilor, deoarece contribuie la dezvoltarea economică și socială generală, să se faciliteze accesul la credite, de asemenea, prin instrumentele de microcredite, în special în ceea ce privește femeile vulnerabile care se confruntă cu discriminarea multiplă, precum și să dezvolte și să extindă programele de ocupare independentă a forței de muncă într-un mod neprecar; subliniază importanța schimbului de bune practici și a promovării acestora, dar și a mentoratului, a modelelor feminine și a altor tipuri de sprijin pentru femeile șomere; |
| --- | --- |

12.

subliniază că accesul la credite, servicii financiare și la consiliere financiară este esențial pentru capacitarea femeilor care se confruntă cu excluziunea socială în antreprenoriat și pentru îmbunătățirea reprezentării lor în acest domeniu; invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesul la finanțare pentru femeile care doresc să își înceapă propria afacere sau proiecte de investiții și să se promoveze antreprenoriatul în rândul femeilor, deoarece contribuie la dezvoltarea economică și socială generală, să se faciliteze accesul la credite, de asemenea, prin instrumentele de microcredite, în special în ceea ce privește femeile vulnerabile care se confruntă cu discriminarea multiplă, precum și să dezvolte și să extindă programele de ocupare independentă a forței de muncă într-un mod neprecar; subliniază importanța schimbului de bune practici și a promovării acestora, dar și a mentoratului, a modelelor feminine și a altor tipuri de sprijin pentru femeile șomere;

| 13. | subliniază că este extrem de important să: se reformeze politicile macroeconomice, sociale, cele privind piața muncii, în concordanță cu politicile privind egalitatea de gen, pentru a garanta justiția economică și socială pentru femei, se reconsidere metodele utilizate pentru determinarea ratei sărăciei și să se elaboreze strategii de promovare a distribuirii echitabile a bogăției; |
| --- | --- |

13.

subliniază că este extrem de important să: se reformeze politicile macroeconomice, sociale, cele privind piața muncii, în concordanță cu politicile privind egalitatea de gen, pentru a garanta justiția economică și socială pentru femei, se reconsidere metodele utilizate pentru determinarea ratei sărăciei și să se elaboreze strategii de promovare a distribuirii echitabile a bogăției;

| 14. | constată că femeile sunt mult mai des angajate în locuri de muncă precare, prost plătite și cu contracte atipice de muncă; observă că un alt aspect al precarității locurilor de muncă îl reprezintă proporția muncii involuntare cu fracțiune de normă, care a crescut de la 16,7 % la 19,6 % din totalul forței de muncă ocupate și care contribuie la riscul de sărăcie; invită statele membre să-și intensifice eforturile de combatere a muncii nedeclarate, a locurilor de muncă precare și a abuzului de forme atipice de contracte, inclusiv a contractelor fără un număr minim de ore de lucru în unele state membre; subliniază nivelul ridicat de muncă nedeclarată prestată de femei, ceea ce le afectează veniturile, protecția și securitatea socială și care are consecințe nefaste asupra PIB-ului în UE; îndeamnă statele membre să ia în considerare aplicarea recomandărilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM) vizând scăderea proporției muncii precare (17), de exemplu prin analizarea și limitarea condițiilor în care pot fi folosite contractele precare și limitarea perioadei în care lucrătorii pot fi angajați cu astfel de contracte succesive, urmând ca după aceea să li se ofere obligatoriu opțiunea de a încheia un contract permanent; |
| --- | --- |

14.

constată că femeile sunt mult mai des angajate în locuri de muncă precare, prost plătite și cu contracte atipice de muncă; observă că un alt aspect al precarității locurilor de muncă îl reprezintă proporția muncii involuntare cu fracțiune de normă, care a crescut de la 16,7 % la 19,6 % din totalul forței de muncă ocupate și care contribuie la riscul de sărăcie; invită statele membre să-și intensifice eforturile de combatere a muncii nedeclarate, a locurilor de muncă precare și a abuzului de forme atipice de contracte, inclusiv a contractelor fără un număr minim de ore de lucru în unele state membre; subliniază nivelul ridicat de muncă nedeclarată prestată de femei, ceea ce le afectează veniturile, protecția și securitatea socială și care are consecințe nefaste asupra PIB-ului în UE; îndeamnă statele membre să ia în considerare aplicarea recomandărilor Organizației Internaționale a Muncii (OIM) vizând scăderea proporției muncii precare (17), de exemplu prin analizarea și limitarea condițiilor în care pot fi folosite contractele precare și limitarea perioadei în care lucrătorii pot fi angajați cu astfel de contracte succesive, urmând ca după aceea să li se ofere obligatoriu opțiunea de a încheia un contract permanent;

| 15. | solicită statelor membre să garanteze drepturile femeilor de pe piața muncii, care ocupă din ce în ce mai mult locuri de muncă prost plătite și care sunt victime ale discriminării; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să garanteze drepturile femeilor de pe piața muncii, care ocupă din ce în ce mai mult locuri de muncă prost plătite și care sunt victime ale discriminării;

| 16. | subliniază că există noi categorii de femei care trăiesc în sărăcie, și anume tinerele care sunt lucrătoare independente și o mare parte din tinerele absolvente sunt astfel condamnate la muncă precară și la un venit care arareori depășește pragul sărăciei („noii săraci”); |
| --- | --- |

16.

subliniază că există noi categorii de femei care trăiesc în sărăcie, și anume tinerele care sunt lucrătoare independente și o mare parte din tinerele absolvente sunt astfel condamnate la muncă precară și la un venit care arareori depășește pragul sărăciei („noii săraci”);

| 17. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a revizui legislația existentă pentru a elimina diferențele de remunerare și reduce diferențele de pensie între femei și bărbați; constată că măsurile de creștere a transparenței salariale sunt fundamentale pentru eliminarea diferenței de remunerare între femei și bărbați și invită statele membre să pună în aplicare recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 vizând consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, prin transparență, inclusiv prin inversarea sarcinii de probă atunci când este vorba de combaterea discriminării de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

17.

își reiterează apelul adresat Comisiei de a revizui legislația existentă pentru a elimina diferențele de remunerare și reduce diferențele de pensie între femei și bărbați; constată că măsurile de creștere a transparenței salariale sunt fundamentale pentru eliminarea diferenței de remunerare între femei și bărbați și invită statele membre să pună în aplicare recomandarea Comisiei din 7 martie 2014 vizând consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei, prin transparență, inclusiv prin inversarea sarcinii de probă atunci când este vorba de combaterea discriminării de gen la locul de muncă;

| 18. | invită Comisia să realizeze un studiu privind modul în care procedurile legate de recunoașterea oficială a reatribuirii de gen a unei persoane sau absența unor astfel de proceduri afectează poziția persoanelor transgen pe piața forței de muncă, îndeosebi accesul acestora la locuri de muncă, nivelul de remunerare, evoluția carierei și pensiile; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să realizeze un studiu privind modul în care procedurile legate de recunoașterea oficială a reatribuirii de gen a unei persoane sau absența unor astfel de proceduri afectează poziția persoanelor transgen pe piața forței de muncă, îndeosebi accesul acestora la locuri de muncă, nivelul de remunerare, evoluția carierei și pensiile;

| 19. | observă cu îngrijorare că femeile primesc deseori pensii care abia depășesc nivelul minim de subzistență, din diverse cauze, precum întreruperea sau încetarea activității profesionale pentru a se dedica familiei, precum și caracterul predominant al contractelor cu fracțiune de normă pe parcursul întregii perioade lucrate sau fiindcă au lucrat în firma soțului, în principal în comerț și agricultură, fără salariu și fără a plăti contribuții la asigurările sociale; |
| --- | --- |

19.

observă cu îngrijorare că femeile primesc deseori pensii care abia depășesc nivelul minim de subzistență, din diverse cauze, precum întreruperea sau încetarea activității profesionale pentru a se dedica familiei, precum și caracterul predominant al contractelor cu fracțiune de normă pe parcursul întregii perioade lucrate sau fiindcă au lucrat în firma soțului, în principal în comerț și agricultură, fără salariu și fără a plăti contribuții la asigurările sociale;

| 20. | salută faptul că Comisia consideră că principiul remunerării egale pentru munca de valoare egală este unul dintre domeniile principale de acțiune din noua sa strategie pentru egalitatea de gen; solicită Comisiei să adopte o comunicare pentru „Noua strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor după 2015”, astfel încât obiectivele și politicile incluse să poate fi aplicate efectiv; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că Comisia consideră că principiul remunerării egale pentru munca de valoare egală este unul dintre domeniile principale de acțiune din noua sa strategie pentru egalitatea de gen; solicită Comisiei să adopte o comunicare pentru „Noua strategie pentru egalitatea de gen și drepturile femeilor după 2015”, astfel încât obiectivele și politicile incluse să poate fi aplicate efectiv;

| 21. | solicită statelor membre să se asigure că toate persoanele care și-au întrerupt temporar activitatea profesională pentru a se dedica educației copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă pot fi reintegrate pe piața forței de muncă sau își pot relua postul deținut anterior și au dreptul de a fi promovate; |
| --- | --- |

21.

solicită statelor membre să se asigure că toate persoanele care și-au întrerupt temporar activitatea profesională pentru a se dedica educației copiilor sau îngrijirii persoanelor în vârstă pot fi reintegrate pe piața forței de muncă sau își pot relua postul deținut anterior și au dreptul de a fi promovate;

| 22. | invită Comisia să facă o evaluare de impact cu privire la sistemele de venit minim în UE și să analizeze măsuri suplimentare care să ia în considerare condițiile economice și sociale din fiecare stat membru, precum și să evalueze dacă sistemele respective permit gospodăriilor să-și acopere nevoile personale de bază; încurajează din nou statele membre să introducă o pensie națională minimă care să nu fie mai mică decât valoarea pragului calculat pentru riscul de sărăcie; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să facă o evaluare de impact cu privire la sistemele de venit minim în UE și să analizeze măsuri suplimentare care să ia în considerare condițiile economice și sociale din fiecare stat membru, precum și să evalueze dacă sistemele respective permit gospodăriilor să-și acopere nevoile personale de bază; încurajează din nou statele membre să introducă o pensie națională minimă care să nu fie mai mică decât valoarea pragului calculat pentru riscul de sărăcie;

| 23. | observă că femeile pensionate sunt grupul cel mai vulnerabil și deseori trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul de sărăcie; invită statele membre să trateze problema reducerii diferențelor de pensii între femei și bărbați ca obiectiv economic; invită statele membre să își reformeze sistemele de pensii, cu scopul de a asigura întotdeauna pensii adecvate pentru toți, pentru a putea elimina diferențele de pensii; consideră că printre instrumentele pentru rezolvarea diferențelor de pensii se numără: ajustarea sistemelor de pensii pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați, ajustări în ceea ce privește educația, planificarea carierei, sisteme de concediu pentru creșterea copilului și alte servicii de sprijin parental; invită statele membre să aibă în vedere asigurarea unor drepturi de pensie comune în caz de divorț sau separare legală, în conformitate cu principiul subsidiarității; constată că sistemele de pensii ocupaționale pentru limită de vârstă sunt administrate din ce în ce mai mult în conformitate cu principiile din asigurări și că acest lucru ar putea da naștere multor inegalități în ceea ce privește protecția socială (18); subliniază că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit clar că sistemele de pensii ocupaționale trebuie privite drept remunerație și că, prin urmare, li se aplică principiul egalității de tratament; |
| --- | --- |

23.

observă că femeile pensionate sunt grupul cel mai vulnerabil și deseori trăiesc în sărăcie sau se confruntă cu riscul de sărăcie; invită statele membre să trateze problema reducerii diferențelor de pensii între femei și bărbați ca obiectiv economic; invită statele membre să își reformeze sistemele de pensii, cu scopul de a asigura întotdeauna pensii adecvate pentru toți, pentru a putea elimina diferențele de pensii; consideră că printre instrumentele pentru rezolvarea diferențelor de pensii se numără: ajustarea sistemelor de pensii pentru a asigura egalitatea între femei și bărbați, ajustări în ceea ce privește educația, planificarea carierei, sisteme de concediu pentru creșterea copilului și alte servicii de sprijin parental; invită statele membre să aibă în vedere asigurarea unor drepturi de pensie comune în caz de divorț sau separare legală, în conformitate cu principiul subsidiarității; constată că sistemele de pensii ocupaționale pentru limită de vârstă sunt administrate din ce în ce mai mult în conformitate cu principiile din asigurări și că acest lucru ar putea da naștere multor inegalități în ceea ce privește protecția socială (18); subliniază că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit clar că sistemele de pensii ocupaționale trebuie privite drept remunerație și că, prin urmare, li se aplică principiul egalității de tratament;

Sărăcia: recomandări generale

| 24. | observă că persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie plătesc adesea un cost unitar mai ridicat față de categoriile mai înstărite, pentru aceleași bunuri și servicii indispensabile pentru supraviețuirea socială și economică, în special în domeniul telecomunicațiilor, al energiei și al apei; invită statele membre să colaboreze strâns cu furnizorii și operatorii pentru a elabora mecanisme de sprijin și de tarificare socială pentru persoanele cele mai defavorizate, în special pentru alimentarea cu apă și cu energie, pentru a eradica sărăcia energetică a gospodăriilor; |
| --- | --- |

24.

observă că persoanele care trăiesc în condiții de sărăcie plătesc adesea un cost unitar mai ridicat față de categoriile mai înstărite, pentru aceleași bunuri și servicii indispensabile pentru supraviețuirea socială și economică, în special în domeniul telecomunicațiilor, al energiei și al apei; invită statele membre să colaboreze strâns cu furnizorii și operatorii pentru a elabora mecanisme de sprijin și de tarificare socială pentru persoanele cele mai defavorizate, în special pentru alimentarea cu apă și cu energie, pentru a eradica sărăcia energetică a gospodăriilor;

| 25. | reiterează rolul educației în combaterea stereotipurilor de gen, în capacitarea femeilor și a fetelor în domeniile sociale, economice, culturale și politice și în carierele științifice, în ieșirea din ciclul sărăciei prin includerea femeilor în sectoare în care au fost subreprezentate, cum ar fi știința, tehnologia, ingineria și antreprenoriatul; invită Comisia să includă în recomandările specifice de țară obiective specifice de formare profesională pentru femei; subliniază rolul educației non-formale; invită statele membre să prevadă investiții în educația fetelor și a femeilor, care vizează consolidarea potențialului lor ca parte integrantă a economiilor lor și a planurilor de refacere; încurajează statele membre să depună eforturi pentru a ajuta tinerele femei în tranziția de la educația formală la piața forței de muncă; subliniază că toate instituțiile de învățământ trebuie să insufle valori democratice care să încurajeze toleranța, cetățenia activă, responsabilitatea socială și respectul pentru diferențele legate de gen, minorități, grupuri etnice și religioase, reamintește importanța sportului și a educației fizice în depășirea prejudecăților și a stereotipurilor, precum și posibilitatea lor de a ajuta tinerii vulnerabili social să își refacă viața; |
| --- | --- |

25.

reiterează rolul educației în combaterea stereotipurilor de gen, în capacitarea femeilor și a fetelor în domeniile sociale, economice, culturale și politice și în carierele științifice, în ieșirea din ciclul sărăciei prin includerea femeilor în sectoare în care au fost subreprezentate, cum ar fi știința, tehnologia, ingineria și antreprenoriatul; invită Comisia să includă în recomandările specifice de țară obiective specifice de formare profesională pentru femei; subliniază rolul educației non-formale; invită statele membre să prevadă investiții în educația fetelor și a femeilor, care vizează consolidarea potențialului lor ca parte integrantă a economiilor lor și a planurilor de refacere; încurajează statele membre să depună eforturi pentru a ajuta tinerele femei în tranziția de la educația formală la piața forței de muncă; subliniază că toate instituțiile de învățământ trebuie să insufle valori democratice care să încurajeze toleranța, cetățenia activă, responsabilitatea socială și respectul pentru diferențele legate de gen, minorități, grupuri etnice și religioase, reamintește importanța sportului și a educației fizice în depășirea prejudecăților și a stereotipurilor, precum și posibilitatea lor de a ajuta tinerii vulnerabili social să își refacă viața;

| 26. | este preocupat de situația femeilor cu copii care sunt discriminate la locul de muncă din cauză că sunt mame și nu din cauză că performanțele lor profesionale sunt mai slabe decât ale colegilor lor; îndeamnă statele membre să promoveze activ imaginea pozitivă a mamelor ca angajate și să combată fenomenul „pedepsirii din cauza maternității”, reliefat de mai multe studii; |
| --- | --- |

26.

este preocupat de situația femeilor cu copii care sunt discriminate la locul de muncă din cauză că sunt mame și nu din cauză că performanțele lor profesionale sunt mai slabe decât ale colegilor lor; îndeamnă statele membre să promoveze activ imaginea pozitivă a mamelor ca angajate și să combată fenomenul „pedepsirii din cauza maternității”, reliefat de mai multe studii;

| 27. | invită Comisia și statele membre să se asigure că sunt folosite fondurile structurale și de investiții, în special FSE, dar și FEIS pentru a îmbunătăți educația și formarea profesională, cu scopul de a mări accesul pe piața muncii și de a combate șomajul, sărăcia și excluziunea socială a femeilor; subliniază că cele 20 de procente din FSE alocate pentru măsuri de incluziune socială și proiecte de inovare socială ar putea fi folosite mai mult pentru a sprijini inițiative cum ar fi micile proiecte locale ce urmăresc să ajute femeile care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială să reintre pe piața muncii; îndeamnă statele membre să desfășoare mai multe campanii de informare cu privire la posibilitățile de participare la proiectele finanțate de UE; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia și statele membre să se asigure că sunt folosite fondurile structurale și de investiții, în special FSE, dar și FEIS pentru a îmbunătăți educația și formarea profesională, cu scopul de a mări accesul pe piața muncii și de a combate șomajul, sărăcia și excluziunea socială a femeilor; subliniază că cele 20 de procente din FSE alocate pentru măsuri de incluziune socială și proiecte de inovare socială ar putea fi folosite mai mult pentru a sprijini inițiative cum ar fi micile proiecte locale ce urmăresc să ajute femeile care se confruntă cu sărăcia și excluziunea socială să reintre pe piața muncii; îndeamnă statele membre să desfășoare mai multe campanii de informare cu privire la posibilitățile de participare la proiectele finanțate de UE;

| 28. | solicită instituirea unor mecanisme de finanțare care să stimuleze asigurarea unei reprezentări egale în domeniile în care există un dezechilibru de gen și subliniază necesitatea existenței unor date defalcate pe gen, pentru a înțelege mai bine situația fetelor, băieților, bărbaților și femeilor și pentru a putea, prin urmare, găsi soluții mai eficiente la dezechilibrele existente; solicită Comisiei să prezinte date defalcate în funcție de gen și vârstă privind participarea la programele europene de mobilitate în scopuri educaționale, precum Erasmus +, Europa Creativă și Europa pentru cetățeni; |
| --- | --- |

28.

solicită instituirea unor mecanisme de finanțare care să stimuleze asigurarea unei reprezentări egale în domeniile în care există un dezechilibru de gen și subliniază necesitatea existenței unor date defalcate pe gen, pentru a înțelege mai bine situația fetelor, băieților, bărbaților și femeilor și pentru a putea, prin urmare, găsi soluții mai eficiente la dezechilibrele existente; solicită Comisiei să prezinte date defalcate în funcție de gen și vârstă privind participarea la programele europene de mobilitate în scopuri educaționale, precum Erasmus +, Europa Creativă și Europa pentru cetățeni;

| 29. | reamintește, în special, dreptul copiilor migranți și refugiați, atât fete, cât și băieți, de a avea acces la educație, aceasta fiind una dintre prioritățile societăților europene; subliniază, prin urmare, că ar trebui luate măsuri urgente în domeniul educației pentru migranți, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, având în vedere criza persistentă a migrației; subliniază că educația este esențială pentru integrare și capacitatea de inserție profesională și că, dacă sistemele naționale de învățământ nu reușesc să facă față acestei provocări, se poate crea o segregare culturală și mai accentuată și se pot intensifica diviziunile sociale; subliniază că accesul la educație care să respecte standardele de calitate necesare și să fie însoțită de asistență lingvistică și psihologică, atât în taberele de refugiați, cât și în orașele de sosire, nu trebuie periclitat de aspecte birocratice și administrative legate de recunoașterea statutului de refugiat; |
| --- | --- |

29.

reamintește, în special, dreptul copiilor migranți și refugiați, atât fete, cât și băieți, de a avea acces la educație, aceasta fiind una dintre prioritățile societăților europene; subliniază, prin urmare, că ar trebui luate măsuri urgente în domeniul educației pentru migranți, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, având în vedere criza persistentă a migrației; subliniază că educația este esențială pentru integrare și capacitatea de inserție profesională și că, dacă sistemele naționale de învățământ nu reușesc să facă față acestei provocări, se poate crea o segregare culturală și mai accentuată și se pot intensifica diviziunile sociale; subliniază că accesul la educație care să respecte standardele de calitate necesare și să fie însoțită de asistență lingvistică și psihologică, atât în taberele de refugiați, cât și în orașele de sosire, nu trebuie periclitat de aspecte birocratice și administrative legate de recunoașterea statutului de refugiat;

| 30. | reamintește rolul asociațiilor de voluntariat și al sectorului terțiar în acest domeniu și solicită statelor membre să susțină activitatea acestora; reamintește larga participare a femeilor la acțiunile educative benevole și la alte activități, precum și în sprijinirea și îmbunătățirea oportunităților educaționale, de exemplu pentru refugiați și copiii defavorizați; |
| --- | --- |

30.

reamintește rolul asociațiilor de voluntariat și al sectorului terțiar în acest domeniu și solicită statelor membre să susțină activitatea acestora; reamintește larga participare a femeilor la acțiunile educative benevole și la alte activități, precum și în sprijinirea și îmbunătățirea oportunităților educaționale, de exemplu pentru refugiați și copiii defavorizați;

| 31. | subliniază că efectele sărăciei și ale excluziunii sociale asupra copiilor pot dura toată viața și pot conduce la transmiterea sărăciei pe mai multe generații; subliniază că, în toate statele membre, riscul de sărăcie și excluziune socială în rândul copiilor este strâns legat de nivelul de educație al părinților, în special de cel al mamelor, de situația părinților pe piața muncii, de situația socială a părinților, precum și de formele de sprijinire a familiei oferite de statele membre; recomandă statelor membre să se asigure că toți tinerii au acces la un învățământ public gratuit, de calitate, la toate vârstele, inclusiv la vârsta preșcolară; subliniază rolul orientării școlare pentru copii, care urmărește să le permită să își fructifice deplin potențialul; insistă asupra necesității de a sprijini prin programe specifice de educație continuă mamele adolescente, deoarece abandonul școlar este un prim pas spre sărăcie; subliniază necesitatea de a stabili un set cuprinzător de măsuri pentru a combate sărăcia în rândul copiilor și de a promova binele copiilor pe baza celor trei piloni, respectiv, accesul la resurse corespunzătoare și concilierea vieții de familie cu viața profesională, accesul la servicii de calitate, participarea copiilor la luarea deciziilor care îi afectează și la activități culturale, recreative și sportive; reafirmă că trebuie promovat accesul la informare, în mod egal, în special în ceea ce privește securitatea socială, educația adulților, asistența medicală și sprijinul economic; |
| --- | --- |

31.

subliniază că efectele sărăciei și ale excluziunii sociale asupra copiilor pot dura toată viața și pot conduce la transmiterea sărăciei pe mai multe generații; subliniază că, în toate statele membre, riscul de sărăcie și excluziune socială în rândul copiilor este strâns legat de nivelul de educație al părinților, în special de cel al mamelor, de situația părinților pe piața muncii, de situația socială a părinților, precum și de formele de sprijinire a familiei oferite de statele membre; recomandă statelor membre să se asigure că toți tinerii au acces la un învățământ public gratuit, de calitate, la toate vârstele, inclusiv la vârsta preșcolară; subliniază rolul orientării școlare pentru copii, care urmărește să le permită să își fructifice deplin potențialul; insistă asupra necesității de a sprijini prin programe specifice de educație continuă mamele adolescente, deoarece abandonul școlar este un prim pas spre sărăcie; subliniază necesitatea de a stabili un set cuprinzător de măsuri pentru a combate sărăcia în rândul copiilor și de a promova binele copiilor pe baza celor trei piloni, respectiv, accesul la resurse corespunzătoare și concilierea vieții de familie cu viața profesională, accesul la servicii de calitate, participarea copiilor la luarea deciziilor care îi afectează și la activități culturale, recreative și sportive; reafirmă că trebuie promovat accesul la informare, în mod egal, în special în ceea ce privește securitatea socială, educația adulților, asistența medicală și sprijinul economic;

| 32. | subliniază că lipsa de recunoaștere a familiilor LGBTI de către multe state membre are ca urmare venituri mai scăzute și costuri de viață mai mari pentru persoanele LGBTI, mărindu-le riscul de sărăcie și de excluziune socială; consideră că legislația privind egalitatea de tratament reprezintă un instrument esențial pentru a combate sărăcia care rezultă din marginalizarea și discriminarea minorităților sexuale și de gen; solicită, în acest sens, Consiliului să adopte propunerea de directivă din 2008 cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală; solicită, totodată, includerea explicită a interzicerii discriminării pe criterii de identitate de gen în orice reformare viitoare a directivelor privind egalitatea de gen; rămâne preocupat de nivelul scăzut de cunoaștere a drepturilor și a existenței unor organisme și organizații care oferă sprijin victimelor discriminării; invită, în acest sens, Comisia să monitorizeze îndeaproape eficiența procedurilor și organismelor naționale de soluționare a reclamațiilor; |
| --- | --- |

32.

subliniază că lipsa de recunoaștere a familiilor LGBTI de către multe state membre are ca urmare venituri mai scăzute și costuri de viață mai mari pentru persoanele LGBTI, mărindu-le riscul de sărăcie și de excluziune socială; consideră că legislația privind egalitatea de tratament reprezintă un instrument esențial pentru a combate sărăcia care rezultă din marginalizarea și discriminarea minorităților sexuale și de gen; solicită, în acest sens, Consiliului să adopte propunerea de directivă din 2008 cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală; solicită, totodată, includerea explicită a interzicerii discriminării pe criterii de identitate de gen în orice reformare viitoare a directivelor privind egalitatea de gen; rămâne preocupat de nivelul scăzut de cunoaștere a drepturilor și a existenței unor organisme și organizații care oferă sprijin victimelor discriminării; invită, în acest sens, Comisia să monitorizeze îndeaproape eficiența procedurilor și organismelor naționale de soluționare a reclamațiilor;

| 33. | solicită implementarea integrală a Directivei 2006/54/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă, precum și revizuirea acesteia, adăugându-se cerința ca întreprinderile să elaboreze măsuri sau planuri privind egalitatea de gen, inclusiv acțiuni ce urmăresc eliminarea segregării, să elaboreze sisteme de remunerare și să ia măsuri pentru sprijinirea carierei femeilor; |
| --- | --- |

33.

solicită implementarea integrală a Directivei 2006/54/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă, precum și revizuirea acesteia, adăugându-se cerința ca întreprinderile să elaboreze măsuri sau planuri privind egalitatea de gen, inclusiv acțiuni ce urmăresc eliminarea segregării, să elaboreze sisteme de remunerare și să ia măsuri pentru sprijinirea carierei femeilor;

| 34. | reafirmă importanța educației economice și financiare la o vârstă cât mai mică, deoarece s-a demonstrat că duce la îmbunătățirea deciziilor economice ulterior în viață, inclusiv la o mai bună gestionare a cheltuielilor și a veniturilor; recomandă schimbul de bune practici și promovarea unor programe educaționale care să vizeze femeile și fetele din grupurile vulnerabile și din comunitățile marginalizate, care se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială; |
| --- | --- |

34.

reafirmă importanța educației economice și financiare la o vârstă cât mai mică, deoarece s-a demonstrat că duce la îmbunătățirea deciziilor economice ulterior în viață, inclusiv la o mai bună gestionare a cheltuielilor și a veniturilor; recomandă schimbul de bune practici și promovarea unor programe educaționale care să vizeze femeile și fetele din grupurile vulnerabile și din comunitățile marginalizate, care se confruntă cu sărăcia și cu excluziunea socială;

| 35. | constată că lipsa unui venit din partea partenerului reprezintă un factor major care poate contribui la sărăcia și la excluziunea socială a femeilor; observă că situația adesea precară a femeilor văduve, divorțate sau singure, cărora instanța le-a încredințat copiii, și pentru care ar trebui prevăzut un nivel adecvat de nevoi de întreținere; observă că neplata pensiei alimentare poate condamna mamele singure la sărăcie; subliniază că femeile divorțate sunt supuse cu precădere discriminării și că acest lucru dovedește că femeile încă nu sunt pe deplin independente economic, ceea ce implică necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare vizând piața forței de muncă și eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

35.

constată că lipsa unui venit din partea partenerului reprezintă un factor major care poate contribui la sărăcia și la excluziunea socială a femeilor; observă că situația adesea precară a femeilor văduve, divorțate sau singure, cărora instanța le-a încredințat copiii, și pentru care ar trebui prevăzut un nivel adecvat de nevoi de întreținere; observă că neplata pensiei alimentare poate condamna mamele singure la sărăcie; subliniază că femeile divorțate sunt supuse cu precădere discriminării și că acest lucru dovedește că femeile încă nu sunt pe deplin independente economic, ceea ce implică necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare vizând piața forței de muncă și eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați;

| 36. | subliniază că datele colectate privind disparitățile de gen din veniturile și cheltuielile din gospodării, trebuie corelate cu datele individualizate pentru a explica inegalitățile de gen din gospodării; |
| --- | --- |

36.

subliniază că datele colectate privind disparitățile de gen din veniturile și cheltuielile din gospodării, trebuie corelate cu datele individualizate pentru a explica inegalitățile de gen din gospodării;

| 37. | insistă că politica macroeconomică trebuie să fie compatibilă cu politica în materie de egalitate socială; reiterează faptul că, la elaborarea și stabilirea politicilor monetare macroeconomice sau a politicilor privind serviciile financiare, instituțiile financiare, precum BCE și băncile centrale naționale, trebuie să țină seama de efectele sociale; |
| --- | --- |

37.

insistă că politica macroeconomică trebuie să fie compatibilă cu politica în materie de egalitate socială; reiterează faptul că, la elaborarea și stabilirea politicilor monetare macroeconomice sau a politicilor privind serviciile financiare, instituțiile financiare, precum BCE și băncile centrale naționale, trebuie să țină seama de efectele sociale;

| 38. | își reafirmă sprijinul pentru inițiativa de a formula un buget de referință orientativ și invită Comisia să includă aspectele specifice de gen atunci când îl concepe, inclusiv aspecte legate de disparitățile de gen din gospodării; |
| --- | --- |

38.

își reafirmă sprijinul pentru inițiativa de a formula un buget de referință orientativ și invită Comisia să includă aspectele specifice de gen atunci când îl concepe, inclusiv aspecte legate de disparitățile de gen din gospodării;

| 39. | reiterează necesitatea de a face studii cu privire la lipsa de adăpost a femeilor și la cauzele și factorii determinanți ai acesteia, deoarece fenomenul este surprins necorespunzător în datele actuale; constată că printre elementele de gen specifice care ar trebui luate în considerare figurează dependența economică a femeilor, locuințele temporare sau evitarea serviciilor sociale; |
| --- | --- |

39.

reiterează necesitatea de a face studii cu privire la lipsa de adăpost a femeilor și la cauzele și factorii determinanți ai acesteia, deoarece fenomenul este surprins necorespunzător în datele actuale; constată că printre elementele de gen specifice care ar trebui luate în considerare figurează dependența economică a femeilor, locuințele temporare sau evitarea serviciilor sociale;

| 40. | subliniază că violența împotriva femeilor rămâne o problemă semnificativă în Uniunea Europeană, care le afectează pe victime și că trebuie urgent implicați autorii acestor violențe în măsurile de combatere a violenței față de femei, indiferent de vârstă, de nivelul de educație, de venituri sau de poziție socială; subliniază că violența față de femei are un impact din ce în ce mai mare asupra riscului de marginalizare, sărăcie și excluziune socială; observă că independența economică a femeilor joacă un rol central în capacitatea acestora de a se sustrage din situațiile de violență, adoptând măsuri proactive; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să asigure sisteme de protecție socială care garantează drepturile sociale ale femeilor victime ale oricărei forme de violență, fie violență domestică, trafic sau prostituție, și să ia măsuri pentru reintegrarea lor pe piața muncii, folosind și instrumente precum FSE; subliniază că victimele violenței trebuie să dispună de mai multe informații legate de serviciile juridice de care pot beneficia; |
| --- | --- |

40.

subliniază că violența împotriva femeilor rămâne o problemă semnificativă în Uniunea Europeană, care le afectează pe victime și că trebuie urgent implicați autorii acestor violențe în măsurile de combatere a violenței față de femei, indiferent de vârstă, de nivelul de educație, de venituri sau de poziție socială; subliniază că violența față de femei are un impact din ce în ce mai mare asupra riscului de marginalizare, sărăcie și excluziune socială; observă că independența economică a femeilor joacă un rol central în capacitatea acestora de a se sustrage din situațiile de violență, adoptând măsuri proactive; invită statele membre și autoritățile regionale și locale să asigure sisteme de protecție socială care garantează drepturile sociale ale femeilor victime ale oricărei forme de violență, fie violență domestică, trafic sau prostituție, și să ia măsuri pentru reintegrarea lor pe piața muncii, folosind și instrumente precum FSE; subliniază că victimele violenței trebuie să dispună de mai multe informații legate de serviciile juridice de care pot beneficia;

| 41. | subliniază necesitatea unor eforturi ferme de combatere a violenței domestice, în special a violenței față de femei; remarcă faptul că independența economică a femeilor joacă un rol crucial în viețile și în capacitatea lor de a ieși din situații de violență domestică și că femeile care și-au epuizat concediul plătit își pot pierde locul de muncă și independența economică; constată că introducerea recentă a concediului din motive de violență domestică în Australia și în SUA a asigurat protecția locului de muncă pentru un număr mare de lucrători afectați de violența domestică, de exemplu, permițând persoanelor respective să meargă la doctor, să meargă în fața instanței sau să-și rezolve alte obligații cu care se confruntă în astfel de situații; invită Comisia și statele membre să analizeze fezabilitatea și rezultatele posibile ale introducerii unui sistem de concediu special plătit pentru victimele și supraviețuitorii violenței domestice, dacă lipsa unui concediu plătit împiedică victimele să-și păstreze locurile de muncă, asigurându-le în același timp intimitatea; invită, totodată, Comisia și statele membre să introducă măsuri suplimentare care să crească gradul de conștientizare a problemei violenței domestice, să ajute victimele acestui tip de violență, să promoveze o mai bună cunoaștere și apărare a drepturilor lor și care să le protejeze independența; |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea unor eforturi ferme de combatere a violenței domestice, în special a violenței față de femei; remarcă faptul că independența economică a femeilor joacă un rol crucial în viețile și în capacitatea lor de a ieși din situații de violență domestică și că femeile care și-au epuizat concediul plătit își pot pierde locul de muncă și independența economică; constată că introducerea recentă a concediului din motive de violență domestică în Australia și în SUA a asigurat protecția locului de muncă pentru un număr mare de lucrători afectați de violența domestică, de exemplu, permițând persoanelor respective să meargă la doctor, să meargă în fața instanței sau să-și rezolve alte obligații cu care se confruntă în astfel de situații; invită Comisia și statele membre să analizeze fezabilitatea și rezultatele posibile ale introducerii unui sistem de concediu special plătit pentru victimele și supraviețuitorii violenței domestice, dacă lipsa unui concediu plătit împiedică victimele să-și păstreze locurile de muncă, asigurându-le în același timp intimitatea; invită, totodată, Comisia și statele membre să introducă măsuri suplimentare care să crească gradul de conștientizare a problemei violenței domestice, să ajute victimele acestui tip de violență, să promoveze o mai bună cunoaștere și apărare a drepturilor lor și care să le protejeze independența;

| 42. | invită UE și statele membre să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul și solicită adoptarea unei inițiative urgente, pentru a se stabili o directivă europeană privind combaterea violenței împotriva femeilor; invită încă o dată Comisia să prezinte o strategie europeană împotriva violenței de gen și să instituie Anul european combatere a violenței de gen; |
| --- | --- |

42.

invită UE și statele membre să semneze și să ratifice Convenția de la Istanbul și solicită adoptarea unei inițiative urgente, pentru a se stabili o directivă europeană privind combaterea violenței împotriva femeilor; invită încă o dată Comisia să prezinte o strategie europeană împotriva violenței de gen și să instituie Anul european combatere a violenței de gen;

| 43. | consideră că este necesar să se depună eforturi proactive pentru a depăși violența împotriva femeilor, acordându-se atenție specială normelor care glorifică violența; subliniază că trebuie combătute stereotipurile și structurile care constituie cauzele de bază ale violenței bărbaților împotriva femeilor prin adoptarea unor măsuri proactive prin campanii de informare și prin educarea continuă asupra problematicii culturii macho la nivel național; |
| --- | --- |

43.

consideră că este necesar să se depună eforturi proactive pentru a depăși violența împotriva femeilor, acordându-se atenție specială normelor care glorifică violența; subliniază că trebuie combătute stereotipurile și structurile care constituie cauzele de bază ale violenței bărbaților împotriva femeilor prin adoptarea unor măsuri proactive prin campanii de informare și prin educarea continuă asupra problematicii culturii macho la nivel național;

| 44. | reliefează că noile tehnologii ar trebui considerate un instrument esențial pentru crearea de noi locuri de muncă, precum și o ocazie de a ajuta femeile să iasă din situația de sărăcie; |
| --- | --- |

44.

reliefează că noile tehnologii ar trebui considerate un instrument esențial pentru crearea de noi locuri de muncă, precum și o ocazie de a ajuta femeile să iasă din situația de sărăcie;

| 45. | încurajează statele membre ca, în colaborare cu autoritățile regionale și locale, să contribuie la îmbunătățirea calității vieții femeilor din mediul rural cu scopul de a reduce riscul de sărăcie, prin furnizarea de programe educaționale de calitate ce urmăresc capacitarea femeilor din mediul rural, condiții de muncă de calitate pentru femeile din mediul rural și venituri decente; încurajează statele membre să asigure o infrastructură municipală, socială și publică de calitate, pentru a îmbunătăți condițiile generale de trai în mediul rural; |
| --- | --- |

45.

încurajează statele membre ca, în colaborare cu autoritățile regionale și locale, să contribuie la îmbunătățirea calității vieții femeilor din mediul rural cu scopul de a reduce riscul de sărăcie, prin furnizarea de programe educaționale de calitate ce urmăresc capacitarea femeilor din mediul rural, condiții de muncă de calitate pentru femeile din mediul rural și venituri decente; încurajează statele membre să asigure o infrastructură municipală, socială și publică de calitate, pentru a îmbunătăți condițiile generale de trai în mediul rural;

| 46. | consideră că multe aspecte ale sărăciei, și mai ales ale sărăciei femeilor, rămân nerecunoscute, mai ales lipsa de acces a femeilor la cultură și la participarea socială; așadar, solicită statelor membre să se asigure că toate femeile au acces la cultură, la sport și la activități recreative, în special femeile afectate de sărăcie, femeile cu dizabilități și femeile migrante; consideră că indicatorii actuali vizând lipsurilor materiale grave exclud accesul la cultură și participarea socială și, prin urmare, oferă o înțelegere incompletă a sărăciei; solicită elaborarea mai multor indicatori pentru a evalua excluziunea cu privire la participarea socială, culturală și politică și, în special, influența sa asupra cercului vicios al sărăciei, precum și efectele sale la nivel intergenerațional; |
| --- | --- |

46.

consideră că multe aspecte ale sărăciei, și mai ales ale sărăciei femeilor, rămân nerecunoscute, mai ales lipsa de acces a femeilor la cultură și la participarea socială; așadar, solicită statelor membre să se asigure că toate femeile au acces la cultură, la sport și la activități recreative, în special femeile afectate de sărăcie, femeile cu dizabilități și femeile migrante; consideră că indicatorii actuali vizând lipsurilor materiale grave exclud accesul la cultură și participarea socială și, prin urmare, oferă o înțelegere incompletă a sărăciei; solicită elaborarea mai multor indicatori pentru a evalua excluziunea cu privire la participarea socială, culturală și politică și, în special, influența sa asupra cercului vicios al sărăciei, precum și efectele sale la nivel intergenerațional;

| 47. | observă că femeile cu dizabilități sunt deseori victime ale discriminării în mediul familial și în sistemele de învățământ, că șansele lor de angajare sunt limitate, iar prestațiile sociale de care beneficiază nu sunt suficiente pentru a evita riscul de sărăcie; subliniază, în această privință, că statele membre și autoritățile regionale și locale ar trebui să ofere femeilor cu dizabilități asistența specializată de care au nevoie pentru a își exercita drepturile și să propună acțiuni menite să promoveze integrarea lor pe piața forței de muncă, prin intermediul unor acțiuni suplimentare și de sprijin, în special în educație și formare profesională; |
| --- | --- |

47.

observă că femeile cu dizabilități sunt deseori victime ale discriminării în mediul familial și în sistemele de învățământ, că șansele lor de angajare sunt limitate, iar prestațiile sociale de care beneficiază nu sunt suficiente pentru a evita riscul de sărăcie; subliniază, în această privință, că statele membre și autoritățile regionale și locale ar trebui să ofere femeilor cu dizabilități asistența specializată de care au nevoie pentru a își exercita drepturile și să propună acțiuni menite să promoveze integrarea lor pe piața forței de muncă, prin intermediul unor acțiuni suplimentare și de sprijin, în special în educație și formare profesională;

| 48. | solicită acțiuni mai ambițioase de combatere a sărăciei energetice, care afectează în mod disproporționat femeile singure, părinții singuri și gospodăriile conduse de femei; îndeamnă Comisia și statele membre să stabilească o definiție a sărăciei energetice care să ia în considerare aspectele de gen ale fenomenului și să o includă în viitoarea versiune reformată a Directivei privind performanța energetică a clădirilor; subliniază rolul important al inițiativelor privind Comunitatea Energiei, cum ar fi cooperativele pentru capacitarea consumatorilor de energie vulnerabili și, în special a femeilor care se confruntă cu sărăcia, excluziunea socială și marginalizarea; |
| --- | --- |

48.

solicită acțiuni mai ambițioase de combatere a sărăciei energetice, care afectează în mod disproporționat femeile singure, părinții singuri și gospodăriile conduse de femei; îndeamnă Comisia și statele membre să stabilească o definiție a sărăciei energetice care să ia în considerare aspectele de gen ale fenomenului și să o includă în viitoarea versiune reformată a Directivei privind performanța energetică a clădirilor; subliniază rolul important al inițiativelor privind Comunitatea Energiei, cum ar fi cooperativele pentru capacitarea consumatorilor de energie vulnerabili și, în special a femeilor care se confruntă cu sărăcia, excluziunea socială și marginalizarea;

| 49. | reamintește solicitarea adresată Comisiei de a depune eforturi în vederea creării unei Garanții europene pentru copii, care va asigura că fiecare copil din Europa expus riscului de sărăcie are acces la asistență medicală gratuită, educație gratuită, îngrijire gratuită, condiții decente de locuit și o alimentație adecvată; subliniază că o astfel de politică trebuie să se ocupe de situația femeilor și a fetelor, în special a celor din comunitățile vulnerabile și marginalizate; remarcă faptul că inițiativa Garanția pentru tineret trebuie să includă o perspectivă de gen, |
| --- | --- |

49.

reamintește solicitarea adresată Comisiei de a depune eforturi în vederea creării unei Garanții europene pentru copii, care va asigura că fiecare copil din Europa expus riscului de sărăcie are acces la asistență medicală gratuită, educație gratuită, îngrijire gratuită, condiții decente de locuit și o alimentație adecvată; subliniază că o astfel de politică trebuie să se ocupe de situația femeilor și a fetelor, în special a celor din comunitățile vulnerabile și marginalizate; remarcă faptul că inițiativa Garanția pentru tineret trebuie să includă o perspectivă de gen,

| 50. | încurajează statele membre și Comisia să colecteze statistici defalcate pe gen și să introducă noi indicatori individuali în ceea ce privește femeile și sărăcia, ca instrument pentru a monitoriza impactul politicilor sociale, economice și de ocupare mai ample asupra sărăciei femeilor, pentru a dezvolta schimburile de cele mai bune practici cu privire la instrumentele legislative și bugetare vizând combaterea sărăciei, cu accent pe grupurile care sunt cel mai expuse riscului de sărăcie și indiferent de orientarea sexuală sau identitatea de gen; |
| --- | --- |

50.

încurajează statele membre și Comisia să colecteze statistici defalcate pe gen și să introducă noi indicatori individuali în ceea ce privește femeile și sărăcia, ca instrument pentru a monitoriza impactul politicilor sociale, economice și de ocupare mai ample asupra sărăciei femeilor, pentru a dezvolta schimburile de cele mai bune practici cu privire la instrumentele legislative și bugetare vizând combaterea sărăciei, cu accent pe grupurile care sunt cel mai expuse riscului de sărăcie și indiferent de orientarea sexuală sau identitatea de gen;

| 51. | subliniază rolul pe care îl joacă întreprinderile sociale în capacitarea și incluziunea femeilor care se confruntă cu sărăcie, excluziune socială și discriminare multiplă; |
| --- | --- |

51.

subliniază rolul pe care îl joacă întreprinderile sociale în capacitarea și incluziunea femeilor care se confruntă cu sărăcie, excluziune socială și discriminare multiplă;

| 52. | solicită Comisiei și statelor membre să creeze angajamente din partea părților interesate, care să promoveze și să faciliteze implicarea directă a persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune socială, în special a femeilor și a fetelor, în elaborarea de politici privind incluziunea socială la toate nivelurile; |
| --- | --- |

52.

solicită Comisiei și statelor membre să creeze angajamente din partea părților interesate, care să promoveze și să faciliteze implicarea directă a persoanelor expuse riscului de sărăcie și excluziune socială, în special a femeilor și a fetelor, în elaborarea de politici privind incluziunea socială la toate nivelurile;

| 53. | invită Comisia și statele membre să integreze dimensiunea de gen în procesul bugetar pentru a se asigura că deciziile bugetare țin cont de dimensiunea de gen și abordează diferențiat efectele; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia și statele membre să integreze dimensiunea de gen în procesul bugetar pentru a se asigura că deciziile bugetare țin cont de dimensiunea de gen și abordează diferențiat efectele;

| 54. | invită statele membre să coopereze în combaterea sărăciei cu ONG-uri care își desfășoară cu succes activitatea în zonele afectate de sărăcie extremă și care dispun de un know-how prețios în comunitățile locale; invită statele membre să sprijine o colaborare efectivă la nivel local; |
| --- | --- |

54.

invită statele membre să coopereze în combaterea sărăciei cu ONG-uri care își desfășoară cu succes activitatea în zonele afectate de sărăcie extremă și care dispun de un know-how prețios în comunitățile locale; invită statele membre să sprijine o colaborare efectivă la nivel local;

| 55. | invită statele membre și Comisia să implice partenerii sociali (sindicatele și angajatorii) și societatea civilă, inclusiv organizațiile care susțin egalitatea de gen, în realizarea egalității dintre femei și bărbați, pentru a promova un tratament egal; subliniază că domeniile vizate de dialogul social trebuie să includă monitorizarea și promovarea la locul de muncă a practicilor legate de egalitatea de gen, incluzând programe de lucru flexibile pentru a promova reconcilierea vieții profesionale cu viața privată; subliniază importanța contractelor colective de muncă pentru combaterea discriminării și promovarea egalității între femei și bărbați la locul de muncă, alături de alte instrumente precum codurile de conduită, studiile, schimburile de experiență și de bune practici în domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

55.

invită statele membre și Comisia să implice partenerii sociali (sindicatele și angajatorii) și societatea civilă, inclusiv organizațiile care susțin egalitatea de gen, în realizarea egalității dintre femei și bărbați, pentru a promova un tratament egal; subliniază că domeniile vizate de dialogul social trebuie să includă monitorizarea și promovarea la locul de muncă a practicilor legate de egalitatea de gen, incluzând programe de lucru flexibile pentru a promova reconcilierea vieții profesionale cu viața privată; subliniază importanța contractelor colective de muncă pentru combaterea discriminării și promovarea egalității între femei și bărbați la locul de muncă, alături de alte instrumente precum codurile de conduită, studiile, schimburile de experiență și de bune practici în domeniul egalității de gen;

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

56.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 130.

(2)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 31.

(3)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 162.

(4)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 77.

(5)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 26.

(6)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 9.

(7)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 60.

(8)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 75.

(9)  JO C 24, 22.1.2016, p. 8.

(10)  JO C 36, 29.1.2016, p. 6.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0050.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0218.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0351.

(14)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/ refreshTableAction.do? tab=table&plugin=1&pcode=t2020_50&language=en

(15)  Salvați Copiii, „Child poverty and social exclusion in Europe” (Sărăcia în rândul copiilor și excluziunea socială în Europa), Bruxelles, 2014, p. 14.

(16)  http:\\www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/547546/EPRS_STU(2015)547546_EN.pdf, p. 11

(17)  Organizația Internațională a Muncii, Policies and regulations to combat precarious employment (Politici și recomandări pentru combaterea locurilor de muncă precare), 2011.

(18)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/conference_sept_2011/dgjustice_oldagepensionspublication3march2011_en.pdf.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/105 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/105

---

P8_TA(2016)0236

Barierele netarifare de pe piața unică

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la barierele netarifare de pe piața unică (2015/2346(INI))

(2018/C 076/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi (COM(2015)0550),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „O strategie privind piața unică pentru Europa – analize și dovezi”– (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „O strategie privind piața unică pentru Europa – analize și dovezi”– (SWD(2015)0202),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „Raport privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „Raport privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre” (SWD(2015)0203),

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din septembrie 2014, intitulat „Costurile non-Europei pe piața unică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din septembrie 2014, intitulat „Costurile non-Europei pe piața unică”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la piața internă a serviciilor: stadiul actual și etapele următoare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la piața internă a serviciilor: stadiul actual și etapele următoare (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la planul european de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul în beneficiul tuturor actorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la planul european de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul în beneficiul tuturor actorilor (2),

| — | având în vedere ediția din octombrie 2015 a tabloului de bord online al pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția din octombrie 2015 a tabloului de bord online al pieței unice,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0160/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0160/2016),

| A. | întrucât piața unică europeană are o contribuție semnificativă la economiile europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața unică europeană are o contribuție semnificativă la economiile europene;

| B. | întrucât se estimează că finalizarea pieței unice pentru libera circulație a bunurilor și a serviciilor, precum și pentru achizițiile publice, economia digitală și legislația privind protecția consumatorilor va aduce beneficii economice care se înscriu între 651 de miliarde de euro și 1 100 de miliarde de euro pe an, echivalentul a 5 % până la 8,63 % din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că finalizarea pieței unice pentru libera circulație a bunurilor și a serviciilor, precum și pentru achizițiile publice, economia digitală și legislația privind protecția consumatorilor va aduce beneficii economice care se înscriu între 651 de miliarde de euro și 1 100 de miliarde de euro pe an, echivalentul a 5 % până la 8,63 % din PIB-ul UE;

| C. | întrucât, la peste 20 de ani de la lansarea pieței unice, barierele netarifare nejustificate afectează în continuare comerțul și libera circulație a bunurilor și a serviciilor între statele membre; întrucât barierele netarifare pot avea la bază practici protecționiste și pot fi însoțite de provocări birocratice adesea disproporționale în comparație cu scopul lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la peste 20 de ani de la lansarea pieței unice, barierele netarifare nejustificate afectează în continuare comerțul și libera circulație a bunurilor și a serviciilor între statele membre; întrucât barierele netarifare pot avea la bază practici protecționiste și pot fi însoțite de provocări birocratice adesea disproporționale în comparație cu scopul lor;

| D. | întrucât se estimează că piața unică a serviciilor reprezintă aproximativ 70 % din economia europeană, dar numai 20 % din schimburile comerciale din interiorul UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât se estimează că piața unică a serviciilor reprezintă aproximativ 70 % din economia europeană, dar numai 20 % din schimburile comerciale din interiorul UE;

| E. | întrucât 25 % din profesiile reglementate sunt reglementate numai într-un singur stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât 25 % din profesiile reglementate sunt reglementate numai într-un singur stat membru;

| F. | întrucât câștigurile potențiale obținute de pe urma unei piețe unice digitale funcționale ar putea ajunge la aproximativ 415 miliarde de euro pe an, iar creșterea PIB-ului la aproximativ 0,4 % până în 2020 și întrucât există multe lacune în legislația UE care împiedică funcționarea corespunzătoare a acesteia; |
| --- | --- |

F.

întrucât câștigurile potențiale obținute de pe urma unei piețe unice digitale funcționale ar putea ajunge la aproximativ 415 miliarde de euro pe an, iar creșterea PIB-ului la aproximativ 0,4 % până în 2020 și întrucât există multe lacune în legislația UE care împiedică funcționarea corespunzătoare a acesteia;

| G. | întrucât numai 2 % din IMM-urile noi, microîntreprinderi și întreprinderile nou-înființate s-au extins la nivel transfrontalier prin intermediul investițiilor străine directe; |
| --- | --- |

G.

întrucât numai 2 % din IMM-urile noi, microîntreprinderi și întreprinderile nou-înființate s-au extins la nivel transfrontalier prin intermediul investițiilor străine directe;

| H. | întrucât lacunele de pe piața unică, inclusiv punerea în aplicare a legislației UE într-un mod fragmentar sau în contradicție cu obiectivele pieței unice, au adesea ca efect pentru consumatori o gamă de produse mai redusă și bunuri și servicii mai scumpe; |
| --- | --- |

H.

întrucât lacunele de pe piața unică, inclusiv punerea în aplicare a legislației UE într-un mod fragmentar sau în contradicție cu obiectivele pieței unice, au adesea ca efect pentru consumatori o gamă de produse mai redusă și bunuri și servicii mai scumpe;

| I. | întrucât costurile sunt vizibil mai mari pentru întreprinderi în cadrul lanțurilor de aprovizionare, ceea ce face ca produsele lor să fie mai costisitoare sau ca accesul lor la servicii comerciale să fie mai redus, ceea ce le afectează competitivitatea; întrucât inovația este încurajată prin intermediul unei piețe competitive; |
| --- | --- |

I.

întrucât costurile sunt vizibil mai mari pentru întreprinderi în cadrul lanțurilor de aprovizionare, ceea ce face ca produsele lor să fie mai costisitoare sau ca accesul lor la servicii comerciale să fie mai redus, ceea ce le afectează competitivitatea; întrucât inovația este încurajată prin intermediul unei piețe competitive;

| J. | întrucât complexitatea regimului actual de TVA poate fi, de asemenea, considerată drept barieră netarifară nejustificată; |
| --- | --- |

J.

întrucât complexitatea regimului actual de TVA poate fi, de asemenea, considerată drept barieră netarifară nejustificată;

| K. | întrucât acordurile fiscale anticoncurențiale încheiate de statele membre cu marile companii multinaționale pot fi considerate o barieră netarifară nejustificată, |
| --- | --- |

K.

întrucât acordurile fiscale anticoncurențiale încheiate de statele membre cu marile companii multinaționale pot fi considerate o barieră netarifară nejustificată,

| L. | întrucât întreprinderile și cetățenii se confruntă cu obstacole majore la desfășurarea de activități transfrontaliere în cadrul pieței unice din cauza lipsei disponibilității și a calității informațiilor, a serviciilor de asistență și a procedurilor online, care conduc la o sarcină administrativă considerabilă și la costuri de conformare semnificative; |
| --- | --- |

L.

întrucât întreprinderile și cetățenii se confruntă cu obstacole majore la desfășurarea de activități transfrontaliere în cadrul pieței unice din cauza lipsei disponibilității și a calității informațiilor, a serviciilor de asistență și a procedurilor online, care conduc la o sarcină administrativă considerabilă și la costuri de conformare semnificative;

| M. | întrucât monitorizarea barierelor și a costurilor este fragmentată și nesistematică și întrucât lipsesc cuantificarea și identificarea clară a barierelor și a costurilor, ceea ce îngreunează prioritizarea măsurilor de politică, |
| --- | --- |

M.

întrucât monitorizarea barierelor și a costurilor este fragmentată și nesistematică și întrucât lipsesc cuantificarea și identificarea clară a barierelor și a costurilor, ceea ce îngreunează prioritizarea măsurilor de politică,

I.   
  Context și obiective politice

| 1. | constată că, în ciuda eliminării barierelor tarifare de la 1 iulie 1968, libera circulație a bunurilor și serviciilor a continuat să fie afectată de bariere netarifare, cum ar fi normele tehnice și cerințele de reglementare și de altă natură decât cele de reglementare naționale care se aplică furnizorilor de produse, furnizorilor de servicii și condițiilor de prestare a serviciilor sau birocrația; subliniază că demersul de consolidare a pieței unice implică luarea unor măsuri urgente la nivelul Uniunii și la nivelul statelor membre pentru a elimina astfel de bariere netarifare; |
| --- | --- |

1.

constată că, în ciuda eliminării barierelor tarifare de la 1 iulie 1968, libera circulație a bunurilor și serviciilor a continuat să fie afectată de bariere netarifare, cum ar fi normele tehnice și cerințele de reglementare și de altă natură decât cele de reglementare naționale care se aplică furnizorilor de produse, furnizorilor de servicii și condițiilor de prestare a serviciilor sau birocrația; subliniază că demersul de consolidare a pieței unice implică luarea unor măsuri urgente la nivelul Uniunii și la nivelul statelor membre pentru a elimina astfel de bariere netarifare;

| 2. | consideră că barierele netarifare reprezintă o acțiune de reglementare disproporțională sau discriminatorie care are ca urmare o sarcină sau un cost care trebuie suportat de către o firmă care dorește să acceadă pe o piață și care nu este suportat de firmele care există deja pe piață sau un cost care revine firmelor străine și care nu este suportat de firmele de la nivel național, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a reglementa și urmăririi unor obiective de politică publică legitime, cum ar fi protecția mediului și a drepturilor consumatorilor sau a drepturilor în materie de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

2.

consideră că barierele netarifare reprezintă o acțiune de reglementare disproporțională sau discriminatorie care are ca urmare o sarcină sau un cost care trebuie suportat de către o firmă care dorește să acceadă pe o piață și care nu este suportat de firmele care există deja pe piață sau un cost care revine firmelor străine și care nu este suportat de firmele de la nivel național, fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a reglementa și urmăririi unor obiective de politică publică legitime, cum ar fi protecția mediului și a drepturilor consumatorilor sau a drepturilor în materie de ocupare a forței de muncă;

| 3. | recunoaște că diferențele de la nivel național pot apărea din cauza guvernanței pe mai multe niveluri; consideră că necesitatea ca măsurile să fie proporționale și în conformitate cu obiectivele de politică publică legitime ar trebui să fie bine înțeleasă la toate nivelurile procesului decizional în materie de reglementare; consideră că asigurarea consecvenței și a coerenței politicilor și a practicilor de reglementare poate contribui în mod semnificativ la reducerea barierelor netarifare; |
| --- | --- |

3.

recunoaște că diferențele de la nivel național pot apărea din cauza guvernanței pe mai multe niveluri; consideră că necesitatea ca măsurile să fie proporționale și în conformitate cu obiectivele de politică publică legitime ar trebui să fie bine înțeleasă la toate nivelurile procesului decizional în materie de reglementare; consideră că asigurarea consecvenței și a coerenței politicilor și a practicilor de reglementare poate contribui în mod semnificativ la reducerea barierelor netarifare;

| 4. | consideră că atunci când astfel de bariere netarifare pot fi justificate ca fiind proporționale, informațiile privind cerințele de reglementare naționale divergente ar trebui să fie ușor accesibile, iar furnizarea aferentă de informații legate de notificare și finalizarea procedurilor să fie cât mai ușor de realizat; consideră că punerea în aplicare a sistemului actual construit în jurul unei game largi de puncte de contact, inclusiv puncte de contact pentru produse și puncte unice de contact, a fost inconsecventă la nivelul statelor membre și este excesiv de complexă; reamintește importanța consolidării și a raționalizării instrumentelor existente pe piața unică pentru IMM-uri în vederea simplificării extinderii transfrontaliere a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să pună un accent mai mare pe raționalizarea și îmbunătățirea acestor sisteme, în special pe nevoia unei îmbunătățiri rapide a punctelor unice de contact și solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la progresele înregistrate și etapele următoare până la sfârșitul anului 2016; subliniază că, dacă există mai multă deschidere și accesibilitate în ceea ce privește cerințele de reglementare, statele membre în cauză vor deveni mai atractive pentru investițiile străine; |
| --- | --- |

4.

consideră că atunci când astfel de bariere netarifare pot fi justificate ca fiind proporționale, informațiile privind cerințele de reglementare naționale divergente ar trebui să fie ușor accesibile, iar furnizarea aferentă de informații legate de notificare și finalizarea procedurilor să fie cât mai ușor de realizat; consideră că punerea în aplicare a sistemului actual construit în jurul unei game largi de puncte de contact, inclusiv puncte de contact pentru produse și puncte unice de contact, a fost inconsecventă la nivelul statelor membre și este excesiv de complexă; reamintește importanța consolidării și a raționalizării instrumentelor existente pe piața unică pentru IMM-uri în vederea simplificării extinderii transfrontaliere a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să pună un accent mai mare pe raționalizarea și îmbunătățirea acestor sisteme, în special pe nevoia unei îmbunătățiri rapide a punctelor unice de contact și solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la progresele înregistrate și etapele următoare până la sfârșitul anului 2016; subliniază că, dacă există mai multă deschidere și accesibilitate în ceea ce privește cerințele de reglementare, statele membre în cauză vor deveni mai atractive pentru investițiile străine;

| 5. | salută inițiativa privind realizarea unui portal digital unic anunțată în Comunicarea Comisiei privind piața unică digitală ca pas pozitiv în acest sens; îndeamnă Comisia să creeze un punct de intrare unic prin intermediul căruia întreprinderile și consumatorii să aibă acces la toate informațiile legate de piața unică, la asistență, la soluționarea problemelor și la procedurile naționale și de la nivelul UE necesare pentru a desfășura activități la nivel transfrontalier în UE; |
| --- | --- |

5.

salută inițiativa privind realizarea unui portal digital unic anunțată în Comunicarea Comisiei privind piața unică digitală ca pas pozitiv în acest sens; îndeamnă Comisia să creeze un punct de intrare unic prin intermediul căruia întreprinderile și consumatorii să aibă acces la toate informațiile legate de piața unică, la asistență, la soluționarea problemelor și la procedurile naționale și de la nivelul UE necesare pentru a desfășura activități la nivel transfrontalier în UE;

| 6. | consideră că colaborarea dintre Comisie și statele membre pentru îmbunătățirea modului de funcționare a SOLVIT este importantă pentru eliminarea barierelor netarifare, în special în anumite zone geografice sau sectoare industriale în care întreprinderile nu recurg la SOLVIT în mod frecvent și în care nu toate cazurile semnalate sunt preluate de către autoritatea competentă; |
| --- | --- |

6.

consideră că colaborarea dintre Comisie și statele membre pentru îmbunătățirea modului de funcționare a SOLVIT este importantă pentru eliminarea barierelor netarifare, în special în anumite zone geografice sau sectoare industriale în care întreprinderile nu recurg la SOLVIT în mod frecvent și în care nu toate cazurile semnalate sunt preluate de către autoritatea competentă;

| 7. | subliniază că, pentru multe întreprinderi, în special IMM-uri, care doresc să realizeze schimburi comerciale în alt stat membru, o astfel de expansiune va constitui în continuare, din perspectiva lor, „comerț internațional”; subliniază că IMM-urile, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile inovatoare, în special întreprinderile din economia colaborativă, ar trebui să fie în măsură să se dezvolte pe deplin prin intermediul comerțului transfrontalier; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, pentru multe întreprinderi, în special IMM-uri, care doresc să realizeze schimburi comerciale în alt stat membru, o astfel de expansiune va constitui în continuare, din perspectiva lor, „comerț internațional”; subliniază că IMM-urile, întreprinderile nou-înființate și întreprinderile inovatoare, în special întreprinderile din economia colaborativă, ar trebui să fie în măsură să se dezvolte pe deplin prin intermediul comerțului transfrontalier;

| 8. | consideră că unul din obiectivele Uniunii și al statelor sale membre ar trebui să fie eliminarea barierelor netarifare în cazul în care acestea nu pot fi justificate sau nu susțin obiectivele enumerate la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, conform cărora Europa se bazează pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate; |
| --- | --- |

8.

consideră că unul din obiectivele Uniunii și al statelor sale membre ar trebui să fie eliminarea barierelor netarifare în cazul în care acestea nu pot fi justificate sau nu susțin obiectivele enumerate la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, conform cărora Europa se bazează pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate;

| 9. | reiterează faptul că strategia privind piața unică digitală și strategia privind piața unică pentru Europa includ inițiative care ar trebui puse în aplicare rapid și în mod ambițios, pentru a reduce barierele netarifare de pe piața unică; subliniază faptul că este esențial ca aceste inițiative să se bazeze pe principiile unei mai bune legiferări și pe cele mai eficiente instrumente, cum ar fi armonizarea și recunoașterea reciprocă; |
| --- | --- |

9.

reiterează faptul că strategia privind piața unică digitală și strategia privind piața unică pentru Europa includ inițiative care ar trebui puse în aplicare rapid și în mod ambițios, pentru a reduce barierele netarifare de pe piața unică; subliniază faptul că este esențial ca aceste inițiative să se bazeze pe principiile unei mai bune legiferări și pe cele mai eficiente instrumente, cum ar fi armonizarea și recunoașterea reciprocă;

II.   
  Barierele netarifare transversale

| 10. | consideră că diferențele în ceea ce privește viteza de transpunere și implementare exactă la nivel național a directivelor în vigoare creează insecuritate juridică pentru întreprinderi și o concurență diferită pe piața internă; |
| --- | --- |

10.

consideră că diferențele în ceea ce privește viteza de transpunere și implementare exactă la nivel național a directivelor în vigoare creează insecuritate juridică pentru întreprinderi și o concurență diferită pe piața internă;

| 11. | consideră că, în cazurile în care Comisia a abrogat actele legislative inutile ale UE, statele membre ar trebui să acționeze rapid pentru a abroga dispozițiile interne corespunzătoare; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în cazurile în care Comisia a abrogat actele legislative inutile ale UE, statele membre ar trebui să acționeze rapid pentru a abroga dispozițiile interne corespunzătoare;

| 12. | consideră că nerespectarea repetată a legislației Uniunii de către statele membre acționează în detrimentul pieței unice și al consumatorilor; consideră, de asemenea, că procesul lent de transpunere face ca unele state membre să beneficieze de o prelungire necuvenită a termenului de conformare; solicită ca, printr-o cooperare între Comisie și statele membre, să se continue promovarea unei culturi a conformării, astfel cum se prevede în strategia privind piața unică; subliniază că trebuie să se abordeze rapid subiectul nerespectării legislației de către statele membre; |
| --- | --- |

12.

consideră că nerespectarea repetată a legislației Uniunii de către statele membre acționează în detrimentul pieței unice și al consumatorilor; consideră, de asemenea, că procesul lent de transpunere face ca unele state membre să beneficieze de o prelungire necuvenită a termenului de conformare; solicită ca, printr-o cooperare între Comisie și statele membre, să se continue promovarea unei culturi a conformării, astfel cum se prevede în strategia privind piața unică; subliniază că trebuie să se abordeze rapid subiectul nerespectării legislației de către statele membre;

| 13. | atrage Comisiei și statelor membre atenția asupra faptului că unele guverne naționale încarcă directivele transpuse cu norme suplimentare atunci când pun în aplicare dreptul UE, adică practică așa-numita „suprareglementare”; |
| --- | --- |

13.

atrage Comisiei și statelor membre atenția asupra faptului că unele guverne naționale încarcă directivele transpuse cu norme suplimentare atunci când pun în aplicare dreptul UE, adică practică așa-numita „suprareglementare”;

| 14. | atrage atenția asupra faptului că intensitatea și numărul controalelor care au fost recent impuse furnizorilor străini de servicii sunt în creștere; invită statele membre să se asigure că aceste controale sunt proporționale, justificate și nediscriminatorii; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra faptului că intensitatea și numărul controalelor care au fost recent impuse furnizorilor străini de servicii sunt în creștere; invită statele membre să se asigure că aceste controale sunt proporționale, justificate și nediscriminatorii;

| 15. | subliniază că punerea în aplicare inconsecventă de către statele membre a normelor actuale transpuse corect afectează piața unică în același mod ca transpunerea târzie; consideră că conformarea și punerea în aplicare sunt mai dificile atunci când definițiilor utilizate în mod frecvent, de exemplu, definiției „trasabilității” sau „introducerii pe piață”, li se dau sensuri diferite în diferite acte legislative; |
| --- | --- |

15.

subliniază că punerea în aplicare inconsecventă de către statele membre a normelor actuale transpuse corect afectează piața unică în același mod ca transpunerea târzie; consideră că conformarea și punerea în aplicare sunt mai dificile atunci când definițiilor utilizate în mod frecvent, de exemplu, definiției „trasabilității” sau „introducerii pe piață”, li se dau sensuri diferite în diferite acte legislative;

| 16. | consideră că aplicarea inegală a acelorași norme în diferite state membre are potențialul de a crea noi bariere netarifare nejustificate; solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a reduce la minimum divergențele într-o etapă cât mai timpurie posibil; |
| --- | --- |

16.

consideră că aplicarea inegală a acelorași norme în diferite state membre are potențialul de a crea noi bariere netarifare nejustificate; solicită Comisiei să depună toate eforturile pentru a reduce la minimum divergențele într-o etapă cât mai timpurie posibil;

| 17. | consideră că Comisia ar trebui să intensifice utilizarea de orientări în ceea ce privește punerea în aplicare a directivelor, întrucât acest lucru poate fi un instrument util în asigurarea unui grad mai mare de aplicare uniformă; |
| --- | --- |

17.

consideră că Comisia ar trebui să intensifice utilizarea de orientări în ceea ce privește punerea în aplicare a directivelor, întrucât acest lucru poate fi un instrument util în asigurarea unui grad mai mare de aplicare uniformă;

| 18. | ia act de persistența diferențelor de la nivel național în ceea ce privește reglementarea pieței produselor, cu care întreprinderile care operează la nivel transfrontalier trebuie să se confrunte în continuare în ceea ce privește atât nivelul restricțiilor, cât și diferențele dintre statele membre; consideră că astfel întreprinderile sunt în mod inutil forțate să își adapteze produsele și serviciile pentru a se conforma la standarde multiple sau la teste repetate, limitând astfel comerțul din interiorul UE, reducând creșterea economică și împiedicând crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

18.

ia act de persistența diferențelor de la nivel național în ceea ce privește reglementarea pieței produselor, cu care întreprinderile care operează la nivel transfrontalier trebuie să se confrunte în continuare în ceea ce privește atât nivelul restricțiilor, cât și diferențele dintre statele membre; consideră că astfel întreprinderile sunt în mod inutil forțate să își adapteze produsele și serviciile pentru a se conforma la standarde multiple sau la teste repetate, limitând astfel comerțul din interiorul UE, reducând creșterea economică și împiedicând crearea de locuri de muncă;

| 19. | consideră că, deoarece economiile de scară sunt reduse pentru că este necesar să se opereze diferite linii de produse, sarcina le revine din multe puncte de vedere, legal financiar sau în alt mod, în mod disproporționat, IMM-urilor și microîntreprinderilor; |
| --- | --- |

19.

consideră că, deoarece economiile de scară sunt reduse pentru că este necesar să se opereze diferite linii de produse, sarcina le revine din multe puncte de vedere, legal financiar sau în alt mod, în mod disproporționat, IMM-urilor și microîntreprinderilor;

| 20. | atrage atenția asupra nivelurilor reduse ale achizițiilor publice realizate la nivel transfrontalier până în prezent, care reprezintă mai puțin de 20 % din totalul achizițiilor publice din Uniune publicate pe platformele paneuropene, numai 3,5 % din contracte fiind acordate întreprinderilor din alte state membre; subliniază problemele întâlnite, în special de IMM-uri, în legătură cu participarea la achizițiile publice transfrontaliere; subliniază, în acest context, importanța noilor directive ale UE privind achizițiile publice și atribuirea contractelor de concesiune, pe care statele membre au fost obligate să le transpună până în aprilie 2016; solicită statelor membre să pună integral în aplicare această legislație, inclusiv procese de achiziții publice complet electronice; |
| --- | --- |

20.

atrage atenția asupra nivelurilor reduse ale achizițiilor publice realizate la nivel transfrontalier până în prezent, care reprezintă mai puțin de 20 % din totalul achizițiilor publice din Uniune publicate pe platformele paneuropene, numai 3,5 % din contracte fiind acordate întreprinderilor din alte state membre; subliniază problemele întâlnite, în special de IMM-uri, în legătură cu participarea la achizițiile publice transfrontaliere; subliniază, în acest context, importanța noilor directive ale UE privind achizițiile publice și atribuirea contractelor de concesiune, pe care statele membre au fost obligate să le transpună până în aprilie 2016; solicită statelor membre să pună integral în aplicare această legislație, inclusiv procese de achiziții publice complet electronice;

| 21. | subliniază faptul că una dintre cele mai mari bariere netarifare constă în costurile de conformare cu cerințele în materie de TVA; solicită propuneri concrete de simplificare a TVA; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că una dintre cele mai mari bariere netarifare constă în costurile de conformare cu cerințele în materie de TVA; solicită propuneri concrete de simplificare a TVA;

| 22. | recunoaște că regimurile diferite de TVA din întreaga Uniune Europeană ar putea fi percepute ca o barieră netarifară; subliniază că mini-ghișeul unic pentru TVA (VATMOSS) reprezintă un mijloc bun de a sprijini depășirea acestei bariere și în special IMM-urile în activitățile lor transfrontaliere; recunoaște că încă există unele aspecte problematice minore cu privire la VATMOSS; solicită Comisiei să faciliteze în continuare plata obligațiilor în materie de TVA de către întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

22.

recunoaște că regimurile diferite de TVA din întreaga Uniune Europeană ar putea fi percepute ca o barieră netarifară; subliniază că mini-ghișeul unic pentru TVA (VATMOSS) reprezintă un mijloc bun de a sprijini depășirea acestei bariere și în special IMM-urile în activitățile lor transfrontaliere; recunoaște că încă există unele aspecte problematice minore cu privire la VATMOSS; solicită Comisiei să faciliteze în continuare plata obligațiilor în materie de TVA de către întreprinderile din UE;

| 23. | consideră că multe practici ale administrațiilor naționale dau, de asemenea, naștere la bariere netarifare nejustificate, inclusiv prin cerințele de formalizare a documentelor de către organismele sau birourile naționale; îndeamnă statele membre să utilizeze soluții de e-guvernanță, care includ prioritizarea interoperabilității și a semnăturilor digitale, pentru a moderniza administrațiile publice, bazându-se pe exemple ca cele din Estonia și Danemarca, sporind numărul serviciilor digitale furnizate și îmbunătățind accesibilitatea lor pentru cetățeni și întreprinderi, și să faciliteze cooperarea transfrontalieră și interoperabilitatea administrațiilor publice, fără a afecta protecția datelor cu caracter personal; consideră că utilizarea e-guvernanței este un instrument important pentru întreprinderi, însă că acest lucru nu ar trebui să excludă modalități alternative de accesare a informațiilor sau să fie în defavoarea cetățenilor care nu pot avea acces la serviciile digitale; |
| --- | --- |

23.

consideră că multe practici ale administrațiilor naționale dau, de asemenea, naștere la bariere netarifare nejustificate, inclusiv prin cerințele de formalizare a documentelor de către organismele sau birourile naționale; îndeamnă statele membre să utilizeze soluții de e-guvernanță, care includ prioritizarea interoperabilității și a semnăturilor digitale, pentru a moderniza administrațiile publice, bazându-se pe exemple ca cele din Estonia și Danemarca, sporind numărul serviciilor digitale furnizate și îmbunătățind accesibilitatea lor pentru cetățeni și întreprinderi, și să faciliteze cooperarea transfrontalieră și interoperabilitatea administrațiilor publice, fără a afecta protecția datelor cu caracter personal; consideră că utilizarea e-guvernanței este un instrument important pentru întreprinderi, însă că acest lucru nu ar trebui să excludă modalități alternative de accesare a informațiilor sau să fie în defavoarea cetățenilor care nu pot avea acces la serviciile digitale;

| 24. | solicită Comisiei să adopte o abordare fermă cu privire la implementare și să se asigure că normele pieței unice sunt aplicate și puse în practică în mod corespunzător de către statele membre; consideră că, în această privință, procesul de punere în aplicare a directivelor transpuse ar trebui să fie mai bine coordonat, de exemplu prin intermediul unor ateliere de transpunere organizate de Comisie și prin schimburi de bune practici, pentru a reduce la minimum diferențele dintre statele membre într-o etapă timpurie; |
| --- | --- |

24.

solicită Comisiei să adopte o abordare fermă cu privire la implementare și să se asigure că normele pieței unice sunt aplicate și puse în practică în mod corespunzător de către statele membre; consideră că, în această privință, procesul de punere în aplicare a directivelor transpuse ar trebui să fie mai bine coordonat, de exemplu prin intermediul unor ateliere de transpunere organizate de Comisie și prin schimburi de bune practici, pentru a reduce la minimum diferențele dintre statele membre într-o etapă timpurie;

III.   
  Bariere netarifare sectoriale

Piața unică a bunurilor

| 25. | subliniază importanța principiului recunoașterii reciproce pentru a asigura accesul pe piața unică al bunurilor care nu sunt armonizate la nivelul Uniunii, precum și în cazurile în care statele membre au norme naționale, adesea foarte diferite, cu privire la produse, însă cu același obiectiv de bază; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța principiului recunoașterii reciproce pentru a asigura accesul pe piața unică al bunurilor care nu sunt armonizate la nivelul Uniunii, precum și în cazurile în care statele membre au norme naționale, adesea foarte diferite, cu privire la produse, însă cu același obiectiv de bază;

| 26. | subliniază faptul că multe întreprinderi nu sunt informate cu privire la recunoașterea reciprocă și consideră că trebuie să se conformeze cerințelor naționale din statul membru de destinație atunci când desfășoară activități comerciale pe piața unică; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că multe întreprinderi nu sunt informate cu privire la recunoașterea reciprocă și consideră că trebuie să se conformeze cerințelor naționale din statul membru de destinație atunci când desfășoară activități comerciale pe piața unică;

| 27. | invită Comisia să ia măsuri pentru a îmbunătăți aplicarea recunoașterii reciproce; anticipează, în acest context, planurile Comisiei de a spori gradul de sensibilizare și de a revizui regulamentul privind recunoașterea reciprocă; consideră că și armonizarea este un instrument eficient de asigurare a unui acces egal la bunuri și servicii pe piața unică; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să ia măsuri pentru a îmbunătăți aplicarea recunoașterii reciproce; anticipează, în acest context, planurile Comisiei de a spori gradul de sensibilizare și de a revizui regulamentul privind recunoașterea reciprocă; consideră că și armonizarea este un instrument eficient de asigurare a unui acces egal la bunuri și servicii pe piața unică;

Piața unică a serviciilor

| 28. | atrage atenția asupra problemelor pe care le întâmpină furnizorii de servicii, în special furnizorii de servicii comerciale, furnizorii din domeniul transportului și din domeniul construcțiilor, probleme cauzate de cerințele multiple și diverse, nejustificate sau disproporționale, privind autorizațiile, înregistrarea, notificarea prealabilă sau cerințele de înființare în sine; subliniază că acest lucru ar putea duce la discriminarea furnizorilor străini de servicii, ceea ce ar fi în contradicție cu principiul liberei circulații a serviciilor; solicită, în acest context, un sistem mai dezvoltat de administrație electronică și înregistrare electronică pentru a simplifica procesul pentru furnizorii de servicii; |
| --- | --- |

28.

atrage atenția asupra problemelor pe care le întâmpină furnizorii de servicii, în special furnizorii de servicii comerciale, furnizorii din domeniul transportului și din domeniul construcțiilor, probleme cauzate de cerințele multiple și diverse, nejustificate sau disproporționale, privind autorizațiile, înregistrarea, notificarea prealabilă sau cerințele de înființare în sine; subliniază că acest lucru ar putea duce la discriminarea furnizorilor străini de servicii, ceea ce ar fi în contradicție cu principiul liberei circulații a serviciilor; solicită, în acest context, un sistem mai dezvoltat de administrație electronică și înregistrare electronică pentru a simplifica procesul pentru furnizorii de servicii;

| 29. | subliniază faptul că în special lipsa implementării și aplicarea divergentă a Directivei privind serviciile constituie obstacole în calea pieței unice; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că în special lipsa implementării și aplicarea divergentă a Directivei privind serviciile constituie obstacole în calea pieței unice;

| 30. | subliniază faptul că este nevoie de un mediu de reglementare clar și unitar, care să permită dezvoltarea unor servicii care să se dezvolte într-o piață care protejează lucrătorii și consumatorii și care să garanteze că operatorii existenți sau noi de pe piața unică a UE nu se confruntă cu obstacole legislative inutile, indiferent de modelul de afaceri pe care îl desfășoară; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că este nevoie de un mediu de reglementare clar și unitar, care să permită dezvoltarea unor servicii care să se dezvolte într-o piață care protejează lucrătorii și consumatorii și care să garanteze că operatorii existenți sau noi de pe piața unică a UE nu se confruntă cu obstacole legislative inutile, indiferent de modelul de afaceri pe care îl desfășoară;

| 31. | atrage atenția și asupra restricțiilor nejustificate sau disproporționale din unele state membre în ceea ce privește forma juridică a furnizorilor de servicii și structura lor de acționariat sau de management, precum și în ceea ce privește restricțiile privind exercitarea în comun a profesiei; subliniază că unele dintre aceste restricții pot reprezenta obstacole disproporționale sau nejustificate în calea furnizării transfrontaliere de servicii; subliniază necesitatea de a asigura coerența evaluării proporționalității cerințelor și restricțiilor de reglementare aplicabile serviciilor; |
| --- | --- |

31.

atrage atenția și asupra restricțiilor nejustificate sau disproporționale din unele state membre în ceea ce privește forma juridică a furnizorilor de servicii și structura lor de acționariat sau de management, precum și în ceea ce privește restricțiile privind exercitarea în comun a profesiei; subliniază că unele dintre aceste restricții pot reprezenta obstacole disproporționale sau nejustificate în calea furnizării transfrontaliere de servicii; subliniază necesitatea de a asigura coerența evaluării proporționalității cerințelor și restricțiilor de reglementare aplicabile serviciilor;

| 32. | subliniază că obligația de notificare prevăzută în Directiva privind serviciile ar fi putut fi eficientă în legătură cu reducerea sau eliminarea barierelor netarifare nejustificate, însă a fost neglijată de statele membre și de Comisie; salută, prin urmare, faptul că se acordă din nou atenție procedurii de notificare în cadrul strategiei privind piața unică, deoarece, printr-un angajament timpuriu, măsurile de la nivel național pot fi revizuite pentru a soluționa problemele înainte să apară; consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să fie obligate să furnizeze justificări mai detaliate atunci când introduc noi măsuri de reglementare; subliniază experiența pozitivă legată de procedura de notificare pentru produse și sugerează ca aceasta ar trebui să fie folosită ca exemplu de îmbunătățire a procedurii pentru servicii; |
| --- | --- |

32.

subliniază că obligația de notificare prevăzută în Directiva privind serviciile ar fi putut fi eficientă în legătură cu reducerea sau eliminarea barierelor netarifare nejustificate, însă a fost neglijată de statele membre și de Comisie; salută, prin urmare, faptul că se acordă din nou atenție procedurii de notificare în cadrul strategiei privind piața unică, deoarece, printr-un angajament timpuriu, măsurile de la nivel național pot fi revizuite pentru a soluționa problemele înainte să apară; consideră, de asemenea, că statele membre ar trebui să fie obligate să furnizeze justificări mai detaliate atunci când introduc noi măsuri de reglementare; subliniază experiența pozitivă legată de procedura de notificare pentru produse și sugerează ca aceasta ar trebui să fie folosită ca exemplu de îmbunătățire a procedurii pentru servicii;

| 33. | subliniază că serviciile publice beneficiază de o protecție specială în ceea ce privește normele pieței interne, în temeiul misiunilor de interes general care le sunt încredințate, și că, prin urmare, normele stabilite de autoritățile publice pentru buna lor funcționare nu reprezintă bariere netarifare; reamintește în acest sens că serviciile sociale și de sănătate nu sunt supuse Directivei privind serviciile; |
| --- | --- |

33.

subliniază că serviciile publice beneficiază de o protecție specială în ceea ce privește normele pieței interne, în temeiul misiunilor de interes general care le sunt încredințate, și că, prin urmare, normele stabilite de autoritățile publice pentru buna lor funcționare nu reprezintă bariere netarifare; reamintește în acest sens că serviciile sociale și de sănătate nu sunt supuse Directivei privind serviciile;

| 34. | subliniază că furnizorii de servicii din domeniul construcțiilor se confruntă adesea cu anumite cerințe organizaționale din statul membru de origine, inclusiv cu privire la sistemele de certificare organizațională, ceea ce face ca serviciile pe care le oferă la nivel transfrontalier să devină prea complexe, descurajând astfel libera circulație a serviciilor și a specialiștilor în construcții; |
| --- | --- |

34.

subliniază că furnizorii de servicii din domeniul construcțiilor se confruntă adesea cu anumite cerințe organizaționale din statul membru de origine, inclusiv cu privire la sistemele de certificare organizațională, ceea ce face ca serviciile pe care le oferă la nivel transfrontalier să devină prea complexe, descurajând astfel libera circulație a serviciilor și a specialiștilor în construcții;

| 35. | invită Comisia să elimine aceste bariere, inclusiv, acolo unde acest lucru se dovedește oportun, prin ameliorarea recunoașterii reciproce și, dacă este cazul, prin măsuri legislative; subliniază că acțiunile viitoare, cum ar fi pașaportul de servicii propus, nu ar trebui să aibă ca rezultat creșterea sarcinilor administrative, dar ar trebui să elimine barierele netarifare; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să elimine aceste bariere, inclusiv, acolo unde acest lucru se dovedește oportun, prin ameliorarea recunoașterii reciproce și, dacă este cazul, prin măsuri legislative; subliniază că acțiunile viitoare, cum ar fi pașaportul de servicii propus, nu ar trebui să aibă ca rezultat creșterea sarcinilor administrative, dar ar trebui să elimine barierele netarifare;

| 36. | solicită Comisiei să abordeze sarcinile legate de sectorul bancar fracturat din Europa, care creează dificultăți pentru nerezidenții care vor să deschidă un cont bancar în alt stat membru, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să abordeze sarcinile legate de sectorul bancar fracturat din Europa, care creează dificultăți pentru nerezidenții care vor să deschidă un cont bancar în alt stat membru, în special pentru IMM-uri;

| 37. | subliniază faptul că multe dintre reglementările din statele membre privind accesul și exercitarea profesiilor reglementate sunt disproporționale și pot, prin urmare, crea obstacole de reglementare inutile, care împiedică accesul la o serie de profesii și mobilitatea furnizorilor de servicii din profesiile reglementate; recunoaște însă importanța garantării unei concurențe loiale, a calității formării și a susținerii sistemelor de calificare de succes; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că multe dintre reglementările din statele membre privind accesul și exercitarea profesiilor reglementate sunt disproporționale și pot, prin urmare, crea obstacole de reglementare inutile, care împiedică accesul la o serie de profesii și mobilitatea furnizorilor de servicii din profesiile reglementate; recunoaște însă importanța garantării unei concurențe loiale, a calității formării și a susținerii sistemelor de calificare de succes;

| 38. | împărtășește opinia Comisiei conform căreia sistemele duale de învățământ trebuie să fie recomandate ca exemple de bune practici în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

38.

împărtășește opinia Comisiei conform căreia sistemele duale de învățământ trebuie să fie recomandate ca exemple de bune practici în Uniunea Europeană;

| 39. | salută exercițiul de evaluare reciprocă realizat în ultimii doi ani; consideră că procesele de evaluare inter pares care sunt concepute corespunzător și care încurajează dezbaterea onestă între statele membre pot fi eficiente pentru încurajarea schimbărilor; încurajează statele membre și Comisia să extindă această practică, în special la alte domenii ale reglementării pieței unice; |
| --- | --- |

39.

salută exercițiul de evaluare reciprocă realizat în ultimii doi ani; consideră că procesele de evaluare inter pares care sunt concepute corespunzător și care încurajează dezbaterea onestă între statele membre pot fi eficiente pentru încurajarea schimbărilor; încurajează statele membre și Comisia să extindă această practică, în special la alte domenii ale reglementării pieței unice;

| 40. | îndeamnă Comisia ca, în contextul semestrului european și al recomandărilor specifice fiecărei țări privind dereglementarea anumitor profesii în statele membre, să abordeze prioritățile în materie de reforme ale statelor membre în domeniul serviciilor profesionale; |
| --- | --- |

40.

îndeamnă Comisia ca, în contextul semestrului european și al recomandărilor specifice fiecărei țări privind dereglementarea anumitor profesii în statele membre, să abordeze prioritățile în materie de reforme ale statelor membre în domeniul serviciilor profesionale;

Piața unică a comerțului cu amănuntul

| 41. | subliniază evaluarea inter pares privind unitățile de vânzare cu amănuntul realizată de Comisie în 2014-2015, care a arătat că, adesea, comercianții cu amănuntul se confruntă cu condiții și proceduri de înființare și funcționare disproporționale și inadecvate; |
| --- | --- |

41.

subliniază evaluarea inter pares privind unitățile de vânzare cu amănuntul realizată de Comisie în 2014-2015, care a arătat că, adesea, comercianții cu amănuntul se confruntă cu condiții și proceduri de înființare și funcționare disproporționale și inadecvate;

| 42. | invită Comisia și statele membre să accelereze procesul de deblocare a potențialului unei piețe unice digitale definitivate și punerea în aplicare a agendei digitale a UE; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia și statele membre să accelereze procesul de deblocare a potențialului unei piețe unice digitale definitivate și punerea în aplicare a agendei digitale a UE;

| 43. | subliniază faptul că anumite state membre introduc norme discriminatorii împotriva activității economice în sectorul cu amănuntul sau cu ridicata, pe baza suprafeței pe care se desfășoară activitatea, a mărimii întreprinderii sau a originii capitalului, ceea ce contravine ideii de piață unică și principiilor liberei concurențe și restricționează dezvoltarea pieței muncii; |
| --- | --- |

43.

subliniază faptul că anumite state membre introduc norme discriminatorii împotriva activității economice în sectorul cu amănuntul sau cu ridicata, pe baza suprafeței pe care se desfășoară activitatea, a mărimii întreprinderii sau a originii capitalului, ceea ce contravine ideii de piață unică și principiilor liberei concurențe și restricționează dezvoltarea pieței muncii;

| 44. | subliniază că reglementările care impun restricții cu privire la activitățile de desfacere cu amănuntul și cu ridicata care contravin dreptului UE și sunt disproporționale pot crea bariere importante de acces pe piață, ceea ce ar duce la deschiderea unui număr mai redus de unități de desfacere, ar afecta concurența și ar crește prețurile pentru consumatori; subliniază, în acest sens, că unele măsuri, inclusiv onorariile și taxele de inspecție, pot funcționa ca bariere netarifare, în cazul în care acestea nu sunt justificate de obiective de politică publică legitime; consideră că nicio restricție operațională impusă activităților de desfacere cu amănuntul sau cu ridicata nu ar trebui să restricționeze în mod necorespunzător sau disproporționat aceste activități și nu trebuie să conducă la discriminarea de facto dintre operatorii de pe piață; |
| --- | --- |

44.

subliniază că reglementările care impun restricții cu privire la activitățile de desfacere cu amănuntul și cu ridicata care contravin dreptului UE și sunt disproporționale pot crea bariere importante de acces pe piață, ceea ce ar duce la deschiderea unui număr mai redus de unități de desfacere, ar afecta concurența și ar crește prețurile pentru consumatori; subliniază, în acest sens, că unele măsuri, inclusiv onorariile și taxele de inspecție, pot funcționa ca bariere netarifare, în cazul în care acestea nu sunt justificate de obiective de politică publică legitime; consideră că nicio restricție operațională impusă activităților de desfacere cu amănuntul sau cu ridicata nu ar trebui să restricționeze în mod necorespunzător sau disproporționat aceste activități și nu trebuie să conducă la discriminarea de facto dintre operatorii de pe piață;

| 45. | invită Comisia să definească o serie de bune practici privind unitățile de vânzare cu amănuntul pentru a asigura libera circulație a produselor și serviciilor, respectând, în același timp, principiile proporționalității și subsidiarității; |
| --- | --- |

45.

invită Comisia să definească o serie de bune practici privind unitățile de vânzare cu amănuntul pentru a asigura libera circulație a produselor și serviciilor, respectând, în același timp, principiile proporționalității și subsidiarității;

| 46. | invită Comisia să analizeze restricțiile operaționale pentru comerțul cu amănuntul și cu ridicata de pe piața unică și să prezinte, dacă este necesar, propuneri de reformă, precum și rapoarte cu privire la această analiză în primăvara anului 2017; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să analizeze restricțiile operaționale pentru comerțul cu amănuntul și cu ridicata de pe piața unică și să prezinte, dacă este necesar, propuneri de reformă, precum și rapoarte cu privire la această analiză în primăvara anului 2017;

| 47. | subliniază că un serviciu de mesagerie mai accesibil, mai convenabil, mai eficient și cu o calitate mai ridicată constituie o condiție preliminară esențială pentru un comerț electronic transfrontalier prosper în beneficiul IMM-urilor și al consumatorilor în special; |
| --- | --- |

47.

subliniază că un serviciu de mesagerie mai accesibil, mai convenabil, mai eficient și cu o calitate mai ridicată constituie o condiție preliminară esențială pentru un comerț electronic transfrontalier prosper în beneficiul IMM-urilor și al consumatorilor în special;

IV.   
  Concluzii

| 48. | invită Comisia să prezinte, în 2016, o evaluare cuprinzătoare a barierelor netarifare de pe piața unică și o analiză a metodelor de eliminare a acestora, făcând o diferență clară între barierele netarifare și reglementările privind realizarea obiectivelor de politică publică legitime ale statelor membre în mod proporțional, inclusiv o propunere ambițioasă de eliminare a acestor bariere netarifare cât mai curând posibil cu scopul de a valorifica potențialul încă neexploatat al pieței unice; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia să prezinte, în 2016, o evaluare cuprinzătoare a barierelor netarifare de pe piața unică și o analiză a metodelor de eliminare a acestora, făcând o diferență clară între barierele netarifare și reglementările privind realizarea obiectivelor de politică publică legitime ale statelor membre în mod proporțional, inclusiv o propunere ambițioasă de eliminare a acestor bariere netarifare cât mai curând posibil cu scopul de a valorifica potențialul încă neexploatat al pieței unice;

| 49. | invită Comisia să inițieze la timp examinarea acțiunilor legislative și de politică a UE în domenii emergente, cu o largă consultare a părților interesate, în special a IMM-urilor și a organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

49.

invită Comisia să inițieze la timp examinarea acțiunilor legislative și de politică a UE în domenii emergente, cu o largă consultare a părților interesate, în special a IMM-urilor și a organizațiilor societății civile;

| 50. | invită Comisia să se asigure că statele membre respectă normele în vigoare privind piața unică, mai degrabă decât să elaboreze noi acte legislative suplimentare privind aspectele deja reglementate de normele actuale; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să se asigure că statele membre respectă normele în vigoare privind piața unică, mai degrabă decât să elaboreze noi acte legislative suplimentare privind aspectele deja reglementate de normele actuale;

| 51. | invită Comisia să își intensifice activitatea în ceea ce privește punerea în aplicare și principiile care stau la baza pieței unice; consideră că intervenția timpurie în ceea ce privește măsurile naționale sau procedurile de implementare care constituie bariere netarifare nejustificate poate fi eficientă și poate fi realizată mai ușor decât intervențiile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; subliniază însă că, în cazuri grave sau persistente de greșeli sau aplicare necorespunzătoare a dreptului Uniunii, Comisia trebuie să utilizeze toate măsurile posibile, inclusiv prioritizarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura punerea completă în aplicare a legislației UE privind piața unică; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să își intensifice activitatea în ceea ce privește punerea în aplicare și principiile care stau la baza pieței unice; consideră că intervenția timpurie în ceea ce privește măsurile naționale sau procedurile de implementare care constituie bariere netarifare nejustificate poate fi eficientă și poate fi realizată mai ușor decât intervențiile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; subliniază însă că, în cazuri grave sau persistente de greșeli sau aplicare necorespunzătoare a dreptului Uniunii, Comisia trebuie să utilizeze toate măsurile posibile, inclusiv prioritizarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura punerea completă în aplicare a legislației UE privind piața unică;

| 52. | regretă faptul că accesul Parlamentului la informațiile relevante referitoare la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și la procedurile ce le preced este încă limitat și solicită mai multă transparență în această privință, cu respectarea corespunzătoare a normelor în materie de confidențialitate; |
| --- | --- |

52.

regretă faptul că accesul Parlamentului la informațiile relevante referitoare la procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și la procedurile ce le preced este încă limitat și solicită mai multă transparență în această privință, cu respectarea corespunzătoare a normelor în materie de confidențialitate;

| 53. | invită statele membre să considere piața unică drept o inițiativă comună, care trebuie întreținută în mod coordonat și colectiv și o condiție pentru creșterea competitivității economiei UE; consideră că cei care suportă în cele din urmă consecințele barierelor netarifare nejustificate sunt consumatorii, deoarece accesul noilor entități pe piețele interne este refuzat, iar acestea se confruntă cu costuri ridicate, o calitate inferioară și o gamă de opțiuni redusă; consideră că statele membre ar trebui să dedice și mai mult timp problemelor orizontale ale pieței unice și identificării domeniilor în care sunt necesare acțiuni prioritare din partea unuia sau mai multor state membre, pentru a menține și a dezvolta piața unică; |
| --- | --- |

53.

invită statele membre să considere piața unică drept o inițiativă comună, care trebuie întreținută în mod coordonat și colectiv și o condiție pentru creșterea competitivității economiei UE; consideră că cei care suportă în cele din urmă consecințele barierelor netarifare nejustificate sunt consumatorii, deoarece accesul noilor entități pe piețele interne este refuzat, iar acestea se confruntă cu costuri ridicate, o calitate inferioară și o gamă de opțiuni redusă; consideră că statele membre ar trebui să dedice și mai mult timp problemelor orizontale ale pieței unice și identificării domeniilor în care sunt necesare acțiuni prioritare din partea unuia sau mai multor state membre, pentru a menține și a dezvolta piața unică;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 93, 9.3.2016, p. 84.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0580.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/112

---

P8_TA(2016)0237

Strategia privind piața unică

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la Strategia privind piața unică (2015/2354(INI))

(2018/C 076/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 9 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulată „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi” (COM(2015)0550),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „O strategie privind piața unică pentru Europa – analize și dovezi” (SWD(2015)0202), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „O strategie privind piața unică pentru Europa – analize și dovezi” (SWD(2015)0202),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „Raport privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 28 octombrie 2015 intitulat „Raport privind integrarea pieței unice și competitivitatea în UE și în statele sale membre” (SWD(2015)0203),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 aprilie 2011 intitulată „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii pentru stimularea creșterii și întărirea încrederii – «Împreună pentru o nouă creștere»” (COM(2011)0206),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 octombrie 2012, intitulată „Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere” (COM(2012)0573),

| — | având în vedere raportul elaborat de Mario Monti la 9 mai 2010 la cererea Comisiei Europene privind „O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății din Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul elaborat de Mario Monti la 9 mai 2010 la cererea Comisiei Europene privind „O nouă strategie pentru piața unică – În serviciul economiei și societății din Europa”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la guvernarea pieței unice în cadrul semestrului european din 2015 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la planul european de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul în beneficiul tuturor actorilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la planul european de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul în beneficiul tuturor actorilor (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la inspecțiile eficace la locul de muncă ca strategii de îmbunătățire a condițiilor de muncă în Europa (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la inspecțiile eficace la locul de muncă ca strategii de îmbunătățire a condițiilor de muncă în Europa (5),

| — | având în vedere studiul efectuat în septembrie 2014 privind „Costurile non-Europei pe piața unică”, comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul efectuat în septembrie 2014 privind „Costurile non-Europei pe piața unică”, comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere studiul din septembrie 2015 intitulat „O strategie pentru finalizarea pieței unice: bonusul de o mie de miliarde de euro” comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din septembrie 2015 intitulat „O strategie pentru finalizarea pieței unice: bonusul de o mie de miliarde de euro” comandat de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere studiul din 20 noiembrie 2015 intitulat „Evaluare ex-post a Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților”, comandat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 20 noiembrie 2015 intitulat „Evaluare ex-post a Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților”, comandat de Comisie,

| — | având în vedere studiul din noiembrie 2014, intitulat „Situația de pe piața UE a mobilei și o eventuală inițiativă în domeniul produselor de mobilă”, comandat de Comisie, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din noiembrie 2014, intitulat „Situația de pe piața UE a mobilei și o eventuală inițiativă în domeniul produselor de mobilă”, comandat de Comisie,

| — | având în vedere ediția din octombrie 2015 a tabloului de bord online al pieței unice, |
| --- | --- |

—

având în vedere ediția din octombrie 2015 a tabloului de bord online al pieței unice,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorului și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorului și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0171/2016),

| A. | întrucât piața unică a reprezentat și reprezintă în continuare temelia integrării europene și motorul de creștere durabilă și de locuri de muncă, facilitând comerțul în UE și garantând o economie de piață socială cu caracter foarte competitiv în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața unică a reprezentat și reprezintă în continuare temelia integrării europene și motorul de creștere durabilă și de locuri de muncă, facilitând comerțul în UE și garantând o economie de piață socială cu caracter foarte competitiv în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din TUE;

| B. | întrucât aprofundarea pieței interne europene rămâne o miză economică centrală, în special în contextul dezvoltării noilor tehnologii, unde este necesară o piață de dimensiune critică pentru a promova apariția unor actori inovatori și competitivi pe scena mondială; |
| --- | --- |

B.

întrucât aprofundarea pieței interne europene rămâne o miză economică centrală, în special în contextul dezvoltării noilor tehnologii, unde este necesară o piață de dimensiune critică pentru a promova apariția unor actori inovatori și competitivi pe scena mondială;

| C. | întrucât piața unică a cunoscut numeroase evoluții pozitive în ultimii ani, dar ar putea realiza mai mult în aproape toate domeniile (stimularea unei piețe digitale ca vector principal, încurajarea inițiativelor de afaceri, integrarea de lanțuri de aprovizionare de la nivel global, îmbunătățirea mobilității lucrătorilor și a drepturilor sociale, adaptarea la noi modele economice și facilitarea funcționării pieței, recunoaștere reciprocă, standardizare și autorizarea profesioniștilor), dacă ar fi eliminate mai multe obstacole nejustificate de natură fizică, juridică și tehnică; |
| --- | --- |

C.

întrucât piața unică a cunoscut numeroase evoluții pozitive în ultimii ani, dar ar putea realiza mai mult în aproape toate domeniile (stimularea unei piețe digitale ca vector principal, încurajarea inițiativelor de afaceri, integrarea de lanțuri de aprovizionare de la nivel global, îmbunătățirea mobilității lucrătorilor și a drepturilor sociale, adaptarea la noi modele economice și facilitarea funcționării pieței, recunoaștere reciprocă, standardizare și autorizarea profesioniștilor), dacă ar fi eliminate mai multe obstacole nejustificate de natură fizică, juridică și tehnică;

| D. | întrucât, conform propriilor cercetări ale Parlamentului, finalizarea pieței unice ar putea aduce beneficii de o mie de miliarde de euro (corespunzând unei potențiale creșteri a eficienței de 615 miliarde de euro pe an); întrucât fragmentarea pieței unice este unul dintre principalele impedimente în calea unei creșteri economice structurale mai accentuate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, conform propriilor cercetări ale Parlamentului, finalizarea pieței unice ar putea aduce beneficii de o mie de miliarde de euro (corespunzând unei potențiale creșteri a eficienței de 615 miliarde de euro pe an); întrucât fragmentarea pieței unice este unul dintre principalele impedimente în calea unei creșteri economice structurale mai accentuate;

| E. | întrucât se impune o abordare cu adevărat strategică pentru integrarea în continuare a pieței unice, și întrucât reacțiile la problemele întâmpinate ar trebui să fie deopotrivă de natură politică și tehnică, în special în cazul barierelor netarifare nejustificate din cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

E.

întrucât se impune o abordare cu adevărat strategică pentru integrarea în continuare a pieței unice, și întrucât reacțiile la problemele întâmpinate ar trebui să fie deopotrivă de natură politică și tehnică, în special în cazul barierelor netarifare nejustificate din cadrul pieței unice;

| F. | întrucât UE ar trebui să urmărească realizarea unei veritabile piețe unice pe care să o considere drept un bun comun al tuturor cetățenilor, lucrătorilor, agenților economici și statelor membre și întrucât piața unică își va atinge pe deplin potențialul doar prin sprijinul și cooperarea fără rezerve a tuturor statelor membre, |
| --- | --- |

F.

întrucât UE ar trebui să urmărească realizarea unei veritabile piețe unice pe care să o considere drept un bun comun al tuturor cetățenilor, lucrătorilor, agenților economici și statelor membre și întrucât piața unică își va atinge pe deplin potențialul doar prin sprijinul și cooperarea fără rezerve a tuturor statelor membre,

| G. | întrucât normele și acțiunile la nivel comunitar ar trebui să fie incluse în cadrul unei viziuni strategice unitare și, prin urmare, să fie consecvente și lipsite de contradicții; întrucât statele membre trebuie să se abțină de la a adopta măsuri discriminatorii, precum legi comerciale și fiscale care afectează doar anumite sectoare sau modele de afaceri și denaturează concurența, îngreunând stabilirea întreprinderilor într-un anumit stat membru, ceea ce constituie o încălcare clară a principiilor pieței interne, |
| --- | --- |

G.

întrucât normele și acțiunile la nivel comunitar ar trebui să fie incluse în cadrul unei viziuni strategice unitare și, prin urmare, să fie consecvente și lipsite de contradicții; întrucât statele membre trebuie să se abțină de la a adopta măsuri discriminatorii, precum legi comerciale și fiscale care afectează doar anumite sectoare sau modele de afaceri și denaturează concurența, îngreunând stabilirea întreprinderilor într-un anumit stat membru, ceea ce constituie o încălcare clară a principiilor pieței interne,

| H. | întrucât piața unică nu trebuie evaluată izolat de alte domenii de politică orizontală, în special piața unică digitală, sănătatea, protecția socială și a consumatorilor, dreptul muncii și mobilitatea cetățenilor, mediul înconjurător, dezvoltarea durabilă, energia, transporturile și politicile externe; |
| --- | --- |

H.

întrucât piața unică nu trebuie evaluată izolat de alte domenii de politică orizontală, în special piața unică digitală, sănătatea, protecția socială și a consumatorilor, dreptul muncii și mobilitatea cetățenilor, mediul înconjurător, dezvoltarea durabilă, energia, transporturile și politicile externe;

| I. | întrucât finalizarea pieței unice a sectorului produselor și serviciilor și eliminarea barierelor reprezintă o prioritate ce trebuie abordată într-o manieră accelerată de către statele membre și instituțiile UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât finalizarea pieței unice a sectorului produselor și serviciilor și eliminarea barierelor reprezintă o prioritate ce trebuie abordată într-o manieră accelerată de către statele membre și instituțiile UE;

| J. | întrucât barierele de pe piața unică au drept rezultat reducerea opțiunilor și creșterea prețurilor produselor și serviciilor pentru consumatori, |
| --- | --- |

J.

întrucât barierele de pe piața unică au drept rezultat reducerea opțiunilor și creșterea prețurilor produselor și serviciilor pentru consumatori,

| K. | întrucât întreprinderile din economia socială se bucură doar de un grad redus de recunoaștere la nivel european și întrucât majoritatea acestora nu sunt recunoscute printr-un cadru juridic la nivel european, ci numai la nivel național în unele state membre ale UE, sub diferite forme juridice; întrucât această absență a unui cadru juridic al UE le restrânge capacitatea de a acționa la nivel transfrontalier în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

K.

întrucât întreprinderile din economia socială se bucură doar de un grad redus de recunoaștere la nivel european și întrucât majoritatea acestora nu sunt recunoscute printr-un cadru juridic la nivel european, ci numai la nivel național în unele state membre ale UE, sub diferite forme juridice; întrucât această absență a unui cadru juridic al UE le restrânge capacitatea de a acționa la nivel transfrontalier în cadrul pieței interne;

| L. | întrucât contrafacerea reprezintă o amenințare gravă la adresa sănătății și a siguranței publice și întrucât valoarea totală a traficului de mărfuri contrafăcute a crescut semnificativ în ultimii ani, agravând impactul devastator al contrafacerii asupra inovării, a ocupării forței de muncă și a imaginii întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât contrafacerea reprezintă o amenințare gravă la adresa sănătății și a siguranței publice și întrucât valoarea totală a traficului de mărfuri contrafăcute a crescut semnificativ în ultimii ani, agravând impactul devastator al contrafacerii asupra inovării, a ocupării forței de muncă și a imaginii întreprinderilor europene;

| M. | întrucât crearea unei piețe unice de capital ar contribui la partajarea mai eficientă a riscurilor la nivel transfrontalier și la piețe mai lichide; |
| --- | --- |

M.

întrucât crearea unei piețe unice de capital ar contribui la partajarea mai eficientă a riscurilor la nivel transfrontalier și la piețe mai lichide;

| N. | întrucât raportul de sinteză al consultării desfășurate de Comisie privind geoblocarea dezvăluie un sprijin puternic din partea consumatorilor pentru măsurile legislative împotriva geoblocării, |
| --- | --- |

N.

întrucât raportul de sinteză al consultării desfășurate de Comisie privind geoblocarea dezvăluie un sprijin puternic din partea consumatorilor pentru măsurile legislative împotriva geoblocării,

| O. | întrucât consecințele economice ale crizei financiare se resimt în continuare și PIB-ul se menține în continuare sub nivelul din 2008 în mai multe state membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât consecințele economice ale crizei financiare se resimt în continuare și PIB-ul se menține în continuare sub nivelul din 2008 în mai multe state membre;

| P. | întrucât piața unică se caracterizează prin rate constant ridicate ale șomajului; întrucât criza financiară a crescut numărul șomerilor cu peste șase milioane; întrucât, până la sfârșitul anului 2015, în Uniune existau peste 22 de milioane de persoane fără un loc de muncă, |
| --- | --- |

P.

întrucât piața unică se caracterizează prin rate constant ridicate ale șomajului; întrucât criza financiară a crescut numărul șomerilor cu peste șase milioane; întrucât, până la sfârșitul anului 2015, în Uniune existau peste 22 de milioane de persoane fără un loc de muncă,

Obiective de politică

| 1. | susține obiectivele generale ale strategiei Comisiei pentru piața unică de bunuri și servicii: „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi”, și apreciază acțiunile sale în domenii cheie pentru fructificarea întregului potențial al pieței unice în beneficiul consumatorilor, al angajaților și al întreprinderilor, mai ales al celor nou-înființate, pentru a spori numărul locurilor de muncă durabile și pentru a contribui la dezvoltarea IMM; încurajează Comisia să elaboreze politici ample care să conducă la o piață unică mai corectă și mai competitivă în conformitate cu Titlul II din TFUE cu privire la dispoziții cu caracter general; |
| --- | --- |

1.

susține obiectivele generale ale strategiei Comisiei pentru piața unică de bunuri și servicii: „Ameliorarea pieței unice: mai multe oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi”, și apreciază acțiunile sale în domenii cheie pentru fructificarea întregului potențial al pieței unice în beneficiul consumatorilor, al angajaților și al întreprinderilor, mai ales al celor nou-înființate, pentru a spori numărul locurilor de muncă durabile și pentru a contribui la dezvoltarea IMM; încurajează Comisia să elaboreze politici ample care să conducă la o piață unică mai corectă și mai competitivă în conformitate cu Titlul II din TFUE cu privire la dispoziții cu caracter general;

| 2. | ia act de faptul că instituirea pieței interne, în care se asigură libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor, reprezintă un obiectiv esențial al Uniunii; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că instituirea pieței interne, în care se asigură libera circulație a mărfurilor, a persoanelor, a serviciilor și a capitalurilor, reprezintă un obiectiv esențial al Uniunii;

| 3. | salută faptul că strategia intenționează să se asocieze eforturilor întreprinse în alte domenii; consideră că, îmbunătățind inițiativele deja în curs, strategia are șanse bune pentru a contribui la prosperitatea economică, la crearea de locuri de muncă durabile și de creștere, precum și la îmbunătățirea bunăstării europenilor prin măsuri concrete, făcând Uniunea Europeană mai atractivă pentru investiții și accentuând competitivitatea întreprinderilor europene la nivel global; cu toate acestea, subliniază că este necesar ca, în punerea în aplicare a acestei strategii, să se evite incoerențele și suprapunerile între diferitele inițiative; subliniază că propunerile ar trebui să aibă la bază constatări faptice și în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că strategia intenționează să se asocieze eforturilor întreprinse în alte domenii; consideră că, îmbunătățind inițiativele deja în curs, strategia are șanse bune pentru a contribui la prosperitatea economică, la crearea de locuri de muncă durabile și de creștere, precum și la îmbunătățirea bunăstării europenilor prin măsuri concrete, făcând Uniunea Europeană mai atractivă pentru investiții și accentuând competitivitatea întreprinderilor europene la nivel global; cu toate acestea, subliniază că este necesar ca, în punerea în aplicare a acestei strategii, să se evite incoerențele și suprapunerile între diferitele inițiative; subliniază că propunerile ar trebui să aibă la bază constatări faptice și în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări;

| 4. | subliniază necesitatea urgentă de a elimina barierele nejustificate pe piața unică, pentru obținerea de rezultate concrete și rapide în competitivitate, creștere economică durabilă, cercetare, inovare, crearea de locuri de muncă, diversitate pentru consumatori și noi modele economice; consideră că, în vederea atingerii acestor obiective, este necesară o mai mare armonizare a legislației (acolo unde aceasta se impune), cu menținerea unui nivel maxim de protecție a consumatorului, și adoptarea de măsuri potrivite pentru eliminarea obstacolelor nejustificate instituite de statele membre; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea urgentă de a elimina barierele nejustificate pe piața unică, pentru obținerea de rezultate concrete și rapide în competitivitate, creștere economică durabilă, cercetare, inovare, crearea de locuri de muncă, diversitate pentru consumatori și noi modele economice; consideră că, în vederea atingerii acestor obiective, este necesară o mai mare armonizare a legislației (acolo unde aceasta se impune), cu menținerea unui nivel maxim de protecție a consumatorului, și adoptarea de măsuri potrivite pentru eliminarea obstacolelor nejustificate instituite de statele membre;

| 5. | consideră că evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020 ar trebui să stabilească obiective ambițioase pentru atingerea, până în 2020, a unei economii sociale de piață cu înalt caracter competitiv și a unei creșteri durabile; subliniază că piața unică ar trebui să constituie punctul focal al atingerii acestui obiectiv; |
| --- | --- |

5.

consideră că evaluarea intermediară a Strategiei Europa 2020 ar trebui să stabilească obiective ambițioase pentru atingerea, până în 2020, a unei economii sociale de piață cu înalt caracter competitiv și a unei creșteri durabile; subliniază că piața unică ar trebui să constituie punctul focal al atingerii acestui obiectiv;

| 6. | invită Comisia și statele membre să fie creativi în punerea în aplicare a legislației privind piața unică; subliniază potențialul deosebit al sectoarelor care utilizează intensiv forța de muncă, precum comerțul cu amănuntul și industria hotelieră și a restaurantelor, pentru crearea de locuri de muncă, integrare și abordarea șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia și statele membre să fie creativi în punerea în aplicare a legislației privind piața unică; subliniază potențialul deosebit al sectoarelor care utilizează intensiv forța de muncă, precum comerțul cu amănuntul și industria hotelieră și a restaurantelor, pentru crearea de locuri de muncă, integrare și abordarea șomajului în rândul tinerilor;

| 7. | consideră că raportul Monti din 2010 „O nouă strategie pentru piața unică” ar trebui pus în aplicare pe deplin și ar trebui luat în considerare în cadrul activităților privind strategia pentru piața unică; |
| --- | --- |

7.

consideră că raportul Monti din 2010 „O nouă strategie pentru piața unică” ar trebui pus în aplicare pe deplin și ar trebui luat în considerare în cadrul activităților privind strategia pentru piața unică;

| 8. | subliniază că strategia privind piața unică nu trebuie să neglijeze potențialul sectorului industrial în ceea ce privește creșterea sustenabilă și crearea unor locuri de muncă de calitate în Europa; |
| --- | --- |

8.

subliniază că strategia privind piața unică nu trebuie să neglijeze potențialul sectorului industrial în ceea ce privește creșterea sustenabilă și crearea unor locuri de muncă de calitate în Europa;

| 9. | consideră că cererea internă – și în special creșterea puterii de cumpărare, adoptarea unor măsuri inovatoare și investițiile în economia ecologică – este esențială pentru a valorifica întregul potențial al pieței unice și pentru a promova creșterea durabilă; |
| --- | --- |

9.

consideră că cererea internă – și în special creșterea puterii de cumpărare, adoptarea unor măsuri inovatoare și investițiile în economia ecologică – este esențială pentru a valorifica întregul potențial al pieței unice și pentru a promova creșterea durabilă;

O piață unică modernă și mai inovativă;

| 10. | salută axarea strategiei pe aspecte vizând ajutarea întreprinderilor, mai ales a IMM, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor nou-înființate, în diversificarea activităților, în dezvoltarea și menținerea pe piața unică, ușurând astfel capacitatea acestora de inovare și de crearea de locuri de muncă; subliniază că toate inițiativele în favoarea IMM și a întreprinderilor nou-înființate ar trebui să beneficieze de atenție imediată și tratate ca prioritare, însă reamintește că aceste inițiative nu ar trebui să ofere întreprinderilor posibilitatea de a eluda reglementările existente, de a reduce standardele pentru lucrători și consumatori sau de a crește riscul de fraudă la nivelul întreprinderilor, de activități infracționale și de societăți fantomă; |
| --- | --- |

10.

salută axarea strategiei pe aspecte vizând ajutarea întreprinderilor, mai ales a IMM, a microîntreprinderilor și a întreprinderilor nou-înființate, în diversificarea activităților, în dezvoltarea și menținerea pe piața unică, ușurând astfel capacitatea acestora de inovare și de crearea de locuri de muncă; subliniază că toate inițiativele în favoarea IMM și a întreprinderilor nou-înființate ar trebui să beneficieze de atenție imediată și tratate ca prioritare, însă reamintește că aceste inițiative nu ar trebui să ofere întreprinderilor posibilitatea de a eluda reglementările existente, de a reduce standardele pentru lucrători și consumatori sau de a crește riscul de fraudă la nivelul întreprinderilor, de activități infracționale și de societăți fantomă;

| 11. | consideră că strategia poate oferi noi oportunități pentru IMM, care reprezintă coloana vertebrală a economiilor UE, pentru microîntreprinderi și întreprinderi nou-înființate inovatoare; consideră că dezvoltarea mediului de afaceri adecvat, prin îmbunătățirea cadrelor destinate capitalului de risc privat pentru IMM, facilitarea accesului la finanțare, elaborarea unei legislații sănătoase și aplicarea deplină a principiului „gândește mai întâi la scară mică”, în toată piața unică, reprezintă factori esențiali și ar putea susține creșterea și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

11.

consideră că strategia poate oferi noi oportunități pentru IMM, care reprezintă coloana vertebrală a economiilor UE, pentru microîntreprinderi și întreprinderi nou-înființate inovatoare; consideră că dezvoltarea mediului de afaceri adecvat, prin îmbunătățirea cadrelor destinate capitalului de risc privat pentru IMM, facilitarea accesului la finanțare, elaborarea unei legislații sănătoase și aplicarea deplină a principiului „gândește mai întâi la scară mică”, în toată piața unică, reprezintă factori esențiali și ar putea susține creșterea și crearea de locuri de muncă;

| 12. | consideră că reducerea sarcinilor administrative și a costurilor de conformitate impuse întreprinderilor, în special IMM, precum și abrogarea legislației inutile și, totodată, asigurarea în continuare a unor standarde ridicate de protecție a consumatorilor, a angajaților, a sănătății și a mediului, sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor strategiei privind piața unică; |
| --- | --- |

12.

consideră că reducerea sarcinilor administrative și a costurilor de conformitate impuse întreprinderilor, în special IMM, precum și abrogarea legislației inutile și, totodată, asigurarea în continuare a unor standarde ridicate de protecție a consumatorilor, a angajaților, a sănătății și a mediului, sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor strategiei privind piața unică;

| 13. | consideră că se impune analizarea unui set de eventuale criterii obiective și indicatori pentru o definiție a întreprinderilor nou-înființate „inovative”, a IMM de acest tip și a întreprinderilor sociale, care să poată fi utilizate ca punct de referință pentru adoptarea de măsuri conexe; invită Comisia să propună astfel de criterii și indicatori; |
| --- | --- |

13.

consideră că se impune analizarea unui set de eventuale criterii obiective și indicatori pentru o definiție a întreprinderilor nou-înființate „inovative”, a IMM de acest tip și a întreprinderilor sociale, care să poată fi utilizate ca punct de referință pentru adoptarea de măsuri conexe; invită Comisia să propună astfel de criterii și indicatori;

| 14. | subliniază faptul că este necesară promovarea întreprinderilor sociale în cadrul politicilor pieței interne, ținând cont de faptul că în UE există aproximativ 2 milioane de întreprinderi sociale, reprezentând aproximativ 10-12 % din totalul întreprinderilor din Europa; subliniază, în plus, faptul că economia socială crește rapid, oferă produse și servicii de calitate și creează locuri de muncă de calitate superioară; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că este necesară promovarea întreprinderilor sociale în cadrul politicilor pieței interne, ținând cont de faptul că în UE există aproximativ 2 milioane de întreprinderi sociale, reprezentând aproximativ 10-12 % din totalul întreprinderilor din Europa; subliniază, în plus, faptul că economia socială crește rapid, oferă produse și servicii de calitate și creează locuri de muncă de calitate superioară;

| 15. | solicită Comisiei să implice platforma REFIT în identificarea barierelor la inovare și a căilor de reducere sau eliminare a acestora, suplimentar față de propunerea de creare a unui consiliu european al inovării; subliniază că acest proces nu trebuie să conducă la reducerea ocupării forței de muncă, a protecției consumatorilor și a standardelor de mediu; consideră că, pentru a asigura o mai bună reglementare, legislația existentă ar trebui revizuită și, acolo unde este necesar, simplificată și adecvată scopului, și orice nouă legislație ar trebui să fie orientată spre viitor și digitală în mod implicit și să urmeze principiul „gândește mai întâi la scară mică”; |
| --- | --- |

15.

solicită Comisiei să implice platforma REFIT în identificarea barierelor la inovare și a căilor de reducere sau eliminare a acestora, suplimentar față de propunerea de creare a unui consiliu european al inovării; subliniază că acest proces nu trebuie să conducă la reducerea ocupării forței de muncă, a protecției consumatorilor și a standardelor de mediu; consideră că, pentru a asigura o mai bună reglementare, legislația existentă ar trebui revizuită și, acolo unde este necesar, simplificată și adecvată scopului, și orice nouă legislație ar trebui să fie orientată spre viitor și digitală în mod implicit și să urmeze principiul „gândește mai întâi la scară mică”;

| 16. | ia act de faptul că buna legiferare poate crea avantaje pentru întreprinderi și pentru lucrători deopotrivă și poate facilita promovarea creșterii economice și crearea unor locuri de muncă de calitate în cadrul pieței unice; ia act de Agenda Comisiei pentru o mai bună reglementare, inclusiv de îmbunătățirea implicării părților interesate, prin intermediul platformei REFIT, de exemplu, și de consolidarea evaluărilor de impact; subliniază necesitatea de a evalua nu numai efectele pe termen scurt, dar și valoarea pe termen lung a legislației, precum și consecințele lipsei legislației; consideră că o legislație mai bună, mai eficientă și mai simplă va reduce sarcinile administrative și va stimula creșterea și crearea locurilor de muncă, asigurând în continuare standarde ridicate de protecție a consumatorilor, a angajaților, a sănătății și a mediului; |
| --- | --- |

16.

ia act de faptul că buna legiferare poate crea avantaje pentru întreprinderi și pentru lucrători deopotrivă și poate facilita promovarea creșterii economice și crearea unor locuri de muncă de calitate în cadrul pieței unice; ia act de Agenda Comisiei pentru o mai bună reglementare, inclusiv de îmbunătățirea implicării părților interesate, prin intermediul platformei REFIT, de exemplu, și de consolidarea evaluărilor de impact; subliniază necesitatea de a evalua nu numai efectele pe termen scurt, dar și valoarea pe termen lung a legislației, precum și consecințele lipsei legislației; consideră că o legislație mai bună, mai eficientă și mai simplă va reduce sarcinile administrative și va stimula creșterea și crearea locurilor de muncă, asigurând în continuare standarde ridicate de protecție a consumatorilor, a angajaților, a sănătății și a mediului;

| 17. | consideră că dezvoltarea în continuare a pieței unice impune eliminarea barierelor comerciale între statele membre; sprijină Declarația europeană privind competitivitatea din februarie 2016, în special angajamentul de a simplifica cadrul de reglementare și de a reduce sarcinile, de a face mai multe pentru a reduce sarcina globală a reglementării în UE, în special asupra IMM și a microîntreprinderilor și de a stabili, acolo unde este posibil, obiective în materie de reducere a sarcinilor în sectoare specifice; recomandă să se înceapă imediat lucrările pentru stabilirea acestor obiective de reducere a sarcinilor; |
| --- | --- |

17.

consideră că dezvoltarea în continuare a pieței unice impune eliminarea barierelor comerciale între statele membre; sprijină Declarația europeană privind competitivitatea din februarie 2016, în special angajamentul de a simplifica cadrul de reglementare și de a reduce sarcinile, de a face mai multe pentru a reduce sarcina globală a reglementării în UE, în special asupra IMM și a microîntreprinderilor și de a stabili, acolo unde este posibil, obiective în materie de reducere a sarcinilor în sectoare specifice; recomandă să se înceapă imediat lucrările pentru stabilirea acestor obiective de reducere a sarcinilor;

| 18. | consideră că, pentru a proteja obiectivele pieței unice și pentru a genera creștere economică și locuri de muncă, UE trebuie să consolideze competitivitatea, în conformitate cu orientările stabilite în Declarația Consiliului European privind competitivitatea; |
| --- | --- |

18.

consideră că, pentru a proteja obiectivele pieței unice și pentru a genera creștere economică și locuri de muncă, UE trebuie să consolideze competitivitatea, în conformitate cu orientările stabilite în Declarația Consiliului European privind competitivitatea;

| 19. | salută hotărârea Comisiei în a trata absența coordonării fiscale la nivelul UE, și în special dificultățile cu care se confruntă IMM ca rezultat al complexității diferitelor reglementări naționale în materie de TVA; își exprimă întregul sprijin pentru Comisie în ceea ce privește reforma TVA; solicită Comisiei să analizeze modul în care pot fi modificate noile norme privind locul de furnizare în ceea ce privește TVA pentru serviciile digitale, astfel încât să se adapteze nevoilor specifice ale întreprinderilor mici și ale microîntreprinderilor; invită Comisia să evalueze fezabilitatea unei mai bune coordonări și, mai ales, posibilitatea unei cote unice de TVA (pentru aceeași categorie de bunuri) în sectorul comerțului electronic; |
| --- | --- |

19.

salută hotărârea Comisiei în a trata absența coordonării fiscale la nivelul UE, și în special dificultățile cu care se confruntă IMM ca rezultat al complexității diferitelor reglementări naționale în materie de TVA; își exprimă întregul sprijin pentru Comisie în ceea ce privește reforma TVA; solicită Comisiei să analizeze modul în care pot fi modificate noile norme privind locul de furnizare în ceea ce privește TVA pentru serviciile digitale, astfel încât să se adapteze nevoilor specifice ale întreprinderilor mici și ale microîntreprinderilor; invită Comisia să evalueze fezabilitatea unei mai bune coordonări și, mai ales, posibilitatea unei cote unice de TVA (pentru aceeași categorie de bunuri) în sectorul comerțului electronic;

| 20. | susține eforturile Comisiei de a asigura echitatea fiscală în Uniunea Europeană și de a combate practicile agresive de planificare fiscală și evaziunea fiscală; invită Comisia să își concentreze eforturile pe introducerea obligației de raportare pentru fiecare țară în parte cu privire la corporațiile transnaționale; |
| --- | --- |

20.

susține eforturile Comisiei de a asigura echitatea fiscală în Uniunea Europeană și de a combate practicile agresive de planificare fiscală și evaziunea fiscală; invită Comisia să își concentreze eforturile pe introducerea obligației de raportare pentru fiecare țară în parte cu privire la corporațiile transnaționale;

| 21. | atrage atenția asupra dificultăților cu care se confruntă întreprinderile, mai ales IMM și întreprinderi nou-lansate, în asigurarea finanțării; subliniază că diferențele dintre factorii externi, precum facilitatea accesului la finanțare, sistemele de impozitare fiscală și normele care reglementează munca dezavantajează IMM între ele; invită Comisia ca, în paralel cu continuarea valorosului sprijin acordat acestora prin Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și programe ca Orizont 2020, COSME și fondurile ESI, să analizeze și alte căi de facilitare a accesului la aceste programe și alte instrumente, mai ales pentru microîntreprinderi, de exemplu prin reducerea perioadelor de cerere de candidaturi la șase luni, prin simplificarea procedurilor aplicabile, precum și prin îmbunătățirea vizibilității finanțărilor europene; salută intenția Comisiei de a utiliza fonduri din programul COSME pentru a finanța campanii de informare care vizează IMM noi și inovatoare; invită toate autoritățile regionale și locale responsabile de sprijinirea întreprinderilor, în special a celor implicate în Rețeaua întreprinderilor europene („Enterprise Europe Network”), să participe la aceste campanii; consideră că simplificarea este factorul principal care permite accesul la finanțare al IMM și al întreprinderilor nou-înființate; invită Comisia să se asigure că inițiativele de finanțare participativă nu sunt obstrucționate de prezența granițelor; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra dificultăților cu care se confruntă întreprinderile, mai ales IMM și întreprinderi nou-lansate, în asigurarea finanțării; subliniază că diferențele dintre factorii externi, precum facilitatea accesului la finanțare, sistemele de impozitare fiscală și normele care reglementează munca dezavantajează IMM între ele; invită Comisia ca, în paralel cu continuarea valorosului sprijin acordat acestora prin Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și programe ca Orizont 2020, COSME și fondurile ESI, să analizeze și alte căi de facilitare a accesului la aceste programe și alte instrumente, mai ales pentru microîntreprinderi, de exemplu prin reducerea perioadelor de cerere de candidaturi la șase luni, prin simplificarea procedurilor aplicabile, precum și prin îmbunătățirea vizibilității finanțărilor europene; salută intenția Comisiei de a utiliza fonduri din programul COSME pentru a finanța campanii de informare care vizează IMM noi și inovatoare; invită toate autoritățile regionale și locale responsabile de sprijinirea întreprinderilor, în special a celor implicate în Rețeaua întreprinderilor europene („Enterprise Europe Network”), să participe la aceste campanii; consideră că simplificarea este factorul principal care permite accesul la finanțare al IMM și al întreprinderilor nou-înființate; invită Comisia să se asigure că inițiativele de finanțare participativă nu sunt obstrucționate de prezența granițelor;

| 22. | invită Comisia să aibă în vedere consolidarea rețelei reprezentanților IMM printr-o serie de acțiuni (cu evitarea birocrației suplimentare) de îmbunătățire a prezenței și a vizibilității acesteia în rândul IMM, a schimburilor de informații între omologi și să prezinte Parlamentului activitățile acestei rețele în fiecare an; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să aibă în vedere consolidarea rețelei reprezentanților IMM printr-o serie de acțiuni (cu evitarea birocrației suplimentare) de îmbunătățire a prezenței și a vizibilității acesteia în rândul IMM, a schimburilor de informații între omologi și să prezinte Parlamentului activitățile acestei rețele în fiecare an;

| 23. | arată că, deși Parlamentul European a adoptat Directiva privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale în februarie 2011, anual, mii de IMM și de întreprinderi nou-înființate din întreaga Europă dau faliment în așteptarea onorării facturilor lor, inclusiv de către administrații publice naționale; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru facilitarea transpunerii și a respectării Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților; solicită totuși statelor membre să aibă în vedere, în cazul transpunerii nesatisfăcătoare a acestei directive, forme de compensare adecvată a întreprinderilor față de care administrațiile publice au datorii, pentru ca acestea să nu fie constrânse să dea faliment din această cauză; |
| --- | --- |

23.

arată că, deși Parlamentul European a adoptat Directiva privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale în februarie 2011, anual, mii de IMM și de întreprinderi nou-înființate din întreaga Europă dau faliment în așteptarea onorării facturilor lor, inclusiv de către administrații publice naționale; invită Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru facilitarea transpunerii și a respectării Directivei privind întârzierea în efectuarea plăților; solicită totuși statelor membre să aibă în vedere, în cazul transpunerii nesatisfăcătoare a acestei directive, forme de compensare adecvată a întreprinderilor față de care administrațiile publice au datorii, pentru ca acestea să nu fie constrânse să dea faliment din această cauză;

| 24. | salută inițiativa legislativă privind insolvența întreprinderilor, care include restructurarea timpurie și „a doua șansă”, care va asigura că statele membre generează un mediu de reglementare care acceptă că uneori se produc și eșecuri și care poate încuraja inovarea, însă reamintește faptul că costurile și consecințele eșecului întreprinderilor îi afectează nu numai pe proprietarul și acționarii acestora, ci și pe creditori și angajați și pe contribuabili; solicită Comisiei să se asigure că această inițiativă va alinia procedurile în materie de insolvență la nivelul UE și va reduce durata și costurile acestora; |
| --- | --- |

24.

salută inițiativa legislativă privind insolvența întreprinderilor, care include restructurarea timpurie și „a doua șansă”, care va asigura că statele membre generează un mediu de reglementare care acceptă că uneori se produc și eșecuri și care poate încuraja inovarea, însă reamintește faptul că costurile și consecințele eșecului întreprinderilor îi afectează nu numai pe proprietarul și acționarii acestora, ci și pe creditori și angajați și pe contribuabili; solicită Comisiei să se asigure că această inițiativă va alinia procedurile în materie de insolvență la nivelul UE și va reduce durata și costurile acestora;

| 25. | regretă faptul că Comisia nu a subliniat suficient rolul specific al meșteșugurilor tradiționale practicate de artizani și de IMM ca o contribuție importantă la competitivitatea și stabilitatea economică în Europa; încurajează Comisia să valorifice pe deplin potențialul digitalizării și inovării în industria producătoare, în special pentru microîntreprinderi, pentru micii producători și pentru întreprinderile nou înființate, dar și pentru regiunile mai puțin industrializate, pentru a contribui la reducerea disparităților regionale și la revitalizarea economiilor locale; consideră că o politică mai puternică privind IMM meșteșugărești trebuie să constituie una dintre prioritățile tuturor instituțiilor europene și ale statelor membre în următorii ani; |
| --- | --- |

25.

regretă faptul că Comisia nu a subliniat suficient rolul specific al meșteșugurilor tradiționale practicate de artizani și de IMM ca o contribuție importantă la competitivitatea și stabilitatea economică în Europa; încurajează Comisia să valorifice pe deplin potențialul digitalizării și inovării în industria producătoare, în special pentru microîntreprinderi, pentru micii producători și pentru întreprinderile nou înființate, dar și pentru regiunile mai puțin industrializate, pentru a contribui la reducerea disparităților regionale și la revitalizarea economiilor locale; consideră că o politică mai puternică privind IMM meșteșugărești trebuie să constituie una dintre prioritățile tuturor instituțiilor europene și ale statelor membre în următorii ani;

| 26. | salută portalul digital unic dezvoltat de Comisie, care ar trebui să se bazeze pe ghișeele unice înființate în temeiul Directivei privind serviciile și să conecteze aceste ghișee la alte rețele similare din cadrul pieței unice; invită Comisia să examineze toate modalitățile de optimă utilizare a portalului digital unic în sensul ajutării întreprinderilor nou-lansate să-și extindă activitatea în Europa, cu o mai bună perspectivă internațională, furnizând informații corecte și clare, în limbi diferite, privind toate procedurile și formalitățile necesare pentru a activa la nivel național sau într-o altă țară membră a UE; îndeamnă Comisia să creeze un punct de intrare unic prin intermediul căruia întreprinderile și consumatorii să aibă acces la toate informațiile legate de piața unică, la asistență, la soluționarea problemelor și la procedurile naționale și de la nivelul UE necesare pentru a desfășura activități la nivel transfrontalier în UE; îndeamnă Comisia să se asigure că acestea sunt rapid implementate; |
| --- | --- |

26.

salută portalul digital unic dezvoltat de Comisie, care ar trebui să se bazeze pe ghișeele unice înființate în temeiul Directivei privind serviciile și să conecteze aceste ghișee la alte rețele similare din cadrul pieței unice; invită Comisia să examineze toate modalitățile de optimă utilizare a portalului digital unic în sensul ajutării întreprinderilor nou-lansate să-și extindă activitatea în Europa, cu o mai bună perspectivă internațională, furnizând informații corecte și clare, în limbi diferite, privind toate procedurile și formalitățile necesare pentru a activa la nivel național sau într-o altă țară membră a UE; îndeamnă Comisia să creeze un punct de intrare unic prin intermediul căruia întreprinderile și consumatorii să aibă acces la toate informațiile legate de piața unică, la asistență, la soluționarea problemelor și la procedurile naționale și de la nivelul UE necesare pentru a desfășura activități la nivel transfrontalier în UE; îndeamnă Comisia să se asigure că acestea sunt rapid implementate;

| 27. | constată că întreprinderile, în special IMM, fie nu cunosc normele aplicabile în alte state membre, fie întâmpină dificultăți în a găsi și a înțelege informațiile privind normele și procedurile aplicabile afacerilor lor; solicită Comisiei să unifice toate portalurile, punctele de acces și site-urile web de informare într-un portal unic, care va oferi IMM și întreprinderilor nou-înființate informații ușor accesibile, astfel încât acestea să poată lua decizii bine informate, să economisească timp și bani; |
| --- | --- |

27.

constată că întreprinderile, în special IMM, fie nu cunosc normele aplicabile în alte state membre, fie întâmpină dificultăți în a găsi și a înțelege informațiile privind normele și procedurile aplicabile afacerilor lor; solicită Comisiei să unifice toate portalurile, punctele de acces și site-urile web de informare într-un portal unic, care va oferi IMM și întreprinderilor nou-înființate informații ușor accesibile, astfel încât acestea să poată lua decizii bine informate, să economisească timp și bani;

| 28. | solicită Comisiei să transforme ghișeele unice dintr-un portal de reglementare într-un sistem de portaluri complete de afaceri online, care să promoveze schimbul periodic de informații de către și între reprezentanții întreprinderilor și care să ajute întreprinderile naționale sau cetățenii să concureze în alte state membre ale UE; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să transforme ghișeele unice dintr-un portal de reglementare într-un sistem de portaluri complete de afaceri online, care să promoveze schimbul periodic de informații de către și între reprezentanții întreprinderilor și care să ajute întreprinderile naționale sau cetățenii să concureze în alte state membre ale UE;

| 29. | reamintește importanța consolidării și a raționalizării instrumentelor existente pe piața unică pentru IMM în vederea simplificării extinderii transfrontaliere a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să pună mai mult accentul pe raționalizarea și îmbunătățirea punctelor de informare despre produse și a ghișeelor unice; |
| --- | --- |

29.

reamintește importanța consolidării și a raționalizării instrumentelor existente pe piața unică pentru IMM în vederea simplificării extinderii transfrontaliere a acestora; îndeamnă Comisia și statele membre să pună mai mult accentul pe raționalizarea și îmbunătățirea punctelor de informare despre produse și a ghișeelor unice;

| 30. | reamintește necesitatea de a oferi consumatorilor un nivel echivalent de protecție, deopotrivă online și offline; subliniază necesitatea ca toți operatorii economici care acționează online și offline pe piața unică să ia toate măsurile rezonabile și adecvate pentru a lupta împotriva contrafacerii, cu scopul de a asigura protecția consumatorilor și siguranța produselor; |
| --- | --- |

30.

reamintește necesitatea de a oferi consumatorilor un nivel echivalent de protecție, deopotrivă online și offline; subliniază necesitatea ca toți operatorii economici care acționează online și offline pe piața unică să ia toate măsurile rezonabile și adecvate pentru a lupta împotriva contrafacerii, cu scopul de a asigura protecția consumatorilor și siguranța produselor;

| 31. | subliniază faptul că economia colaborativă este în creștere rapidă și, deși modifică felul în care numeroase servicii și bunuri sunt furnizate și consumate, poate stimula inovarea și poate aduce beneficii și oportunități suplimentare întreprinderilor și consumatorilor de pe piața unică; evidențiază beneficiile economice, societale și de mediu, precum și problemele puse de economia colaborativă; invită Comisia să coordoneze eforturile statelor membre să găsească soluții legislative pe termen scurt sau lung pentru economia colaborativă; salută Comisia și statele membre să prezinte propuneri de combatere a abuzurilor în domeniul forței de muncă și al fiscalității în economia colaborativă; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că economia colaborativă este în creștere rapidă și, deși modifică felul în care numeroase servicii și bunuri sunt furnizate și consumate, poate stimula inovarea și poate aduce beneficii și oportunități suplimentare întreprinderilor și consumatorilor de pe piața unică; evidențiază beneficiile economice, societale și de mediu, precum și problemele puse de economia colaborativă; invită Comisia să coordoneze eforturile statelor membre să găsească soluții legislative pe termen scurt sau lung pentru economia colaborativă; salută Comisia și statele membre să prezinte propuneri de combatere a abuzurilor în domeniul forței de muncă și al fiscalității în economia colaborativă;

| 32. | salută inițiativa anunțată de Comisie privind economia colaborativă și intenția sa de a analiza agenții economici activi în domeniu și de a clarifica, prin orientări, interacțiunea dintre dispozițiile dreptului existent al UE în ceea ce privește aplicarea și funcționarea modelelor de afaceri ale economiei colaborative; este de părere că o intervenție reglementară în acest domeniu ar trebui să fie caracterizată de o flexibilitate care să permită să fie adaptată și aplicată prompt într-un sector cu evoluție rapidă, care are nevoie de adaptări rapide și eficace; subliniază faptul că standardele existente privind protecția consumatorilor trebuie aplicate și respectate și în economia digitală; solicită Comisiei să asigure cele mai bune condiții posibile pentru dezvoltarea și prosperitatea economiei colaborative; |
| --- | --- |

32.

salută inițiativa anunțată de Comisie privind economia colaborativă și intenția sa de a analiza agenții economici activi în domeniu și de a clarifica, prin orientări, interacțiunea dintre dispozițiile dreptului existent al UE în ceea ce privește aplicarea și funcționarea modelelor de afaceri ale economiei colaborative; este de părere că o intervenție reglementară în acest domeniu ar trebui să fie caracterizată de o flexibilitate care să permită să fie adaptată și aplicată prompt într-un sector cu evoluție rapidă, care are nevoie de adaptări rapide și eficace; subliniază faptul că standardele existente privind protecția consumatorilor trebuie aplicate și respectate și în economia digitală; solicită Comisiei să asigure cele mai bune condiții posibile pentru dezvoltarea și prosperitatea economiei colaborative;

| 33. | subliniază faptul că noile elemente de securitate oferite de economia colaborativă, precum securitatea plăților, geolocalizarea și asigurările, consolidează poziția consumatorilor și, prin urmare, se impune evaluarea domeniilor unde soluțiile ex post ar putea fi mai eficiente decât reglementările ex ante; solicită Comisiei să promoveze în continuare cooperarea public-privat, pentru a aborda barierele existente la nivelul economiei colaborative, în special în ceea ce privește utilizarea sporită a identității digitale pentru a stimula încrederea consumatorilor în tranzacțiile online, dezvoltarea de soluții digitale pentru plata impozitelor, punerea la dispoziție a unor scheme de asigurări transfrontaliere și modernizarea legislației privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că noile elemente de securitate oferite de economia colaborativă, precum securitatea plăților, geolocalizarea și asigurările, consolidează poziția consumatorilor și, prin urmare, se impune evaluarea domeniilor unde soluțiile ex post ar putea fi mai eficiente decât reglementările ex ante; solicită Comisiei să promoveze în continuare cooperarea public-privat, pentru a aborda barierele existente la nivelul economiei colaborative, în special în ceea ce privește utilizarea sporită a identității digitale pentru a stimula încrederea consumatorilor în tranzacțiile online, dezvoltarea de soluții digitale pentru plata impozitelor, punerea la dispoziție a unor scheme de asigurări transfrontaliere și modernizarea legislației privind ocuparea forței de muncă;

| 34. | consideră că în economia colaborativă ar trebui încurajate dezvoltarea de noi modele de afaceri, serviciile inovatoare și utilizarea temporară a activelor, dar bazate, acolo unde este posibil, pe norme similare pentru servicii similare, în vederea salvgardării calității ridicate a serviciilor, indiferent de modul în care sunt organizate accesul și furnizarea acestora, pentru a asigura condiții egale de concurență și siguranța consumatorilor, evitându-se totodată o fragmentare ce ar putea dăuna dezvoltării de noi modele economice; consideră că economia colaborativă poate fi abordată doar în cadrul pieței unice, fragmentarea pieței unice prin reglementări locale sau naționale împiedicând companiile europene din economia colaborativă să își desfășoare activitatea la nivel european; |
| --- | --- |

34.

consideră că în economia colaborativă ar trebui încurajate dezvoltarea de noi modele de afaceri, serviciile inovatoare și utilizarea temporară a activelor, dar bazate, acolo unde este posibil, pe norme similare pentru servicii similare, în vederea salvgardării calității ridicate a serviciilor, indiferent de modul în care sunt organizate accesul și furnizarea acestora, pentru a asigura condiții egale de concurență și siguranța consumatorilor, evitându-se totodată o fragmentare ce ar putea dăuna dezvoltării de noi modele economice; consideră că economia colaborativă poate fi abordată doar în cadrul pieței unice, fragmentarea pieței unice prin reglementări locale sau naționale împiedicând companiile europene din economia colaborativă să își desfășoare activitatea la nivel european;

| 35. | atrage atenția asupra rolului important al standardelor tehnice ale UE de inovare, de competitivitate și de progres pe piața unică; atrage atenția asupra necesității de a dezvolta în continuare și în timp util standardele înalte europene în materie de calitate, interoperabilitate și securitate în sprijinul politicii industriale și de a le promova și la nivel internațional; solicită Comisiei să susțină și să consolideze standardele UE, după cum prevede deja Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 și să eficientizeze și să adapteze cadrul de standardizare, inclusiv prin exploatarea oportunităților oferite de negocierile comerciale internaționale; subliniază faptul că standardele ar trebui stabilite într-o manieră determinată de piață, deschisă, favorabilă incluziunii și competitivă, pentru a fi ușor de pus în aplicare de către IMM și a evita riscul lanțurilor valorice închise, eliminând totodată întârzierile în publicarea acestora; |
| --- | --- |

35.

atrage atenția asupra rolului important al standardelor tehnice ale UE de inovare, de competitivitate și de progres pe piața unică; atrage atenția asupra necesității de a dezvolta în continuare și în timp util standardele înalte europene în materie de calitate, interoperabilitate și securitate în sprijinul politicii industriale și de a le promova și la nivel internațional; solicită Comisiei să susțină și să consolideze standardele UE, după cum prevede deja Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 și să eficientizeze și să adapteze cadrul de standardizare, inclusiv prin exploatarea oportunităților oferite de negocierile comerciale internaționale; subliniază faptul că standardele ar trebui stabilite într-o manieră determinată de piață, deschisă, favorabilă incluziunii și competitivă, pentru a fi ușor de pus în aplicare de către IMM și a evita riscul lanțurilor valorice închise, eliminând totodată întârzierile în publicarea acestora;

| 36. | subliniază rolul important pe care îl joacă sistemul de standardizare în libera circulație a produselor și, tot mai mult, a serviciilor; constată că utilizarea voluntară a standardelor a contribuit la PIB-ul Europei cu valori cuprinse între 0,3 și 1 % și că prezintă beneficii pentru productivitatea muncii; |
| --- | --- |

36.

subliniază rolul important pe care îl joacă sistemul de standardizare în libera circulație a produselor și, tot mai mult, a serviciilor; constată că utilizarea voluntară a standardelor a contribuit la PIB-ul Europei cu valori cuprinse între 0,3 și 1 % și că prezintă beneficii pentru productivitatea muncii;

| 37. | reamintește faptul că marea majoritate a standardelor sunt dezvoltate ca răspuns la o necesitate identificată la nivelul industriei, în baza unei abordări ascendente, pentru a asigura relevanța standardelor pentru piață; sprijină angajamentul prevăzut în strategia privind piața unică de a garanta că Europa rămâne în fruntea procesului de dezvoltare a standardelor la nivel global; încurajează standardizarea compatibilă cu o abordare internațională, fie prin dezvoltarea unor standarde internaționale globale, fie prin recunoașterea standardelor internaționale echivalente acolo unde este cazul; ia act de intenția de stabilire a unui cadru și a unor priorități pentru activitățile de standardizare, sub egida unei inițiative comune privind standardizarea; solicită Comisiei să se asigure că inițiativa comună este în continuare determinată de o astfel de necesitate ascendentă, identificată la nivelul industriei și, ca atare, tratează ca prioritate și transpune doar standardele care răspund nevoilor identificate și își demonstrează relevanța pentru piață, și nu conduce la impunerea unor standarde inutile sau la stabilirea unor cerințe aflate în dezacord cu alte standarde înrudite; |
| --- | --- |

37.

reamintește faptul că marea majoritate a standardelor sunt dezvoltate ca răspuns la o necesitate identificată la nivelul industriei, în baza unei abordări ascendente, pentru a asigura relevanța standardelor pentru piață; sprijină angajamentul prevăzut în strategia privind piața unică de a garanta că Europa rămâne în fruntea procesului de dezvoltare a standardelor la nivel global; încurajează standardizarea compatibilă cu o abordare internațională, fie prin dezvoltarea unor standarde internaționale globale, fie prin recunoașterea standardelor internaționale echivalente acolo unde este cazul; ia act de intenția de stabilire a unui cadru și a unor priorități pentru activitățile de standardizare, sub egida unei inițiative comune privind standardizarea; solicită Comisiei să se asigure că inițiativa comună este în continuare determinată de o astfel de necesitate ascendentă, identificată la nivelul industriei și, ca atare, tratează ca prioritate și transpune doar standardele care răspund nevoilor identificate și își demonstrează relevanța pentru piață, și nu conduce la impunerea unor standarde inutile sau la stabilirea unor cerințe aflate în dezacord cu alte standarde înrudite;

| 38. | ia act de faptul că propunerea referitoare la o inițiativă comună privind standardizarea europeană se va baza pe revizuirea independentă a sistemului european de standardizare, și sprijină obiectivul acesteia, potrivit căruia comunitatea europeană de standardizare trebuie să dezvolte acțiuni care vor îmbunătăți întregul sistem, inclusiv recomandări referitoare la gradul de incluziune și de sprijinire a competitivității întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

38.

ia act de faptul că propunerea referitoare la o inițiativă comună privind standardizarea europeană se va baza pe revizuirea independentă a sistemului european de standardizare, și sprijină obiectivul acesteia, potrivit căruia comunitatea europeană de standardizare trebuie să dezvolte acțiuni care vor îmbunătăți întregul sistem, inclusiv recomandări referitoare la gradul de incluziune și de sprijinire a competitivității întreprinderilor europene;

| 39. | solicită Comisiei ca, în angajamentul său față de organizațiile europene de standardizare (OES), să sprijine OES și autoritățile naționale omoloage ale acestora în eforturile lor de îmbunătățire a gradului de implicare a IMM, atât în cadrul procesului de stabilire a standardelor, cât și în adoptarea standardelor deja stabilite; încurajează totodată Comisia să colaboreze îndeaproape cu OES, cu organismele naționale de standardizare și cu alte instituții, pentru a îmbunătăți transparența procesului de stabilire a standardelor, în punerea în aplicare a angajamentelor prevăzute în programul de lucru pentru standardizarea europeană pentru 2016 și în regulamentul ce stă la baza acestuia; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei ca, în angajamentul său față de organizațiile europene de standardizare (OES), să sprijine OES și autoritățile naționale omoloage ale acestora în eforturile lor de îmbunătățire a gradului de implicare a IMM, atât în cadrul procesului de stabilire a standardelor, cât și în adoptarea standardelor deja stabilite; încurajează totodată Comisia să colaboreze îndeaproape cu OES, cu organismele naționale de standardizare și cu alte instituții, pentru a îmbunătăți transparența procesului de stabilire a standardelor, în punerea în aplicare a angajamentelor prevăzute în programul de lucru pentru standardizarea europeană pentru 2016 și în regulamentul ce stă la baza acestuia;

| 40. | consideră că inițiativele comune ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea continuă a practicilor de lucru, în special prin stabilirea de procese de evaluare a componenței comisiilor tehnice și măsuri de promovare a deschiderii și incluziunii, care să permită unei game variate de actori să contribuie la discuțiile purtate în cadrul comisiilor tehnice; |
| --- | --- |

40.

consideră că inițiativele comune ar trebui să se axeze pe îmbunătățirea continuă a practicilor de lucru, în special prin stabilirea de procese de evaluare a componenței comisiilor tehnice și măsuri de promovare a deschiderii și incluziunii, care să permită unei game variate de actori să contribuie la discuțiile purtate în cadrul comisiilor tehnice;

| 41. | consideră că un mecanism de contestație mai transparent și mai accesibil ar consolida încrederea și ar îmbunătăți procesul de stabilire a standardelor; consideră că, în situațiile în care Comisia a solicitat un standard ca urmare a adoptării legislației de către Uniunea Europeană, comisia competentă a Parlamentului poate juca un rol în evaluarea și în dezbaterile publice în cadrul unui astfel de proces, înainte de a se lua o hotărâre privind obiecția formală, dacă este cazul; evidențiază faptul că, atunci când se stabilesc cererile de standardizare ce vor fi transmise organismelor de standardizare, ar trebui avute în vedere principiile proporționalității și abordării bazate pe riscuri; |
| --- | --- |

41.

consideră că un mecanism de contestație mai transparent și mai accesibil ar consolida încrederea și ar îmbunătăți procesul de stabilire a standardelor; consideră că, în situațiile în care Comisia a solicitat un standard ca urmare a adoptării legislației de către Uniunea Europeană, comisia competentă a Parlamentului poate juca un rol în evaluarea și în dezbaterile publice în cadrul unui astfel de proces, înainte de a se lua o hotărâre privind obiecția formală, dacă este cazul; evidențiază faptul că, atunci când se stabilesc cererile de standardizare ce vor fi transmise organismelor de standardizare, ar trebui avute în vedere principiile proporționalității și abordării bazate pe riscuri;

| 42. | consideră că o mai mare sensibilizare a opiniei publice cu privire la forma inițială a standardelor propuse înainte de aprobarea finală poate crește gradul de responsabilitate și de transparență și poate asigura un proces mai solid, în acord cu bunele practici existente în cadrul comunității europene pentru standardizare; |
| --- | --- |

42.

consideră că o mai mare sensibilizare a opiniei publice cu privire la forma inițială a standardelor propuse înainte de aprobarea finală poate crește gradul de responsabilitate și de transparență și poate asigura un proces mai solid, în acord cu bunele practici existente în cadrul comunității europene pentru standardizare;

| 43. | invită Comisia să raporteze Parlamentului până la finalul anului 2016 cu privire la punerea în aplicare a inițiativei comune privind standardizarea europeană și la progresele realizate în cooperare cu comunitatea europeană de standardizare în ceea ce privește recomandările incluse în programul de lucru anual al Uniunii pentru 2016; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să raporteze Parlamentului până la finalul anului 2016 cu privire la punerea în aplicare a inițiativei comune privind standardizarea europeană și la progresele realizate în cooperare cu comunitatea europeană de standardizare în ceea ce privește recomandările incluse în programul de lucru anual al Uniunii pentru 2016;

| 44. | invită Comisia, care este responsabilă pentru concurența pe piața internă a UE ca, în cooperare cu autoritățile naționale de supraveghere, să asigure condiții de concurență echitabile între concurenții de pe piață; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia, care este responsabilă pentru concurența pe piața internă a UE ca, în cooperare cu autoritățile naționale de supraveghere, să asigure condiții de concurență echitabile între concurenții de pe piață;

| 45. | salută recentele inițiative vizând achiziții publice mai eficiente și transparente, printr-o mai bună utilizare a datelor privind achizițiile și o evaluare voluntară mai riguroasă a achizițiilor în anumite proiecte de infrastructură de mare amploare; invită statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a pune în aplicare aceste inițiative; |
| --- | --- |

45.

salută recentele inițiative vizând achiziții publice mai eficiente și transparente, printr-o mai bună utilizare a datelor privind achizițiile și o evaluare voluntară mai riguroasă a achizițiilor în anumite proiecte de infrastructură de mare amploare; invită statele membre să colaboreze cu Comisia pentru a pune în aplicare aceste inițiative;

| 46. | se așteaptă din partea Comisiei Europene să facă progrese în reforma sistemului de achiziții publice, care a fost inițiată prin directivele adoptate în 2014, continuând în direcția sporirii cererii calificate în domeniul achizițiilor, menită să recompenseze inovarea tehnologică și eficiența energetică; |
| --- | --- |

46.

se așteaptă din partea Comisiei Europene să facă progrese în reforma sistemului de achiziții publice, care a fost inițiată prin directivele adoptate în 2014, continuând în direcția sporirii cererii calificate în domeniul achizițiilor, menită să recompenseze inovarea tehnologică și eficiența energetică;

| 47. | ia act de faptul că noul regim al achizițiilor publice din anul 2014 este mai puțin greoi și include norme mai flexibile pentru a sprijini mai bine alte politici din sectorul public, precum și statele membre sau întreprinderile specializate locale; subliniază că în sectorul achizițiilor publice din statele membre încă se înregistrează cazuri semnificative de ineficiență care limitează expansiunea transfrontalieră și creșterea economică pe piețele interne; |
| --- | --- |

47.

ia act de faptul că noul regim al achizițiilor publice din anul 2014 este mai puțin greoi și include norme mai flexibile pentru a sprijini mai bine alte politici din sectorul public, precum și statele membre sau întreprinderile specializate locale; subliniază că în sectorul achizițiilor publice din statele membre încă se înregistrează cazuri semnificative de ineficiență care limitează expansiunea transfrontalieră și creșterea economică pe piețele interne;

| 48. | salută, în principiu, inițiativele anunțate de Comisie privind creșterea transparenței, a eficienței și a răspunderii în atribuirea contractelor de achiziții publice; subliniază, totuși, faptul că transpunerea și punerea în aplicare a noilor directive ale UE ar trebui să aibă prioritate față de introducerea unor noi instrumente, precum registrul contractelor; subliniază în această privință că eventualele instrumente de analiză a datelor nu trebuie să conducă la cerințe de raportare noi sau suplimentare; reamintește că un mecanism de evaluare ex-ante ar trebui să fie exclusiv voluntar pentru proiectele de infrastructură de anvergură; |
| --- | --- |

48.

salută, în principiu, inițiativele anunțate de Comisie privind creșterea transparenței, a eficienței și a răspunderii în atribuirea contractelor de achiziții publice; subliniază, totuși, faptul că transpunerea și punerea în aplicare a noilor directive ale UE ar trebui să aibă prioritate față de introducerea unor noi instrumente, precum registrul contractelor; subliniază în această privință că eventualele instrumente de analiză a datelor nu trebuie să conducă la cerințe de raportare noi sau suplimentare; reamintește că un mecanism de evaluare ex-ante ar trebui să fie exclusiv voluntar pentru proiectele de infrastructură de anvergură;

| 49. | subliniază necesitatea unui sistem de achiziții publice complet electronic; subliniază necesitatea punerii rapide și cuprinzătoare în aplicare a Directivei privind achizițiile publice în ansamblul său; evidențiază nevoia unei utilizări pe scară mai largă a achizițiilor publice electronice în vederea deschiderii piețelor pentru IMM; |
| --- | --- |

49.

subliniază necesitatea unui sistem de achiziții publice complet electronic; subliniază necesitatea punerii rapide și cuprinzătoare în aplicare a Directivei privind achizițiile publice în ansamblul său; evidențiază nevoia unei utilizări pe scară mai largă a achizițiilor publice electronice în vederea deschiderii piețelor pentru IMM;

| 50. | subliniază importanța unui brevet unitar; sprijină intenția Comisiei de a elimina incertitudinile cu privire la modul în care brevetul unitar va coexista cu brevetele naționale și cu certificatele suplimentare de protecție (CSP), precum și posibila creare a unor certificate suplimentare de protecție unitare, ținând cont de sănătatea publică și de interesele pacienților; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța unui brevet unitar; sprijină intenția Comisiei de a elimina incertitudinile cu privire la modul în care brevetul unitar va coexista cu brevetele naționale și cu certificatele suplimentare de protecție (CSP), precum și posibila creare a unor certificate suplimentare de protecție unitare, ținând cont de sănătatea publică și de interesele pacienților;

| 51. | îndeamnă Comisia să introducă și să pună în aplicare înainte de 2019 o eliminare a CSP în sectorul de producție, pentru a crește competitivitatea industriei europene a medicamentelor generice și biosimilare într-un mediu global, precum și pentru a menține și a crea locuri de muncă suplimentare și creștere în UE, fără a submina exclusivitatea comercială acordată în cadrul regimului CSP pe piețele protejate; consideră că astfel de dispoziții ar putea avea un impact pozitiv asupra accesului la medicamente de calitate în țările în curs de dezvoltare și în țările cel mai puțin dezvoltate, ar contribui la evitarea externalizării producției; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă Comisia să introducă și să pună în aplicare înainte de 2019 o eliminare a CSP în sectorul de producție, pentru a crește competitivitatea industriei europene a medicamentelor generice și biosimilare într-un mediu global, precum și pentru a menține și a crea locuri de muncă suplimentare și creștere în UE, fără a submina exclusivitatea comercială acordată în cadrul regimului CSP pe piețele protejate; consideră că astfel de dispoziții ar putea avea un impact pozitiv asupra accesului la medicamente de calitate în țările în curs de dezvoltare și în țările cel mai puțin dezvoltate, ar contribui la evitarea externalizării producției;

| 52. | solicită măsuri de facilitare a accesului la un sistem european de brevete pentru toate microîntreprinderile, IMM și cele nou-lansate ce doresc să utilizeze brevetul european cu efect unitar pentru inovarea produselor și a proceselor lor, inclusiv printr-o reducere specifică a nivelului taxelor de postulare sau reînnoire sau prin acordarea de facilități în ceea ce privește traducerile; subliniază importanța brevetelor esențiale pentru standarde și a soluțiilor inovatoare cu licență deschisă, uneori mai adaptate pentru stimularea inovării; subliniază importanța acordurilor de autorizare a brevetelor, în limita dreptului UE în materie de concurență, în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii (FRAND), pentru a menține stimulentele în domeniul C&D și al standardizării, pentru a sprijini inovarea și a asigura condiții corecte de acordare a licențelor; |
| --- | --- |

52.

solicită măsuri de facilitare a accesului la un sistem european de brevete pentru toate microîntreprinderile, IMM și cele nou-lansate ce doresc să utilizeze brevetul european cu efect unitar pentru inovarea produselor și a proceselor lor, inclusiv printr-o reducere specifică a nivelului taxelor de postulare sau reînnoire sau prin acordarea de facilități în ceea ce privește traducerile; subliniază importanța brevetelor esențiale pentru standarde și a soluțiilor inovatoare cu licență deschisă, uneori mai adaptate pentru stimularea inovării; subliniază importanța acordurilor de autorizare a brevetelor, în limita dreptului UE în materie de concurență, în condiții echitabile, rezonabile și nediscriminatorii (FRAND), pentru a menține stimulentele în domeniul C&D și al standardizării, pentru a sprijini inovarea și a asigura condiții corecte de acordare a licențelor;

| 53. | solicită Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere legislativă pentru un sistem european unic privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele neagricole în UE, astfel cum Parlamentul a solicitat și în trecut, cu scopul de a institui un sistem european unic, care să pună astfel capăt unei situații inadecvate și extrem de fragmentate în Europa și care să genereze numeroase efecte pozitive variate pentru cetățeni, consumatori, producători și întregul angrenaj economic și social european; subliniază că acest instrument ar oferi posibilitatea de a sublinia valoarea adăugată în cazul numeroaselor produse locale, cu evidente beneficii pentru producători, pentru regiunile respective și pentru gradul de conștientizare al consumatorului; |
| --- | --- |

53.

solicită Comisiei să prezinte fără întârziere o propunere legislativă pentru un sistem european unic privind protecția indicațiilor geografice pentru produsele neagricole în UE, astfel cum Parlamentul a solicitat și în trecut, cu scopul de a institui un sistem european unic, care să pună astfel capăt unei situații inadecvate și extrem de fragmentate în Europa și care să genereze numeroase efecte pozitive variate pentru cetățeni, consumatori, producători și întregul angrenaj economic și social european; subliniază că acest instrument ar oferi posibilitatea de a sublinia valoarea adăugată în cazul numeroaselor produse locale, cu evidente beneficii pentru producători, pentru regiunile respective și pentru gradul de conștientizare al consumatorului;

| 54. | observă că în majoritatea statelor membre ale UE este insuficient folosit potențialul parteneriatului public-privat; solicită armonizarea normelor cadru referitoare la parteneriatul public-privat în statele membre, diseminarea bunelor practici și promovarea acestui model; |
| --- | --- |

54.

observă că în majoritatea statelor membre ale UE este insuficient folosit potențialul parteneriatului public-privat; solicită armonizarea normelor cadru referitoare la parteneriatul public-privat în statele membre, diseminarea bunelor practici și promovarea acestui model;

| 55. | invită statele membre să creeze structuri pentru a consilia și a asista lucrătorii transfrontalieri în ceea ce privește consecințele economice și sociale ale muncii într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

55.

invită statele membre să creeze structuri pentru a consilia și a asista lucrătorii transfrontalieri în ceea ce privește consecințele economice și sociale ale muncii într-un alt stat membru;

| 56. | constată că aprofundarea pieței unice și a pieței unice digitale poate aduce cu sine noi oportunități și provocări și va ridica probleme din perspectiva competențelor, noilor forme de încadrare în muncă, de structuri financiare, de protecție socială, precum și de sănătate și securitate în muncă, care vor trebui soluționate în totalitate și care trebuie să aducă beneficii deopotrivă lucrătorilor, întreprinderilor și consumatorilor; |
| --- | --- |

56.

constată că aprofundarea pieței unice și a pieței unice digitale poate aduce cu sine noi oportunități și provocări și va ridica probleme din perspectiva competențelor, noilor forme de încadrare în muncă, de structuri financiare, de protecție socială, precum și de sănătate și securitate în muncă, care vor trebui soluționate în totalitate și care trebuie să aducă beneficii deopotrivă lucrătorilor, întreprinderilor și consumatorilor;

| 57. | regretă că strategia privind piața unică nu acordă o atenție deosebită neconcordanței competențelor, care rămâne un obstacol în calea creșterii pieței unice; ia act cu preocupare de faptul că 40 %-47 % din populația UE nu are competențe digitale suficiente și că cererea de angajați cu competențe digitale crește cu 4 % pe an, în timp ce cheltuielile publice privind educația au cunoscut o scădere de 3,2 % din 2010, ceea ce constituie o amenințare la adresa poziției competitive a UE pe termen mediu și a capacității de inserție profesională a forței sale de muncă; încurajează statele membre să investească în educația digitală și în dezvoltarea competențelor; |
| --- | --- |

57.

regretă că strategia privind piața unică nu acordă o atenție deosebită neconcordanței competențelor, care rămâne un obstacol în calea creșterii pieței unice; ia act cu preocupare de faptul că 40 %-47 % din populația UE nu are competențe digitale suficiente și că cererea de angajați cu competențe digitale crește cu 4 % pe an, în timp ce cheltuielile publice privind educația au cunoscut o scădere de 3,2 % din 2010, ceea ce constituie o amenințare la adresa poziției competitive a UE pe termen mediu și a capacității de inserție profesională a forței sale de muncă; încurajează statele membre să investească în educația digitală și în dezvoltarea competențelor;

| 58. | ia act de obiectivele pachetului privind mobilitatea forței de muncă de a contribui la o piață unică mai extinsă și mai echitabilă; subliniază, cu toate acestea, că este important să se asigure că măsurile incluse în acest pachet sunt proporționale și iau în considerare consecințele unei mobilități intense către anumite regiuni; |
| --- | --- |

58.

ia act de obiectivele pachetului privind mobilitatea forței de muncă de a contribui la o piață unică mai extinsă și mai echitabilă; subliniază, cu toate acestea, că este important să se asigure că măsurile incluse în acest pachet sunt proporționale și iau în considerare consecințele unei mobilități intense către anumite regiuni;

| 59. | subliniază sprijinul acordat de Comisie sistemelor de învățământ dual, care, pe lângă facilitarea dezvoltării personale, contribuie la corelarea competențelor și a calificărilor lucrătorilor europeni cu nevoile reale ale pieței muncii; subliniază că este important să se asigure faptul că strategia nu subminează în niciun fel sistemele de învățământ dual, garantând totodată calitatea uceniciilor și, în special, protecția ocupării forței de muncă; subliniază rolul important al partenerilor sociali în dezvoltarea sistemelor de învățământ duale; consideră că, deși un sistem de învățământ dual utilizat într-un stat membru nu poate fi pur și simplu copiat de alt stat membru, ar trebui să existe un accent european asupra corelării strânse a învățământului dual cu ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

59.

subliniază sprijinul acordat de Comisie sistemelor de învățământ dual, care, pe lângă facilitarea dezvoltării personale, contribuie la corelarea competențelor și a calificărilor lucrătorilor europeni cu nevoile reale ale pieței muncii; subliniază că este important să se asigure faptul că strategia nu subminează în niciun fel sistemele de învățământ dual, garantând totodată calitatea uceniciilor și, în special, protecția ocupării forței de muncă; subliniază rolul important al partenerilor sociali în dezvoltarea sistemelor de învățământ duale; consideră că, deși un sistem de învățământ dual utilizat într-un stat membru nu poate fi pur și simplu copiat de alt stat membru, ar trebui să existe un accent european asupra corelării strânse a învățământului dual cu ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

| 60. | sprijină măsurile destinate eliminării lacunelor din legislația UE în materie de combatere a discriminării în domeniul ocupării forței de muncă, în special în ceea ce privește persoanele cu dizabilități; susține, în plus, punerea fără întârziere în aplicare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

60.

sprijină măsurile destinate eliminării lacunelor din legislația UE în materie de combatere a discriminării în domeniul ocupării forței de muncă, în special în ceea ce privește persoanele cu dizabilități; susține, în plus, punerea fără întârziere în aplicare a Directivei 2000/78/CE a Consiliului de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă;

| 61. | salută crearea unei platforme de combatere a muncii nedeclarate și încurajează statele membre și partenerii sociali, în special, să o utilizeze cu toată încrederea pentru a combate într-un mod mai eficace munca nedeclarată și falșii liber profesioniști; |
| --- | --- |

61.

salută crearea unei platforme de combatere a muncii nedeclarate și încurajează statele membre și partenerii sociali, în special, să o utilizeze cu toată încrederea pentru a combate într-un mod mai eficace munca nedeclarată și falșii liber profesioniști;

| 62. | insistă asupra faptului că, pentru a valorifica oportunitatea digitalizării locurilor de muncă, sunt necesare acorduri sigure privind programul de lucru flexibil, condiții sigure de muncă, protecție socială și facilitarea „muncii inteligente” pentru a îmbunătăți productivitatea și echilibrul între viața privată și cea profesională; subliniază importanța trecerii la tehnologia digitală pentru a le oferi zonelor rurale posibilitatea de a beneficia de numeroasele oportunități oferite de agenda digitală, de exemplu, prin dezvoltarea muncii la distanță; |
| --- | --- |

62.

insistă asupra faptului că, pentru a valorifica oportunitatea digitalizării locurilor de muncă, sunt necesare acorduri sigure privind programul de lucru flexibil, condiții sigure de muncă, protecție socială și facilitarea „muncii inteligente” pentru a îmbunătăți productivitatea și echilibrul între viața privată și cea profesională; subliniază importanța trecerii la tehnologia digitală pentru a le oferi zonelor rurale posibilitatea de a beneficia de numeroasele oportunități oferite de agenda digitală, de exemplu, prin dezvoltarea muncii la distanță;

| 63. | subliniază importanța unor parteneri sociali puternici și independenți și a unui dialog social eficient; subliniază nevoia de a implica partenerii sociali, după caz, în activitățile privind posibilele reforme naționale în domeniul profesiilor reglementate; |
| --- | --- |

63.

subliniază importanța unor parteneri sociali puternici și independenți și a unui dialog social eficient; subliniază nevoia de a implica partenerii sociali, după caz, în activitățile privind posibilele reforme naționale în domeniul profesiilor reglementate;

| 64. | subliniază importanța unui dialog social despre oportunitățile și schimbările create de piață unică în domeniul ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

64.

subliniază importanța unui dialog social despre oportunitățile și schimbările create de piață unică în domeniul ocupării forței de muncă.

O piață unică mai aprofundată

| 65. | solicită Comisiei să își aprofundeze lucrările în sensul punerii în aplicare; subliniază că numeroase măsuri au fost deja adoptate, dar nu sunt încă puse în aplicare în mod corespunzător, subminând astfel condițiile de concurență echitabile pe piața unică; subliniază totodată că, potrivit datelor furnizate de Comisie la mijlocul lui 2015, circa 1 090 de acțiuni de constatare a neîndeplinirii obligațiilor erau pendinte în domenii ale pieței unice; invită Comisia să asigure cu prioritate coordonarea administrativă, cooperarea și respectarea legislației la toate nivelurile (UE, între statele membre și autoritățile naționale, locale și regionale), în vederea îmbunătățirii transpunerii, a aplicării și a respectării legislației privind piața unică, prin adoptarea de acțiuni de punere în aplicare bine orientate, bazate pe criterii transparente și obiective, garantând abordarea situațiilor de bariere nejustificate sau disproporționate cu cea mai mare relevanță economică; consideră că, în ceea ce privește măsurile naționale sau punerea în aplicare, intervenția timpurie poate fi mai eficace și poate genera rezultate mai bune decât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; cu toate acestea, subliniază că, dacă procedura de intervenție timpurie nu generează rezultate, Comisia trebuie să folosească toate măsurile pe care le are la dispoziție, inclusiv procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura punerea în aplicare pe deplin a legislației privind piața unică; |
| --- | --- |

65.

solicită Comisiei să își aprofundeze lucrările în sensul punerii în aplicare; subliniază că numeroase măsuri au fost deja adoptate, dar nu sunt încă puse în aplicare în mod corespunzător, subminând astfel condițiile de concurență echitabile pe piața unică; subliniază totodată că, potrivit datelor furnizate de Comisie la mijlocul lui 2015, circa 1 090 de acțiuni de constatare a neîndeplinirii obligațiilor erau pendinte în domenii ale pieței unice; invită Comisia să asigure cu prioritate coordonarea administrativă, cooperarea și respectarea legislației la toate nivelurile (UE, între statele membre și autoritățile naționale, locale și regionale), în vederea îmbunătățirii transpunerii, a aplicării și a respectării legislației privind piața unică, prin adoptarea de acțiuni de punere în aplicare bine orientate, bazate pe criterii transparente și obiective, garantând abordarea situațiilor de bariere nejustificate sau disproporționate cu cea mai mare relevanță economică; consideră că, în ceea ce privește măsurile naționale sau punerea în aplicare, intervenția timpurie poate fi mai eficace și poate genera rezultate mai bune decât procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; cu toate acestea, subliniază că, dacă procedura de intervenție timpurie nu generează rezultate, Comisia trebuie să folosească toate măsurile pe care le are la dispoziție, inclusiv procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, pentru a asigura punerea în aplicare pe deplin a legislației privind piața unică;

| 66. | salută intenția exprimată în strategie de creare a unei culturi a conformității și de practicare în continuare a unei politici de toleranță zero pentru încălcările reglementărilor privind piața unică; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze dacă atribuțiile Comisiei în baza procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor nu ar trebui aliniate cu cele pe care le are aceasta în baza politicii privind concurența; |
| --- | --- |

66.

salută intenția exprimată în strategie de creare a unei culturi a conformității și de practicare în continuare a unei politici de toleranță zero pentru încălcările reglementărilor privind piața unică; solicită Comisiei și statelor membre să analizeze dacă atribuțiile Comisiei în baza procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor nu ar trebui aliniate cu cele pe care le are aceasta în baza politicii privind concurența;

| 67. | invită Comisia să sprijine în continuare statele membre în dezvoltarea unei culturi puternice a conformității, inclusiv prin promovarea și extinderea sistemului de informare al pieței interne (IMI), prin elaborarea de planuri de transpunere a importantelor inițiative legislative recente și prin organizarea de consultări privind conformitatea cu statele membre și de cursuri de formare pentru funcționarii publici naționali responsabili cu punerea în aplicare și prin stimularea unei coordonări mai eficiente între autoritățile naționale de reglementare; solicită statelor membre să se angajeze pe deplin să pună în aplicare legislația UE și să asigure respectarea acesteia, precum și să aplice principiul recunoașterii reciproce; subliniază că o aplicare corectă a legislației și o mai bună legiferare sunt indispensabile, ținând seama de fragmentarea pieței unice care creează bariere în activitățile economice și în alegerea consumatorilor, și ar trebui să vizeze toate sectoarele economiei și legislația în vigoare și viitoare; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să sprijine în continuare statele membre în dezvoltarea unei culturi puternice a conformității, inclusiv prin promovarea și extinderea sistemului de informare al pieței interne (IMI), prin elaborarea de planuri de transpunere a importantelor inițiative legislative recente și prin organizarea de consultări privind conformitatea cu statele membre și de cursuri de formare pentru funcționarii publici naționali responsabili cu punerea în aplicare și prin stimularea unei coordonări mai eficiente între autoritățile naționale de reglementare; solicită statelor membre să se angajeze pe deplin să pună în aplicare legislația UE și să asigure respectarea acesteia, precum și să aplice principiul recunoașterii reciproce; subliniază că o aplicare corectă a legislației și o mai bună legiferare sunt indispensabile, ținând seama de fragmentarea pieței unice care creează bariere în activitățile economice și în alegerea consumatorilor, și ar trebui să vizeze toate sectoarele economiei și legislația în vigoare și viitoare;

| 68. | solicită Comisiei și statelor membre să analizeze restricțiile inutile de pe piața unică, care nu sunt justificate de rațiuni imperative legate de interesul public, să prezinte propuneri de depășire a acestor provocări atunci când este necesar și să prezinte un raport relevant în acest sens în 2017; |
| --- | --- |

68.

solicită Comisiei și statelor membre să analizeze restricțiile inutile de pe piața unică, care nu sunt justificate de rațiuni imperative legate de interesul public, să prezinte propuneri de depășire a acestor provocări atunci când este necesar și să prezinte un raport relevant în acest sens în 2017;

| 69. | solicită statelor membre să transpună normele privind piața internă într-un mod coerent și consecvent și să pună în aplicare pe deplin și în mod corect normele și legislația în domeniul pieței interne; subliniază faptul că cerințele pentru teste și înregistrări suplimentare, nerecunoașterea certificatelor și a standardelor, constrângerile teritoriale legate de aprovizionare și măsurile similare creează costuri suplimentare pentru consumatori și pentru comercianții cu amănuntul, împiedicându-i astfel pe cetățenii europeni să beneficieze pe deplin de piața unică; de asemenea, pentru a asigura o mai bună guvernanță, solicită Comisiei să aplice o politică adecvată în cazul statelor membre care nu aplică în mod corespunzător normele pieței interne și, după caz, să realizeze acest lucru prin proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, recurgând la procedura accelerată; |
| --- | --- |

69.

solicită statelor membre să transpună normele privind piața internă într-un mod coerent și consecvent și să pună în aplicare pe deplin și în mod corect normele și legislația în domeniul pieței interne; subliniază faptul că cerințele pentru teste și înregistrări suplimentare, nerecunoașterea certificatelor și a standardelor, constrângerile teritoriale legate de aprovizionare și măsurile similare creează costuri suplimentare pentru consumatori și pentru comercianții cu amănuntul, împiedicându-i astfel pe cetățenii europeni să beneficieze pe deplin de piața unică; de asemenea, pentru a asigura o mai bună guvernanță, solicită Comisiei să aplice o politică adecvată în cazul statelor membre care nu aplică în mod corespunzător normele pieței interne și, după caz, să realizeze acest lucru prin proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, recurgând la procedura accelerată;

| 70. | constată că aplicarea uniformă și consecventă și punerea în aplicare corespunzătoare a normelor UE, împreună cu monitorizarea regulată și evaluarea pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi, standardizarea și partajarea de bune practici sunt imperios necesare pentru a realiza o punere în aplicare mai omogenă a legislației existente privind piața unică; prin urmare, reamintește necesitatea de a transpune și de a pune în aplicare pe deplin și riguros normele europene privind funcționarea pieței unice în toate statele membre; |
| --- | --- |

70.

constată că aplicarea uniformă și consecventă și punerea în aplicare corespunzătoare a normelor UE, împreună cu monitorizarea regulată și evaluarea pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi, standardizarea și partajarea de bune practici sunt imperios necesare pentru a realiza o punere în aplicare mai omogenă a legislației existente privind piața unică; prin urmare, reamintește necesitatea de a transpune și de a pune în aplicare pe deplin și riguros normele europene privind funcționarea pieței unice în toate statele membre;

| 71. | solicită Comisiei să își intensifice eforturile în vederea identificării timpurii a posibilelor încălcări ale dreptului UE de către statele membre și să ia o poziție fermă împotriva oricăror măsuri legislative adoptate sau aflate în discuție în parlamentele naționale care ar putea adânci fragmentarea pieței unice; |
| --- | --- |

71.

solicită Comisiei să își intensifice eforturile în vederea identificării timpurii a posibilelor încălcări ale dreptului UE de către statele membre și să ia o poziție fermă împotriva oricăror măsuri legislative adoptate sau aflate în discuție în parlamentele naționale care ar putea adânci fragmentarea pieței unice;

| 72. | evidențiază faptul că angajamentul și disponibilitatea statelor membre de a pune în aplicare în mod corespunzător dreptul UE sunt esențiale pentru succesul pieței unice; solicită statelor membre să elimine barierele nejustificate și disproporționate de la nivelul pieței unice și să se abțină de la măsuri discriminatorii și protecționiste pentru stimularea locurilor de muncă, a creșterii și a competitivității; |
| --- | --- |

72.

evidențiază faptul că angajamentul și disponibilitatea statelor membre de a pune în aplicare în mod corespunzător dreptul UE sunt esențiale pentru succesul pieței unice; solicită statelor membre să elimine barierele nejustificate și disproporționate de la nivelul pieței unice și să se abțină de la măsuri discriminatorii și protecționiste pentru stimularea locurilor de muncă, a creșterii și a competitivității;

| 73. | arată că statele membre joacă un rol esențial în buna guvernare și în funcționarea corespunzătoare a pieței interne și că, prin urmare, acestea trebuie să exercite în comun o asumare și o gestionare proactivă a pieței unice, generând un nou avânt politic prin rapoarte consolidate privind starea de viabilitate pe piața unică, prin discuții regulate și tematice în cadrul întrunirilor Consiliului Competitivitate, prin întâlniri anuale dedicate ale Consiliului European și prin includerea pieței unice ca pilon de guvernanță în Semestrul european; |
| --- | --- |

73.

arată că statele membre joacă un rol esențial în buna guvernare și în funcționarea corespunzătoare a pieței interne și că, prin urmare, acestea trebuie să exercite în comun o asumare și o gestionare proactivă a pieței unice, generând un nou avânt politic prin rapoarte consolidate privind starea de viabilitate pe piața unică, prin discuții regulate și tematice în cadrul întrunirilor Consiliului Competitivitate, prin întâlniri anuale dedicate ale Consiliului European și prin includerea pieței unice ca pilon de guvernanță în Semestrul european;

| 74. | reiterează faptul că UE și-ar putea crea pe baze științifice propriul set de indicatori independenți privind gradul de integrare a pieței unice, care ar fi publicați în cadrul Analizei anuale creșterii, și solicită adoptarea unui document strategic al președinților organismelor UE, un raport al celor cinci președinți care să descrie calea către o piață unică reală; |
| --- | --- |

74.

reiterează faptul că UE și-ar putea crea pe baze științifice propriul set de indicatori independenți privind gradul de integrare a pieței unice, care ar fi publicați în cadrul Analizei anuale creșterii, și solicită adoptarea unui document strategic al președinților organismelor UE, un raport al celor cinci președinți care să descrie calea către o piață unică reală;

| 75. | subliniază faptul că Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor a Parlamentului trebuie să își consolideze legăturile cu parlamentele naționale, pentru a coordona și a aborda probleme legate de transpunerea și punerea în aplicare a normelor privind piața unică; |
| --- | --- |

75.

subliniază faptul că Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor a Parlamentului trebuie să își consolideze legăturile cu parlamentele naționale, pentru a coordona și a aborda probleme legate de transpunerea și punerea în aplicare a normelor privind piața unică;

| 76. | subliniază că este necesară consolidarea rețelei SOLVIT, în special prin extinderea interacțiunii între SOLVIT, CHAP și UE Pilot și Rețeaua întreprinderilor europene pentru raționalizarea cadrului mai larg al procedurilor de reclamații în UE, precum și conștientizarea prezenței acesteia de către cetățeni și IMM și a rolului său în soluționarea problemelor de interpretare relative la piața unică; consideră că datele referitoare la aspectele asociate rețelei SOLVIT ar trebui luate în calcul atunci când Comisia analizează modalitățile de identificare a priorităților pentru acțiunile de punere în aplicare; solicită Comisiei să își consolideze eforturile pentru a ajuta statele membre să rezolve cazurile cele mai problematice; solicită statelor membre să își doteze și să își poziționeze în mod corespunzător centrele naționale SOLVIT, pentru ca acestea să își poată îndeplini rolul; |
| --- | --- |

76.

subliniază că este necesară consolidarea rețelei SOLVIT, în special prin extinderea interacțiunii între SOLVIT, CHAP și UE Pilot și Rețeaua întreprinderilor europene pentru raționalizarea cadrului mai larg al procedurilor de reclamații în UE, precum și conștientizarea prezenței acesteia de către cetățeni și IMM și a rolului său în soluționarea problemelor de interpretare relative la piața unică; consideră că datele referitoare la aspectele asociate rețelei SOLVIT ar trebui luate în calcul atunci când Comisia analizează modalitățile de identificare a priorităților pentru acțiunile de punere în aplicare; solicită Comisiei să își consolideze eforturile pentru a ajuta statele membre să rezolve cazurile cele mai problematice; solicită statelor membre să își doteze și să își poziționeze în mod corespunzător centrele naționale SOLVIT, pentru ca acestea să își poată îndeplini rolul;

| 77. | evidențiază faptul că transparența normelor naționale este un instrument vital pentru facilitarea comerțului transfrontalier pe piața unică și ajută la identificarea barierelor netarifare; încurajează statele membre să faciliteze accesul online și în mai multe limbi la normele lor, în interesul dezvoltării comerțului, ceea ce va fi în beneficiul tuturor; |
| --- | --- |

77.

evidențiază faptul că transparența normelor naționale este un instrument vital pentru facilitarea comerțului transfrontalier pe piața unică și ajută la identificarea barierelor netarifare; încurajează statele membre să faciliteze accesul online și în mai multe limbi la normele lor, în interesul dezvoltării comerțului, ceea ce va fi în beneficiul tuturor;

| 78. | remarcă importanța promovării mobilității prin formare profesională, ucenicii, competențe și capacitatea de inserție a forței de muncă prin programe precum Erasmus+ și EURES care oferă posibilitatea unor milioane de lucrători UE să dobândească o experiență relevantă; |
| --- | --- |

78.

remarcă importanța promovării mobilității prin formare profesională, ucenicii, competențe și capacitatea de inserție a forței de muncă prin programe precum Erasmus+ și EURES care oferă posibilitatea unor milioane de lucrători UE să dobândească o experiență relevantă;

| 79. | regretă faptul că principiul recunoașterii reciproce nu este aplicat în mod corespunzător de numeroase state membre; anticipează propunerea Comisiei, din acest punct de vedere, ca element de consolidare a pieței unice a bunurilor, de îmbunătățire a recunoașterii reciproce prin măsuri de popularizare și de asigurare a unei mai bune aplicări și respectări a principiului recunoașterii reciproce și prin revizuirea Regulamentului privind recunoașterea reciprocă, printre altele în scopul îmbunătățirii instrumentelor de soluționare a litigiilor legate de implementarea sau aplicarea necorespunzătoare a principiului recunoașterii reciproce; evidențiază faptul că, dacă principiul recunoașterii reciproce ar fi aplicat în mod corespunzător de autoritățile competente din întreaga UE, întreprinderile ar putea să se axeze strict pe activitatea curentă și pe a stimula creșterea economică a UE, în loc să se străduiască să depășească diferitele obstacole impuse de nerespectarea recunoașterii reciproce de către statele membre; |
| --- | --- |

79.

regretă faptul că principiul recunoașterii reciproce nu este aplicat în mod corespunzător de numeroase state membre; anticipează propunerea Comisiei, din acest punct de vedere, ca element de consolidare a pieței unice a bunurilor, de îmbunătățire a recunoașterii reciproce prin măsuri de popularizare și de asigurare a unei mai bune aplicări și respectări a principiului recunoașterii reciproce și prin revizuirea Regulamentului privind recunoașterea reciprocă, printre altele în scopul îmbunătățirii instrumentelor de soluționare a litigiilor legate de implementarea sau aplicarea necorespunzătoare a principiului recunoașterii reciproce; evidențiază faptul că, dacă principiul recunoașterii reciproce ar fi aplicat în mod corespunzător de autoritățile competente din întreaga UE, întreprinderile ar putea să se axeze strict pe activitatea curentă și pe a stimula creșterea economică a UE, în loc să se străduiască să depășească diferitele obstacole impuse de nerespectarea recunoașterii reciproce de către statele membre;

| 80. | consideră, în plus, că Comisia ar trebui să fie mai proactivă în identificarea sectoarelor cu un potențial ridicat pentru comerțul transfrontalier și digitalizare și în care s-ar putea aplica principiul recunoașterii reciproce; |
| --- | --- |

80.

consideră, în plus, că Comisia ar trebui să fie mai proactivă în identificarea sectoarelor cu un potențial ridicat pentru comerțul transfrontalier și digitalizare și în care s-ar putea aplica principiul recunoașterii reciproce;

| 81. | solicită Comisiei să clarifice în ce fel ar funcționa instrumentele propuse de informare privind piața și care este temeiul juridic al acestor instrumente; |
| --- | --- |

81.

solicită Comisiei să clarifice în ce fel ar funcționa instrumentele propuse de informare privind piața și care este temeiul juridic al acestor instrumente;

| 82. | își reiterează apelul pentru o adoptare rapidă a pachetului de acte legislative privind siguranța produselor și supravegherea pieței de către Consiliu și solicită Comisiei să își asume pe deplin rolul de mediere a unei soluții în acest context; subliniază importanța unei informări adecvate cu privire la produsele destinate vânzării cu amănuntul, în special a indicației țării de origine, element esențial pentru protejarea consumatorilor și pentru întărirea luptei împotriva contrafacerilor; |
| --- | --- |

82.

își reiterează apelul pentru o adoptare rapidă a pachetului de acte legislative privind siguranța produselor și supravegherea pieței de către Consiliu și solicită Comisiei să își asume pe deplin rolul de mediere a unei soluții în acest context; subliniază importanța unei informări adecvate cu privire la produsele destinate vânzării cu amănuntul, în special a indicației țării de origine, element esențial pentru protejarea consumatorilor și pentru întărirea luptei împotriva contrafacerilor;

| 83. | invită Comisia și statele membre să consolideze sancțiunile aplicabile în materie de contrafacere și să asigure aplicarea pe deplină și integrală a legislației europene existente în acest domeniu; |
| --- | --- |

83.

invită Comisia și statele membre să consolideze sancțiunile aplicabile în materie de contrafacere și să asigure aplicarea pe deplină și integrală a legislației europene existente în acest domeniu;

| 84. | subliniază că diferențele de reglementare între statele membre în materie de etichetare sau calitate creează bariere inutile în activitatea furnizorilor de bunuri și în ceea ce privește protecția consumatorilor; subliniază valoarea adăugată a etichetării ecologice; invită Comisia să evalueze ce tipuri de etichetate sunt sau nu indispensabile pentru informarea consumatorului și să aibă în vedere introducerea unei scheme obligatorii pentru furnizarea de informații-cheie pentru produse artizanale și industriale, așa cum a fost cazul, de exemplu, în sectorul mobilei la nivelul UE, oferindu-se consumatorilor informații-cheie și asigurând calitatea egală a produselor în diferite state membre; consideră că o astfel de inițiativă ar fi benefică pentru consumatori, sectoare industriale și agenții economici, putând asigura recunoașterea produselor europene și norme armonizate pentru agenții economici pe piața unică; |
| --- | --- |

84.

subliniază că diferențele de reglementare între statele membre în materie de etichetare sau calitate creează bariere inutile în activitatea furnizorilor de bunuri și în ceea ce privește protecția consumatorilor; subliniază valoarea adăugată a etichetării ecologice; invită Comisia să evalueze ce tipuri de etichetate sunt sau nu indispensabile pentru informarea consumatorului și să aibă în vedere introducerea unei scheme obligatorii pentru furnizarea de informații-cheie pentru produse artizanale și industriale, așa cum a fost cazul, de exemplu, în sectorul mobilei la nivelul UE, oferindu-se consumatorilor informații-cheie și asigurând calitatea egală a produselor în diferite state membre; consideră că o astfel de inițiativă ar fi benefică pentru consumatori, sectoare industriale și agenții economici, putând asigura recunoașterea produselor europene și norme armonizate pentru agenții economici pe piața unică;

| 85. | subliniază, cu referire la piața unică a serviciilor, că este în mod clar necesară îmbunătățirea furnizării de servicii la nivel transfrontalier, urmărind însă să nu se încurajeze dumpingul social; îndeamnă statele membre să asigure o corectă și mai efectivă aplicare a Directivei privind serviciile, cu evitarea practicii suprareglementării; salută propunerea Comisiei de îmbunătățire a notificării în baza Directivei privind serviciile, procedura actuală fiind ineficientă și netransparentă; consideră că notificarea ar trebui să se producă mai devreme în cadrul procesului legislativ, pentru a permite obținerea de feedback în timp util de la actorii interesați și de la statele membre și pentru a reduce la minimum întârzierile în adoptarea noilor acte legislative; își exprimă acordul pentru extinderea procedurii de notificare prevăzute în Directiva (UE) 2015/1535 la toate sectoarele care nu sunt deja incluse în aceasta; respinge orice sugestie de extindere a domeniului de aplicare a Directivei privind serviciile; solicită Comisiei să abordeze poverile din sectorul bancar fragmentat din Europa, care creează dificultăți pentru nerezidenți, și în special pentru IMM, atunci când vor să deschidă un cont bancar într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

85.

subliniază, cu referire la piața unică a serviciilor, că este în mod clar necesară îmbunătățirea furnizării de servicii la nivel transfrontalier, urmărind însă să nu se încurajeze dumpingul social; îndeamnă statele membre să asigure o corectă și mai efectivă aplicare a Directivei privind serviciile, cu evitarea practicii suprareglementării; salută propunerea Comisiei de îmbunătățire a notificării în baza Directivei privind serviciile, procedura actuală fiind ineficientă și netransparentă; consideră că notificarea ar trebui să se producă mai devreme în cadrul procesului legislativ, pentru a permite obținerea de feedback în timp util de la actorii interesați și de la statele membre și pentru a reduce la minimum întârzierile în adoptarea noilor acte legislative; își exprimă acordul pentru extinderea procedurii de notificare prevăzute în Directiva (UE) 2015/1535 la toate sectoarele care nu sunt deja incluse în aceasta; respinge orice sugestie de extindere a domeniului de aplicare a Directivei privind serviciile; solicită Comisiei să abordeze poverile din sectorul bancar fragmentat din Europa, care creează dificultăți pentru nerezidenți, și în special pentru IMM, atunci când vor să deschidă un cont bancar într-un alt stat membru;

| 86. | invită Comisia să urmărească o formă simplificată și unitară a procedurii privind furnizarea de servicii transfrontaliere, pentru a integra mai bine IMM pe piața internă; |
| --- | --- |

86.

invită Comisia să urmărească o formă simplificată și unitară a procedurii privind furnizarea de servicii transfrontaliere, pentru a integra mai bine IMM pe piața internă;

| 87. | subliniază că cerințele pentru o legiferare proporțională sunt stabilite clar în articolul 16 alineatul (1) din Directiva privind serviciile și în jurisprudența CEJ; reamintește că dacă un stat membru aplică norme mai puțin stricte decât un alt stat membru nu înseamnă că normele celui din urmă sunt disproporționate și, prin urmare, incompatibile cu legislația Uniunii Europene; reiterează ideea că normele care subminează, împiedică sau fac neatrăgătoare serviciile la nivel transfrontalier sunt compatibile cu cerințele pieței interne doar în măsura în care au la bază justificări imperative de interes general, dacă sunt cu adevărat adecvate acestui scop și nu afectează libertatea de a presta servicii mai mult decât este necesar pentru apărarea interesului public pe care îl apără; |
| --- | --- |

87.

subliniază că cerințele pentru o legiferare proporțională sunt stabilite clar în articolul 16 alineatul (1) din Directiva privind serviciile și în jurisprudența CEJ; reamintește că dacă un stat membru aplică norme mai puțin stricte decât un alt stat membru nu înseamnă că normele celui din urmă sunt disproporționate și, prin urmare, incompatibile cu legislația Uniunii Europene; reiterează ideea că normele care subminează, împiedică sau fac neatrăgătoare serviciile la nivel transfrontalier sunt compatibile cu cerințele pieței interne doar în măsura în care au la bază justificări imperative de interes general, dacă sunt cu adevărat adecvate acestui scop și nu afectează libertatea de a presta servicii mai mult decât este necesar pentru apărarea interesului public pe care îl apără;

| 88. | subliniază necesitatea de a asigura o mai mare coerență a evaluării proporționalității cerințelor și restricțiilor de reglementare aplicabile serviciilor; ia act de propunerea Comisiei de introducere a unui pașaport privind serviciile pentru a facilita, în sectoare economice fundamentale, precum serviciile pentru întreprinderi, dezvoltarea și mobilitatea întreprinderilor în cadrul pieței interne; consideră că această inițiativă ar trebui să vizeze simplificarea procedurilor administrative pentru furnizorii de servicii care doresc să își desfășoare activitatea la nivel transfrontalier și autoritățile, și abordarea obstacolelor legate de reglementare care descurajează aceste întreprinderi să pătrundă pe o piață dintr-un alt stat membru; solicită ca un eventual pașaport privind serviciile să fie încadrat în setul de instrumente orizontale menite să sprijine legislația pieței interne, precum Sistemul de informare al pieței interne (IMI) sau ghișeele unice prevăzute de Directiva privind serviciile ca o interfață administrativă unică pentru gestionarea tuturor procedurilor administrative necesare privind activitățile de servicii la nivel transfrontalier; subliniază faptul că introducerea unui pașaport privind serviciile nu trebuie să afecteze sau să abroge jurisprudența CEJ privind justificările imperative de interes general, care pot justifica adoptarea de norme care să limiteze libera circulație a serviciilor la nivel transfrontalier; subliniază totuși faptul că un pașaport privind serviciile s-ar putea dovedi inutil dacă Directiva privind serviciile nu este pusă în aplicare în mod corespunzător; subliniază faptul că inițiativa nu trebuie să fie însoțită de introducerea principiului țării de origine; |
| --- | --- |

88.

subliniază necesitatea de a asigura o mai mare coerență a evaluării proporționalității cerințelor și restricțiilor de reglementare aplicabile serviciilor; ia act de propunerea Comisiei de introducere a unui pașaport privind serviciile pentru a facilita, în sectoare economice fundamentale, precum serviciile pentru întreprinderi, dezvoltarea și mobilitatea întreprinderilor în cadrul pieței interne; consideră că această inițiativă ar trebui să vizeze simplificarea procedurilor administrative pentru furnizorii de servicii care doresc să își desfășoare activitatea la nivel transfrontalier și autoritățile, și abordarea obstacolelor legate de reglementare care descurajează aceste întreprinderi să pătrundă pe o piață dintr-un alt stat membru; solicită ca un eventual pașaport privind serviciile să fie încadrat în setul de instrumente orizontale menite să sprijine legislația pieței interne, precum Sistemul de informare al pieței interne (IMI) sau ghișeele unice prevăzute de Directiva privind serviciile ca o interfață administrativă unică pentru gestionarea tuturor procedurilor administrative necesare privind activitățile de servicii la nivel transfrontalier; subliniază faptul că introducerea unui pașaport privind serviciile nu trebuie să afecteze sau să abroge jurisprudența CEJ privind justificările imperative de interes general, care pot justifica adoptarea de norme care să limiteze libera circulație a serviciilor la nivel transfrontalier; subliniază totuși faptul că un pașaport privind serviciile s-ar putea dovedi inutil dacă Directiva privind serviciile nu este pusă în aplicare în mod corespunzător; subliniază faptul că inițiativa nu trebuie să fie însoțită de introducerea principiului țării de origine;

| 89. | salută rolul important atribuit serviciilor în cadrul pieței unice și garantarea faptului că profesioniștii și întreprinderile de servicii, în special comercianții cu amănuntul, nu sunt blocați în interiorul piețelor naționale; subliniază faptul că extinderea în continuare a schemelor de pașapoarte profesionale și privind serviciile va fi esențială pentru evitarea birocrației inutile între statele membre, care îi împiedică pe cetățeni să lucreze și să tranzacționeze la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

89.

salută rolul important atribuit serviciilor în cadrul pieței unice și garantarea faptului că profesioniștii și întreprinderile de servicii, în special comercianții cu amănuntul, nu sunt blocați în interiorul piețelor naționale; subliniază faptul că extinderea în continuare a schemelor de pașapoarte profesionale și privind serviciile va fi esențială pentru evitarea birocrației inutile între statele membre, care îi împiedică pe cetățeni să lucreze și să tranzacționeze la nivel transfrontalier;

| 90. | reiterează importanța eliminării barierelor (inclusiv a barierelor lingvistice, administrative și a celor legate de lipsa informațiilor) care limitează potențialul economic al comerțului online transfrontalier și subminează încrederea consumatorilor în piața unică; subliniază importanța eliminării restricțiilor operaționale din comerțul cu amănuntul, precum reglementarea programului de deschidere a magazinelor, impozitele selective și specifice comerțului cu amănuntul și solicitarea disproporționată de informații de la întreprinderi; |
| --- | --- |

90.

reiterează importanța eliminării barierelor (inclusiv a barierelor lingvistice, administrative și a celor legate de lipsa informațiilor) care limitează potențialul economic al comerțului online transfrontalier și subminează încrederea consumatorilor în piața unică; subliniază importanța eliminării restricțiilor operaționale din comerțul cu amănuntul, precum reglementarea programului de deschidere a magazinelor, impozitele selective și specifice comerțului cu amănuntul și solicitarea disproporționată de informații de la întreprinderi;

| 91. | recunoaște competența autorităților locale în ceea ce privește planificarea urbană; subliniază, totuși, faptul că planificarea urbană nu ar trebui să fie folosită ca pretext pentru nerespectarea dreptului la libera stabilire; reamintește, în acest sens, importanța de a aplica în mod corespunzător Directiva privind serviciile; îndeamnă statele membre să elimine barierele din calea liberei circulații și să își deschidă piețele pentru a stimula competitivitatea și a promova diversitatea magazinelor, ceea ce constituie un element esențial pentru ca zonele comerciale, în special în centrele orașelor, să rămână atractive; |
| --- | --- |

91.

recunoaște competența autorităților locale în ceea ce privește planificarea urbană; subliniază, totuși, faptul că planificarea urbană nu ar trebui să fie folosită ca pretext pentru nerespectarea dreptului la libera stabilire; reamintește, în acest sens, importanța de a aplica în mod corespunzător Directiva privind serviciile; îndeamnă statele membre să elimine barierele din calea liberei circulații și să își deschidă piețele pentru a stimula competitivitatea și a promova diversitatea magazinelor, ceea ce constituie un element esențial pentru ca zonele comerciale, în special în centrele orașelor, să rămână atractive;

| 92. | subliniază faptul că sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata este cel mai mare sector comercial din Europa; consideră ca prioritară reducerea barierelor administrative și practice inutile în materie de reglementare, cu care se confruntă întreprinderile care desfășoară comerț cu amănuntul; |
| --- | --- |

92.

subliniază faptul că sectorul comerțului cu amănuntul și cu ridicata este cel mai mare sector comercial din Europa; consideră ca prioritară reducerea barierelor administrative și practice inutile în materie de reglementare, cu care se confruntă întreprinderile care desfășoară comerț cu amănuntul;

| 93. | solicită Comisiei și statelor membre să acorde cea mai mare importanță politică sectorului comerțului cu amănuntul ca pilon al pieței unice, inclusiv al pieței unice digitale, și să elimine obstacolele normative, administrative și de natură practică ce împiedică înființarea, dezvoltarea și viabilitatea întreprinderilor și îngreunează valorificarea de către comercianții cu amănuntul a tuturor beneficiilor oferite de piața internă; consideră că legislația privind piețele cu amănuntul ar trebui să se bazeze pe dovezi și să țină cont de necesitățile sectorului; |
| --- | --- |

93.

solicită Comisiei și statelor membre să acorde cea mai mare importanță politică sectorului comerțului cu amănuntul ca pilon al pieței unice, inclusiv al pieței unice digitale, și să elimine obstacolele normative, administrative și de natură practică ce împiedică înființarea, dezvoltarea și viabilitatea întreprinderilor și îngreunează valorificarea de către comercianții cu amănuntul a tuturor beneficiilor oferite de piața internă; consideră că legislația privind piețele cu amănuntul ar trebui să se bazeze pe dovezi și să țină cont de necesitățile sectorului;

| 94. | solicită Comisiei și statelor membre să analizeze restricțiile inutile aplicate activității de comerț cu amănuntul pe piața unică, ce nu sunt justificate de rațiuni imperative legate de interesul public, prezentând propuneri pentru a depăși aceste probleme acolo unde este necesar, și să raporteze asupra acestor măsuri în primăvara anului 2017; |
| --- | --- |

94.

solicită Comisiei și statelor membre să analizeze restricțiile inutile aplicate activității de comerț cu amănuntul pe piața unică, ce nu sunt justificate de rațiuni imperative legate de interesul public, prezentând propuneri pentru a depăși aceste probleme acolo unde este necesar, și să raporteze asupra acestor măsuri în primăvara anului 2017;

| 95. | în ceea ce privește sectorul serviciilor profesionale, consideră că abordările diferite ale legislației nu reprezintă un obstacol pentru aprofundarea pieței interne; subliniază că normele privind accesul la profesii și exercitarea acestora pot fi necesare pentru protejarea interesului public și protecția consumatorilor, evaluarea lor fiind relevantă doar în context național; |
| --- | --- |

95.

în ceea ce privește sectorul serviciilor profesionale, consideră că abordările diferite ale legislației nu reprezintă un obstacol pentru aprofundarea pieței interne; subliniază că normele privind accesul la profesii și exercitarea acestora pot fi necesare pentru protejarea interesului public și protecția consumatorilor, evaluarea lor fiind relevantă doar în context național;

| 96. | este de acord cu Comisia că numeroase regulamente ale statelor membre cu privire la accesul la profesii reglementate și exercitarea acestora sunt disproporționate cu cerințele și creează bariere limitând accesul la acele profesii; |
| --- | --- |

96.

este de acord cu Comisia că numeroase regulamente ale statelor membre cu privire la accesul la profesii reglementate și exercitarea acestora sunt disproporționate cu cerințele și creează bariere limitând accesul la acele profesii;

| 97. | consideră că furnizarea transfrontalieră a serviciilor în mod temporar, inclusiv a serviciilor profesionale, ar putea fi considerată un element-cheie pentru piața internă, acestea creând locuri de muncă și oferind produse și servicii de calitate cetățenilor UE; prin urmare, consideră că formularea de orientări periodice este un instrument util pentru statele membre, ținând cont de diferitele contexte economice, geografice și sociale din statele membre; |
| --- | --- |

97.

consideră că furnizarea transfrontalieră a serviciilor în mod temporar, inclusiv a serviciilor profesionale, ar putea fi considerată un element-cheie pentru piața internă, acestea creând locuri de muncă și oferind produse și servicii de calitate cetățenilor UE; prin urmare, consideră că formularea de orientări periodice este un instrument util pentru statele membre, ținând cont de diferitele contexte economice, geografice și sociale din statele membre;

| 98. | salută atenția reînnoită, în cadrul recentei strategii a pieței unice, în ceea ce privește profesiile reglementate și liberale din Europa ceea ce reprezintă un factor important pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă pe piața unică; invită Comisia să propună măsuri concrete care să pună în practică recomandările grupului de lucru al Comisiei Europene „Linii de acțiune pentru stimularea profesiilor liberale”; |
| --- | --- |

98.

salută atenția reînnoită, în cadrul recentei strategii a pieței unice, în ceea ce privește profesiile reglementate și liberale din Europa ceea ce reprezintă un factor important pentru dezvoltare și ocuparea forței de muncă pe piața unică; invită Comisia să propună măsuri concrete care să pună în practică recomandările grupului de lucru al Comisiei Europene „Linii de acțiune pentru stimularea profesiilor liberale”;

| 99. | salută propunerea legislativă a Comisiei de a aborda barierele de reglementare care restricționează accesul la anumite profesii, ca un pas important în deschiderea pieței unice și în promovarea creșterii numărului de locuri de muncă; |
| --- | --- |

99.

salută propunerea legislativă a Comisiei de a aborda barierele de reglementare care restricționează accesul la anumite profesii, ca un pas important în deschiderea pieței unice și în promovarea creșterii numărului de locuri de muncă;

| 100. | sprijină inițiativa Comisiei de revizuire a profesiilor reglementate, însă reamintește faptul că orice exercițiu ar trebui să mențină standarde de calitate pentru ocuparea forței de muncă și pentru servicii, calificări viabile și siguranța consumatorilor; |
| --- | --- |

100.

sprijină inițiativa Comisiei de revizuire a profesiilor reglementate, însă reamintește faptul că orice exercițiu ar trebui să mențină standarde de calitate pentru ocuparea forței de muncă și pentru servicii, calificări viabile și siguranța consumatorilor;

| 101. | consideră că, fără servicii profesionale și pentru întreprinderi competitive pe întreg teritoriul UE, întreprinderile ar putea întâmpina dificultăți în păstrarea competitivității și în menținerea și crearea de noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

101.

consideră că, fără servicii profesionale și pentru întreprinderi competitive pe întreg teritoriul UE, întreprinderile ar putea întâmpina dificultăți în păstrarea competitivității și în menținerea și crearea de noi locuri de muncă;

| 102. | evidențiază faptul că serviciile de livrare ineficiente, în special în ceea ce privește livrarea la destinația finală, reprezintă o barieră importantă în calea vânzărilor transfrontaliere în UE; subliniază că serviciile de livrare eficiente, accesibile, la prețuri rezonabile și de calitate sunt o condiție esențială pentru încurajarea pieței unice; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune cuprinzător pentru serviciile de coletărie și să definească obiectivele care trebuie realizate pe această piață până la sfârșitul anului 2020; solicită Comisiei să pună mai mult accentul pe eliminarea barierelor cu care se confruntă operatorii în cazul livrărilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

102.

evidențiază faptul că serviciile de livrare ineficiente, în special în ceea ce privește livrarea la destinația finală, reprezintă o barieră importantă în calea vânzărilor transfrontaliere în UE; subliniază că serviciile de livrare eficiente, accesibile, la prețuri rezonabile și de calitate sunt o condiție esențială pentru încurajarea pieței unice; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune cuprinzător pentru serviciile de coletărie și să definească obiectivele care trebuie realizate pe această piață până la sfârșitul anului 2020; solicită Comisiei să pună mai mult accentul pe eliminarea barierelor cu care se confruntă operatorii în cazul livrărilor transfrontaliere;

| 103. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a simplifica și pentru a accelera procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale, inclusiv prin facilitarea și încurajarea introducerii unor cadre de formare comune, respectând totodată pe deplin principiul subsidiarității; invită Comisia Europeană și statele membre să intensifice formarea profesională și educația în domeniul TIC și STIM, pentru ca forța de muncă actuală și viitoare să dobândească competențele digitale corespunzătoare; |
| --- | --- |

103.

invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a simplifica și pentru a accelera procedurile de recunoaștere a calificărilor profesionale, inclusiv prin facilitarea și încurajarea introducerii unor cadre de formare comune, respectând totodată pe deplin principiul subsidiarității; invită Comisia Europeană și statele membre să intensifice formarea profesională și educația în domeniul TIC și STIM, pentru ca forța de muncă actuală și viitoare să dobândească competențele digitale corespunzătoare;

| 104. | salută faptul că strategia atacă nivelul ridicat al șomajului din UE, însă regretă faptul că ea nu prezintă măsuri și acțiuni specifice care să ajute cetățenii să își găsească un loc de muncă, precum îmbunătățirea standardelor în materie de educație și formare, atingerea obiectivelor legate de învățarea pe tot parcursul vieții și abordarea necorelării competențelor și a calificărilor lucrătorilor și profesioniștilor; consideră evident că piața unică se schimbă rapid ca urmare a digitalizării diferitelor industrii, iar noile locuri de muncă vor necesita un set diferit de competențe și calificări; |
| --- | --- |

104.

salută faptul că strategia atacă nivelul ridicat al șomajului din UE, însă regretă faptul că ea nu prezintă măsuri și acțiuni specifice care să ajute cetățenii să își găsească un loc de muncă, precum îmbunătățirea standardelor în materie de educație și formare, atingerea obiectivelor legate de învățarea pe tot parcursul vieții și abordarea necorelării competențelor și a calificărilor lucrătorilor și profesioniștilor; consideră evident că piața unică se schimbă rapid ca urmare a digitalizării diferitelor industrii, iar noile locuri de muncă vor necesita un set diferit de competențe și calificări;

| 105. | dezaprobă faptul că Comisia nu a adoptat în strategia privind piața unică măsuri specifice pentru abordarea nevoilor persoanelor și consumatorilor cu handicap, ale persoanelor în vârstă și ale persoanelor care locuiesc în zonele rurale și izolate; |
| --- | --- |

105.

dezaprobă faptul că Comisia nu a adoptat în strategia privind piața unică măsuri specifice pentru abordarea nevoilor persoanelor și consumatorilor cu handicap, ale persoanelor în vârstă și ale persoanelor care locuiesc în zonele rurale și izolate;

| 106. | consideră că principiul remunerării egale pentru muncă egală în același loc, astfel cum a fost susținut de către președintele Comisiei, Jean-Claude Juncker, este un instrument important pentru combaterea denaturării pieței; |
| --- | --- |

106.

consideră că principiul remunerării egale pentru muncă egală în același loc, astfel cum a fost susținut de către președintele Comisiei, Jean-Claude Juncker, este un instrument important pentru combaterea denaturării pieței;

O piață unică mai echitabilă

| 107. | subliniază faptul că o piață unică autentică ar trebui să ofere beneficii și protecție cetățenilor, consumatorilor și întreprinderilor în ceea ce privește calitatea mai bună, varietatea sporită, prețuri rezonabile și siguranța produselor și serviciilor; subliniază că discriminarea nejustificată a consumatorilor și a antreprenorilor în funcție de naționalitate sau locul de reședință și care nu se bazează pe niciun criteriu obiectiv sau verificabil, pe internet sau în economia reală, este o practică inacceptabilă pe piața unică; consideră, cu toate acestea, că nu este fezabil ca întreprinderile să fie obligate să vândă în întreaga UE; |
| --- | --- |

107.

subliniază faptul că o piață unică autentică ar trebui să ofere beneficii și protecție cetățenilor, consumatorilor și întreprinderilor în ceea ce privește calitatea mai bună, varietatea sporită, prețuri rezonabile și siguranța produselor și serviciilor; subliniază că discriminarea nejustificată a consumatorilor și a antreprenorilor în funcție de naționalitate sau locul de reședință și care nu se bazează pe niciun criteriu obiectiv sau verificabil, pe internet sau în economia reală, este o practică inacceptabilă pe piața unică; consideră, cu toate acestea, că nu este fezabil ca întreprinderile să fie obligate să vândă în întreaga UE;

| 108. | solicită Comisiei să prezinte în mod prioritar o propunere legislativă privind eliminarea blocării geografice nejustificate și a altor forme nejustificate de discriminare practicate de agenții economici; solicită Comisiei să elaboreze criterii efective pentru evaluarea caracterului nejustificat al blocării geografice; subliniază faptul că orice propunere de acest fel trebuie să respecte principiul esențial al comerțului liber; subliniază de asemenea că propunerea Comisiei ar trebui să țină seama de principiul proporționalității, îndeosebi pentru întreprinderi mici și microîntreprinderi; constată că operatorii de pe piață trebuie să se implice uneori în selectarea pieței, pentru a funcționa în condițiile de piață stabilite; |
| --- | --- |

108.

solicită Comisiei să prezinte în mod prioritar o propunere legislativă privind eliminarea blocării geografice nejustificate și a altor forme nejustificate de discriminare practicate de agenții economici; solicită Comisiei să elaboreze criterii efective pentru evaluarea caracterului nejustificat al blocării geografice; subliniază faptul că orice propunere de acest fel trebuie să respecte principiul esențial al comerțului liber; subliniază de asemenea că propunerea Comisiei ar trebui să țină seama de principiul proporționalității, îndeosebi pentru întreprinderi mici și microîntreprinderi; constată că operatorii de pe piață trebuie să se implice uneori în selectarea pieței, pentru a funcționa în condițiile de piață stabilite;

| 109. | este de acord că, atunci când achiziționează produse și servicii pe piața unică, consumatorii au nevoie de informații transparente și de acces la o serie de drepturi moderne și solide pentru a-și proteja interesele; consideră că orice revizuire, unificare sau consolidare a directivelor din domeniul protecției consumatorilor ar trebui să prevadă un nivel cu adevărat ridicat al protecției consumatorilor și al drepturilor opozabile, recunoscând bunele practici existente în legislația națională; |
| --- | --- |

109.

este de acord că, atunci când achiziționează produse și servicii pe piața unică, consumatorii au nevoie de informații transparente și de acces la o serie de drepturi moderne și solide pentru a-și proteja interesele; consideră că orice revizuire, unificare sau consolidare a directivelor din domeniul protecției consumatorilor ar trebui să prevadă un nivel cu adevărat ridicat al protecției consumatorilor și al drepturilor opozabile, recunoscând bunele practici existente în legislația națională;

| 110. | solicită Comisiei să analizeze incertitudinile juridice actuale care îi afectează pe consumatori și, dacă este necesar, să le rezolve prin clarificări și adăugiri la cadrul juridic privind drepturile consumatorilor; își reiterează angajamentul față de principiul armonizării flexibile pentru orice propunere de legislație a UE referitoare la consumatori și faptul că armonizarea completă se aplică doar atunci când stabilește un nivel foarte ridicat de protecție a consumatorilor și asigură beneficii clare pentru consumatori; |
| --- | --- |

110.

solicită Comisiei să analizeze incertitudinile juridice actuale care îi afectează pe consumatori și, dacă este necesar, să le rezolve prin clarificări și adăugiri la cadrul juridic privind drepturile consumatorilor; își reiterează angajamentul față de principiul armonizării flexibile pentru orice propunere de legislație a UE referitoare la consumatori și faptul că armonizarea completă se aplică doar atunci când stabilește un nivel foarte ridicat de protecție a consumatorilor și asigură beneficii clare pentru consumatori;

| 111. | subliniază faptul că întreprinderile sociale reprezintă o gamă variată de modele de afaceri, ceea ce este esențial pentru o piață unică extrem de competitivă și mai echitabilă; solicită Comisiei să integreze economia socială în politicile sale privind piața unică și să elaboreze un plan de acțiune european pentru întreprinderile sociale, pentru a valorifica pe deplin potențialul de creștere durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

111.

subliniază faptul că întreprinderile sociale reprezintă o gamă variată de modele de afaceri, ceea ce este esențial pentru o piață unică extrem de competitivă și mai echitabilă; solicită Comisiei să integreze economia socială în politicile sale privind piața unică și să elaboreze un plan de acțiune european pentru întreprinderile sociale, pentru a valorifica pe deplin potențialul de creștere durabilă și favorabilă incluziunii.

Concluzii

| 112. | invită Comisia să prezinte cu celeritate autorității legislative propunerile și inițiativele legislative planificate, cu referire la propunerile susmenționate, după desfășurarea de consultări adecvate cu părțile interesate, spre asigurarea unei adoptări în timp util; |
| --- | --- |

112.

invită Comisia să prezinte cu celeritate autorității legislative propunerile și inițiativele legislative planificate, cu referire la propunerile susmenționate, după desfășurarea de consultări adecvate cu părțile interesate, spre asigurarea unei adoptări în timp util;

o

o o

| 113. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

113.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Consiliului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 304, 22.11.2011, p. 64.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0069.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0580.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0009.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0012.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 26 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/128 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/128

---

P8_TA(2016)0231

Cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno

Decizia Parlamentului European din 26 mai 2016 privind cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno (2016/2003(IMM))

(2018/C 076/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de autorizare pentru a obține de la societățile de telefonie date referitoare la traficul telefonic la un număr utilizat de Gianluca Buonanno, transmisă la 20 noiembrie 2015 de Procurorul adjunct al Tribunalului („Tribunale ordinario”) Vercelli, Italia și comunicată în plen la 14 decembrie 2015, în legătură cu procedurile penale deschise la Tribunalul Vercelli în numele lui Gianluca Buonanno pe motivul unor amenințări telefonice pe care l-ar fi primit din partea unui necunoscut pe telefonul său mobil, la 14 aprilie 2015 (ref. nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de autorizare pentru a obține de la societățile de telefonie date referitoare la traficul telefonic la un număr utilizat de Gianluca Buonanno, transmisă la 20 noiembrie 2015 de Procurorul adjunct al Tribunalului („Tribunale ordinario”) Vercelli, Italia și comunicată în plen la 14 decembrie 2015, în legătură cu procedurile penale deschise la Tribunalul Vercelli în numele lui Gianluca Buonanno pe motivul unor amenințări telefonice pe care l-ar fi primit din partea unui necunoscut pe telefonul său mobil, la 14 aprilie 2015 (ref. nr. 2890/15 R.G.N.R. mod. 44),

| — | în urma audierii lui Gianluca Buonanno în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Gianluca Buonanno în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 68 din Constituția Republicii Italiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 68 din Constituția Republicii Italiene,

| — | având în vedere articolul 4 din Legea nr. 140 din 20 iunie 2003 privind dispozițiile de aplicare a articolul 68 din Constituție și urmărirea penală în cazul înaltelor funcții ale statului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 din Legea nr. 140 din 20 iunie 2003 privind dispozițiile de aplicare a articolul 68 din Constituție și urmărirea penală în cazul înaltelor funcții ale statului (2),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0180/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0180/2016),

| A. | întrucât procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli a înaintat o cerere de autorizare pentru a obține de la societățile de telefonie date privind înregistrările convorbirilor telefonice de la un număr utilizat de Gianluca Buonanno, deputat în Parlamentul European ales în Italia, în legătură cu procedura penală inițiată în fața Tribunalului Vercelli în numele acestuia privind o serie de amenințări telefonice pe care l-ar fi primit din partea unui necunoscut pe telefonul său mobil, la 14 aprilie 2015; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli a înaintat o cerere de autorizare pentru a obține de la societățile de telefonie date privind înregistrările convorbirilor telefonice de la un număr utilizat de Gianluca Buonanno, deputat în Parlamentul European ales în Italia, în legătură cu procedura penală inițiată în fața Tribunalului Vercelli în numele acestuia privind o serie de amenințări telefonice pe care l-ar fi primit din partea unui necunoscut pe telefonul său mobil, la 14 aprilie 2015;

| B. | întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului membru din care provin, de imunitățile recunoscute deputaților în parlamentul statului membru respectiv;

| C. | întrucât articolul 68 din Constituția Republicii Italiene prevede că „fără autorizația Camerei din care face parte, niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul unor percheziții personale sau la domiciliu, nu poate fi arestat sau privat în vreun alt mod de libertate și nu poate fi plasat în detenție, cu excepția cazului în care se execută o hotărâre definitivă sau în care membrul parlamentului este surprins în timp ce săvârșește o infracțiune pentru care, în flagrant delict, arestarea este obligatorie” și că „acest tip de autorizație este, de asemenea, necesară pentru a monitoriza conversațiile sau comunicațiile unui membru al Parlamentului, precum și pentru a-i sesiza corespondența”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 68 din Constituția Republicii Italiene prevede că „fără autorizația Camerei din care face parte, niciun membru al Parlamentului nu poate face obiectul unor percheziții personale sau la domiciliu, nu poate fi arestat sau privat în vreun alt mod de libertate și nu poate fi plasat în detenție, cu excepția cazului în care se execută o hotărâre definitivă sau în care membrul parlamentului este surprins în timp ce săvârșește o infracțiune pentru care, în flagrant delict, arestarea este obligatorie” și că „acest tip de autorizație este, de asemenea, necesară pentru a monitoriza conversațiile sau comunicațiile unui membru al Parlamentului, precum și pentru a-i sesiza corespondența”;

| D. | întrucât articolul 4 din Legea nr. 140 din 20 iunie 2003 privind dispozițiile de aplicare a articolul 68 din Constituție și urmărirea penală în cazul înaltelor funcții ale statului prevede printre altele că, atunci când este necesară obținerea unor date referitoare la traficul telefonic al unui membru al Parlamentului, autoritatea competentă trebuie să solicite autorizația Camerei din care acesta face parte; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 4 din Legea nr. 140 din 20 iunie 2003 privind dispozițiile de aplicare a articolul 68 din Constituție și urmărirea penală în cazul înaltelor funcții ale statului prevede printre altele că, atunci când este necesară obținerea unor date referitoare la traficul telefonic al unui membru al Parlamentului, autoritatea competentă trebuie să solicite autorizația Camerei din care acesta face parte;

| E. | întrucât cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno se referă la accesarea de către autoritatea de anchetă a înregistrărilor convorbirilor telefonice de la numărul de telefon mobil al deputatului la data la care acesta pretinde că a primit amenințări prin telefon; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea de ridicare a imunității lui Gianluca Buonanno se referă la accesarea de către autoritatea de anchetă a înregistrărilor convorbirilor telefonice de la numărul de telefon mobil al deputatului la data la care acesta pretinde că a primit amenințări prin telefon;

| F. | întrucât, în cererea de ridicare a imunității, procurorului adjunct al Tribunalului Vercelli admite că nu este clar dacă aceasta privilegiu parlamentar ar trebui să se aplice în cazul în care un membru al Parlamentului este victima prezumată a unei infracțiuni; întrucât acesta conchide, cu toate acestea, că cea mai bună interpretare a legislației naționale este că privilegiul respectiv ar trebui să se aplice membrilor parlamentului indiferent de poziția lor procedurală; întrucât, cu toate acestea, procurorul nu prezintă niciun element de jurisprudență națională în sprijinul concluziei sale; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în cererea de ridicare a imunității, procurorului adjunct al Tribunalului Vercelli admite că nu este clar dacă aceasta privilegiu parlamentar ar trebui să se aplice în cazul în care un membru al Parlamentului este victima prezumată a unei infracțiuni; întrucât acesta conchide, cu toate acestea, că cea mai bună interpretare a legislației naționale este că privilegiul respectiv ar trebui să se aplice membrilor parlamentului indiferent de poziția lor procedurală; întrucât, cu toate acestea, procurorul nu prezintă niciun element de jurisprudență națională în sprijinul concluziei sale;

| G. | întrucât nu este de competența Parlamentului European să interpreteze normele interne privind privilegiile și imunitățile membrilor parlamentului; întrucât pare indicat, cu toate acestea, să se reamintească faptul că obiectivul articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene este în primul rând cel de a asigura independența deputaților, evitând ca aceștia să fie supuși presiunilor, sub forma amenințărilor cu arestarea sau cu urmăriri penale, pe durata sesiunilor Parlamentului European; întrucât, în cazul de față, este cert că nu a existat nicio presiune asupra deputatului, având în vedere că procedura se referă la o serie de amenințări prezumate, raportate de către deputatul însuși, ca victimă a amenințărilor prin telefon; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu este de competența Parlamentului European să interpreteze normele interne privind privilegiile și imunitățile membrilor parlamentului; întrucât pare indicat, cu toate acestea, să se reamintească faptul că obiectivul articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene este în primul rând cel de a asigura independența deputaților, evitând ca aceștia să fie supuși presiunilor, sub forma amenințărilor cu arestarea sau cu urmăriri penale, pe durata sesiunilor Parlamentului European; întrucât, în cazul de față, este cert că nu a existat nicio presiune asupra deputatului, având în vedere că procedura se referă la o serie de amenințări prezumate, raportate de către deputatul însuși, ca victimă a amenințărilor prin telefon;

| H. | întrucât, ținând seama de cele de mai sus, nu ar fi fost necesar ca procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli să solicite autorizația partea Parlamentului European pentru a ordona obținerea datelor privind traficului telefonic pe telefonul lui Gianluca Buonanno la 14 aprilie 2015; |
| --- | --- |

H.

întrucât, ținând seama de cele de mai sus, nu ar fi fost necesar ca procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli să solicite autorizația partea Parlamentului European pentru a ordona obținerea datelor privind traficului telefonic pe telefonul lui Gianluca Buonanno la 14 aprilie 2015;

| I. | întrucât, în pofida celor de mai sus, din rațiuni de securitate juridică, este preferabil să se dea curs ad cautelam cererii de autorizare transmise de procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în pofida celor de mai sus, din rațiuni de securitate juridică, este preferabil să se dea curs ad cautelam cererii de autorizare transmise de procurorul adjunct al Tribunalului Vercelli;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Gianluca Buonanno; |
| --- | --- |

1.

hotărăște să ridice imunitatea lui Gianluca Buonanno;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie și raportul comisiei competente procurorului adjunct al Tribunalului Vercelli din Italia și lui Gianluca Buonanno. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie și raportul comisiei competente procurorului adjunct al Tribunalului Vercelli din Italia și lui Gianluca Buonanno.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Legge n. 140, disposizioni per l’attuazione dell’articolo 68 della Costituzione nonché in materia di processi penali nei confronti delle alte cariche dello Stato, din 20 iunie 2003 (GURI No 142, 21.6.2003).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 10 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/130 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/130

---

P8_TA(2016)0205

Decizia de a nu formula obiecțiuni la un act delegat: Normele tranzitorii pentru anumite dispoziții din Codul vamal al Uniunii, în cazul în care sistemele electronice relevante nu sunt încă operaționale

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 8 aprilie 2016 de corectare a Regulamentului delegat (UE) 2016/341 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele tranzitorii pentru anumite dispoziții din Codul vamal al Uniunii, în cazul în care sistemele electronice relevante nu sunt încă operaționale, și de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (C(2016)2002 – 2016/2656(DEA))

(2018/C 076/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)2002), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2016)2002),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 11 martie 2016 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 11 martie 2016 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 21 aprilie 2016,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolele 278 și 279 și articolul 284 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolele 278 și 279 și articolul 284 alineatul (5),

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 28 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 28 aprilie 2016,

| A. | întrucât, după adoptarea Regulamentului delegat (UE) 2016/341 (2), s-a constatat că, din greșeală, anumite formulare din partea referitoare la simplificări nu au fost incluse în anexa 12, fapt care va avea un puternic efect negativ la nivelul autorităților vamale și al comercianților în cazul în care aceste formulare nu sunt incluse în anexă înainte de 1 mai 2016, dată la care intră în vigoare dispozițiile relevante ale Codului vamal al Uniunii și dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după adoptarea Regulamentului delegat (UE) 2016/341 (2), s-a constatat că, din greșeală, anumite formulare din partea referitoare la simplificări nu au fost incluse în anexa 12, fapt care va avea un puternic efect negativ la nivelul autorităților vamale și al comercianților în cazul în care aceste formulare nu sunt incluse în anexă înainte de 1 mai 2016, dată la care intră în vigoare dispozițiile relevante ale Codului vamal al Uniunii și dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia;

| B. | întrucât, tot în anexa 12, în partea referitoare la simplificări, au fost identificate, de asemenea, anumite greșeli la nivelul terminologiei utilizate în cadrul formularelor și întrucât, dacă aceste greșeli nu sunt corectate, ele vor afecta claritatea juridică și consecvența în raport cu Codul vamal al Uniunii și cu dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, tot în anexa 12, în partea referitoare la simplificări, au fost identificate, de asemenea, anumite greșeli la nivelul terminologiei utilizate în cadrul formularelor și întrucât, dacă aceste greșeli nu sunt corectate, ele vor afecta claritatea juridică și consecvența în raport cu Codul vamal al Uniunii și cu dispozițiile de punere în aplicare ale acestuia;

| C. | întrucât Regulamentul delegat (UE) 2016/341 ar trebui, prin urmare, corectat în consecință prin adăugarea în anexa 12, în partea referitoare la simplificări, a formularelor lipsă și, în aceeași parte a anexei, înlocuirea formularelor existente; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul delegat (UE) 2016/341 ar trebui, prin urmare, corectat în consecință prin adăugarea în anexa 12, în partea referitoare la simplificări, a formularelor lipsă și, în aceeași parte a anexei, înlocuirea formularelor existente;

| D. | întrucât, pentru a se asigura buna funcționare a uniunii vamale și neîntreruperea fluxurilor comerciale, regulamentul delegat trebuie aplicat începând de la 1 mai 2016; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a se asigura buna funcționare a uniunii vamale și neîntreruperea fluxurilor comerciale, regulamentul delegat trebuie aplicat începând de la 1 mai 2016;

| E. | întrucât regulamentul delegat poate intra în vigoare la sfârșitul perioadei de examinare rezervate Parlamentului și Consiliului numai în cazul în care nu a fost formulată nicio obiecțiune de către Parlament sau de către Consiliu sau dacă, înainte de expirarea respectivei perioade, Parlamentul și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni; întrucât durata perioadei de examinare este, în temeiul articolului 284 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, de două luni de la data notificării, adică se încheie la 9 iunie 2016 și poate fi prelungită cu o perioadă suplimentară de două luni; |
| --- | --- |

E.

întrucât regulamentul delegat poate intra în vigoare la sfârșitul perioadei de examinare rezervate Parlamentului și Consiliului numai în cazul în care nu a fost formulată nicio obiecțiune de către Parlament sau de către Consiliu sau dacă, înainte de expirarea respectivei perioade, Parlamentul și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni; întrucât durata perioadei de examinare este, în temeiul articolului 284 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, de două luni de la data notificării, adică se încheie la 9 iunie 2016 și poate fi prelungită cu o perioadă suplimentară de două luni;

| F. | întrucât, din motive de urgență, Comisia a solicitat totuși la 11 martie 2016 o confirmare rapidă, înainte de 1 mai 2016, din partea Parlamentului European cu privire la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

F.

întrucât, din motive de urgență, Comisia a solicitat totuși la 11 martie 2016 o confirmare rapidă, înainte de 1 mai 2016, din partea Parlamentului European cu privire la regulamentul delegat,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 269, 10.10.2013, p. 1.

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2016/341 al Comisiei din 17 decembrie 2015 de completare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele tranzitorii pentru anumite dispoziții din Codul vamal al Uniunii, în cazul în care sistemele electronice relevante nu sunt încă operaționale, și de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2015/2446 al Comisiei (JO L 69, 15.3.2016, p. 1).

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/132

---

P8_TA(2016)0206

Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată) (COM(2014)0660 – C8-0229/2014 – 2014/0305(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2018/C 076/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0660),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0229/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0229/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2014 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0257/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0257/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 230, 14.7.2015, p. 129.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0305

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (versiune codificată)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1037.)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/133 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/133

---

P8_TA(2016)0207

Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale UE ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat) (COM(2014)0667 – C8-0232/2014 – 2014/0309(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2018/C 076/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0667), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0667),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0232/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0232/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0256/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0256/2015),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0309

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1036.)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/134 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/134

---

P8_TA(2016)0208

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil dintre UE și Liberia ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia și a protocolului de punere în aplicare a acestuia (13015/2015 – C8-0402/2015 – 2015/0224(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 076/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13015/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13015/2015),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia (13014/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil între Uniunea Europeană și Republica Liberia (13014/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0402/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0402/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0142/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0142/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului și a protocolului la acesta; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului și a protocolului la acesta;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Liberia. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Liberia.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/135

---

P8_TA(2016)0209

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Mauritania: posibilitățile de pescuit și contribuția financiară ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de patru ani (12773/2015 – C8-0354/2015 – 2015/0229(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 076/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12773/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12773/2015),

| — | având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de patru ani (12776/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Protocol de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute prin Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania pentru o perioadă de patru ani (12776/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0354/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 43, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0354/2015),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf și alineatul (2), precum și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0147/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A8-0147/2016),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea protocolului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Islamice Mauritania.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/136 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/136

---

P8_TA(2016)0210

Acordul de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) încheiat cu Coreea ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (05977/2016 – C8-0116/2016 – 2015/0265(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 076/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05977/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05977/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (11516/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de cooperare privind sistemul global de navigație prin satelit de uz civil (GNSS) între Comunitatea Europeană și statele membre, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (11516/2006),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 172 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0116/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 172 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0116/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 99 alineatul (2), articolul 108 alineatul (7) și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0065/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0065/2016),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Coreea. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Coreea.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/137 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/137

---

P8_TA(2016)0212

Statisticile balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 10 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, în ceea ce privește conferirea către Comisie a unor competențe delegate și competențe de executare pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2014)0379 – C8-0038/2014 – 2014/0194(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 076/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0379), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0379),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0038/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0038/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 284 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 284 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 5 decembrie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 5 decembrie 2014 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 februarie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 februarie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0227/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0227/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 31, 30.1.2015, p. 3.

---

P8_TC1-COD(2014)0194

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1013.)

---

Miercuri, 11 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/138 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/138

---

P8_TA(2016)0214

Derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri (COM(2015)0648 – C8-0403/2015 – 2015/0295(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 076/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0648), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0648),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0403/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0403/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 3 martie 2016, (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 3 martie 2016, (1)

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 martie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 29 martie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 și articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0064/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0064/2016),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 130, 13.4.2016, p. 1.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2015)0295

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 mai 2016 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2016/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește derogările prevăzute pentru comercianții de mărfuri

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2016/1014.)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/139

---

P8_TA(2016)0215

Agenţia UE pentru cooperare şi formare în materie de aplicare a legii (Europol) ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția Consiliului în primă lectură în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de aplicare a legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (14957/2/2015 – C8-0130/2016 – 2013/0091(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 076/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14957/2/2015 – C8-0130/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14957/2/2015 – C8-0130/2016),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0173), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0173),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0164/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0164/2016),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate la 25.2.2014, P7_TA(2014)0121.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația comună a Consiliului și a Parlamentului European referitor la articolul 44

Instituirea unui nivel ridicat și armonizat de protecție a datelor, care să acopere activitățile polițienești și judiciare din Uniune, reprezintă o modalitate crucială de respectare și de garantare a drepturilor fundamentale ale cetățenilor Uniunii. Având în vedere responsabilitățile partajate ale Uniunii și ale statelor membre în spațiul de libertate, securitate și justiție, este esențial să existe o cooperare strânsă și efectivă între autoritățile de supraveghere, la nivel național și la nivelul UE. Parlamentul European și Consiliul consideră că, în urma adoptării actelor legislative propuse, respectiv Regulamentul general privind protecția datelor și Directiva privind protecția datelor pentru prelucrarea datelor în sectorul polițienesc și al justiției, incluzând noul Comitet european pentru protecția datelor, care urmează să fie înființat în curând, și din perspectiva revizuirii anunțate a Regulamentului (CE) nr. 45/2001, diferitele mecanisme de cooperare dintre Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și autoritățile naționale de supraveghere din acest domeniu, inclusiv Consiliul de cooperare instituit prin prezentul regulament, ar trebui reorganizate în viitor, astfel încât să asigure eficacitate și consecvență și să evite dublarea inutilă a eforturilor, fără a aduce atingere dreptului de inițiativă al Comisiei.

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/141 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/141

---

P8_TA(2016)0216

Intrarea și șederea resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, voluntariat, schimb de elevi și muncă au pair ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 mai 2016 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, formare profesională, servicii de voluntariat și programe de schimb de elevi, proiecte educaționale și muncă au pair (reformare) (14958/2/2015 – C8-0131/2016 – 2013/0081(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 076/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14958/2/2015 – C8-0131/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (14958/2/2015 – C8-0131/2016),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Greciei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Greciei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 septembrie 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 noiembrie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 noiembrie 2013 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0151), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0151),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 76 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0166/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0166/2016),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația comună a Parlamentului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

3.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 341, 21.11.2013, p. 50.

(2)  JO C 114, 15.4.2014, p. 42.

(3)  Texte adoptate la 25.2.2014, P7_TA(2014)0122.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European și a Comisiei privind motivul respingerii specificat la articolul 20 alineatul (2) litera (f)

Parlamentul European și Comisia înțeleg articolul 20 alineatul (2) litera (f) din directiva în cauză ca autorizând statele membre să respingă o cerere numai de la caz la caz și luând în considerare circumstanțele specifice ale fiecărui resortisant al unei țări terțe și principiul proporționalității și pe baza unor dovezi sau a unor motive grave și obiective. Comisia va asigura faptul că statele membre pun în aplicare respectiva dispoziție în conformitate cu această interpretare atunci când transpun directiva și va informa Parlamentul European și Consiliul în legătură cu aceasta, în cadrul obligațiilor care îi revin în temeiul articolului 39.

Parlamentul European și Comisia consideră că includerea acestei dispoziții în directiva în cauză nu ar trebui să constituie un precedent pentru viitoarele instrumente privind migrația legală.

---

Joi, 12 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/143

---

P8_TA(2016)0221

Schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (COM(2016)0025 – C8-0030/2016 – 2016/0010(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2018/C 076/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0025), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0025),

| — | având în vedere articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0030/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0030/2016),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0157/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0157/2016),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | În ultimii ani, provocarea pe care o reprezintă frauda și evaziunea fiscală s-a agravat considerabil, devenind un subiect de îngrijorare major în Uniune și la nivel mondial. Schimbul automat de informații constituie un instrument important în această privință, iar Comisia, în comunicarea sa din 6 decembrie 2012, care conține un plan de acțiune privind consolidarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, a evidențiat necesitatea de a promova cu fermitate schimbul automat de informații ca viitor standard european și internațional în materie de transparență și de schimb de informații în chestiuni fiscale. În concluziile sale din 22 mai 2013, Consiliul European a solicitat extinderea schimbului automat de informații la nivelul Uniunii și la nivel mondial, în vederea combaterii fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

În ultimii ani, provocarea pe care o reprezintă frauda și evaziunea fiscală s-a agravat considerabil, devenind un subiect de îngrijorare major în Uniune și la nivel mondial. Schimbul automat de informații constituie un instrument important în această privință, iar Comisia, în comunicarea sa din 6 decembrie 2012, care conține un plan de acțiune privind consolidarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, a evidențiat necesitatea de a promova cu fermitate schimbul automat de informații ca viitor standard european și internațional în materie de transparență și de schimb de informații în chestiuni fiscale. În concluziile sale din 22 mai 2013, Consiliul European a solicitat extinderea schimbului automat de informații la nivelul Uniunii și la nivel mondial, în vederea combaterii fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive.

| (1) | În ultimii ani, provocarea pe care o reprezintă frauda
  fiscală, eludarea fiscalității
  și evaziunea fiscală s-a agravat considerabil, devenind un subiect de îngrijorare major în Uniune și la nivel mondial. Schimbul automat de informații constituie un instrument important în această privință, iar Comisia, în comunicarea sa din 6 decembrie 2012, care conține un plan de acțiune privind consolidarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, a evidențiat necesitatea de a promova cu fermitate schimbul automat de informații ca viitor standard european și internațional în materie de transparență și de schimb de informații în chestiuni fiscale. În concluziile sale din 22 mai 2013, Consiliul European a solicitat extinderea schimbului automat de informații la nivelul Uniunii și la nivel mondial, în vederea combaterii fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive. |
| --- | --- |

(1)

În ultimii ani, provocarea pe care o reprezintă frauda
  fiscală, eludarea fiscalității
  și evaziunea fiscală s-a agravat considerabil, devenind un subiect de îngrijorare major în Uniune și la nivel mondial. Schimbul automat de informații constituie un instrument important în această privință, iar Comisia, în comunicarea sa din 6 decembrie 2012, care conține un plan de acțiune privind consolidarea luptei împotriva fraudei și evaziunii fiscale, a evidențiat necesitatea de a promova cu fermitate schimbul automat de informații ca viitor standard european și internațional în materie de transparență și de schimb de informații în chestiuni fiscale. În concluziile sale din 22 mai 2013, Consiliul European a solicitat extinderea schimbului automat de informații la nivelul Uniunii și la nivel mondial, în vederea combaterii fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Întrucât grupurile de întreprinderi multinaționale își desfășoară activitatea în țări diferite, ele au posibilitatea de a adopta practici de planificare fiscală agresivă care nu sunt la îndemâna societăților naționale. Atunci când întreprinderile multinaționale recurg la aceste practici, societățile pur naționale, în mod normal întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), pot fi afectate în mod special, întrucât
  sarcina lor fiscală este
  mai
  ridicată
  decât
  cea
  a 
  grupurilor
  de
  întreprinderi multinaționale. Pe
  de
  altă parte
  , toate statele membre pot suferi pierderi de venituri și există riscul unei competiții pentru atragerea grupurilor de întreprinderi multinaționale prin acordarea de avantaje fiscale. Prin urmare, poate fi compromisă buna funcționare a pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Întrucât grupurile de întreprinderi multinaționale își desfășoară activitatea în țări diferite, ele au posibilitatea de a adopta practici de planificare fiscală agresivă care nu sunt la îndemâna societăților naționale. Atunci când întreprinderile multinaționale recurg la aceste practici, societățile pur naționale, în mod normal întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), pot fi afectate în mod special, întrucât
  sarcina lor fiscală este
  mai
  ridicată
  decât
  cea
  a 
  grupurilor
  de
  întreprinderi multinaționale. Pe
  de
  altă parte
  , toate statele membre pot suferi pierderi de venituri și există riscul unei competiții pentru atragerea grupurilor de întreprinderi multinaționale prin acordarea de avantaje fiscale. Prin urmare, poate fi compromisă buna funcționare a pieței interne.

| (2) | Întrucât grupurile de întreprinderi multinaționale își desfășoară activitatea în țări diferite, ele au posibilitatea de a adopta practici de planificare fiscală agresivă care nu sunt la îndemâna societăților naționale. Atunci când întreprinderile multinaționale recurg la aceste practici, societățile pur naționale, în mod normal întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), pot fi afectate în mod special, întrucât
  acestora li se aplică o rată de impozitare efectivă mult
  mai
  apropiată de ratele legale
  decât
  rata aplicabilă întreprinderilor multinaționale, fapt ce conduce la denaturări și la disfuncționalități ale pieței interne, precum și la distorsionarea concurenței în detrimentul IMM-urilor. Pentru a se evita denaturarea concurenței, societățile naționale nu ar trebui să se confrunte cu dezavantaje cauzate de dimensiunea lor sau de absența comerțului transfrontalier. În plus
  , toate statele membre pot suferi pierderi de venituri și există riscul unei competiții
  neloiale între acestea
  pentru atragerea grupurilor de întreprinderi multinaționale prin acordarea de avantaje fiscale
  suplimentare
  . Prin urmare, poate fi compromisă buna funcționare a pieței interne.
  În acest sens, ar trebui subliniată responsabilitatea Comisiei în ceea ce privește buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

(2)

Întrucât grupurile de întreprinderi multinaționale își desfășoară activitatea în țări diferite, ele au posibilitatea de a adopta practici de planificare fiscală agresivă care nu sunt la îndemâna societăților naționale. Atunci când întreprinderile multinaționale recurg la aceste practici, societățile pur naționale, în mod normal întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), pot fi afectate în mod special, întrucât
  acestora li se aplică o rată de impozitare efectivă mult
  mai
  apropiată de ratele legale
  decât
  rata aplicabilă întreprinderilor multinaționale, fapt ce conduce la denaturări și la disfuncționalități ale pieței interne, precum și la distorsionarea concurenței în detrimentul IMM-urilor. Pentru a se evita denaturarea concurenței, societățile naționale nu ar trebui să se confrunte cu dezavantaje cauzate de dimensiunea lor sau de absența comerțului transfrontalier. În plus
  , toate statele membre pot suferi pierderi de venituri și există riscul unei competiții
  neloiale între acestea
  pentru atragerea grupurilor de întreprinderi multinaționale prin acordarea de avantaje fiscale
  suplimentare
  . Prin urmare, poate fi compromisă buna funcționare a pieței interne.
  În acest sens, ar trebui subliniată responsabilitatea Comisiei în ceea ce privește buna funcționare a pieței interne.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Este de importanță vitală pentru Uniune ca normele fiscale să fie concepute astfel încât să nu afecteze negativ creșterea sau investițiile, să nu supună întreprinderile din Uniune la dezavantaje în materie de concurență și nici să nu crească riscul dublei impozitări, precum și ca aceste norme să fie concepute astfel încât să reducă la minimum costurile și sarcinile administrative pentru întreprinderi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Este de importanță vitală pentru Uniune ca normele fiscale să fie concepute astfel încât să nu afecteze negativ creșterea sau investițiile, să nu supună întreprinderile din Uniune la dezavantaje în materie de concurență și nici să nu crească riscul dublei impozitări, precum și ca aceste norme să fie concepute astfel încât să reducă la minimum costurile și sarcinile administrative pentru întreprinderi.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Autoritățile fiscale
  din Uniune
  au nevoie de informații exhaustive și pertinente referitoare la grupurile de întreprinderi multinaționale în ceea ce privește structura lor, politica lor de stabilire a prețurilor de transfer și tranzacțiile lor interne în interiorul și în afara
  UE
  . Aceste informații vor permite autorităților fiscale să reacționeze la practicile fiscale dăunătoare prin modificarea legislației sau prin efectuarea de evaluări adecvate ale riscurilor și de audituri fiscale corespunzătoare, precum și să observe dacă societățile adoptă practici care au ca rezultat transferul artificial de cantități importante de venituri către medii avantajoase din punct de vedere fiscal. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Autoritățile fiscale
  din Uniune
  au nevoie de informații exhaustive și pertinente referitoare la grupurile de întreprinderi multinaționale în ceea ce privește structura lor, politica lor de stabilire a prețurilor de transfer și tranzacțiile lor interne în interiorul și în afara
  UE
  . Aceste informații vor permite autorităților fiscale să reacționeze la practicile fiscale dăunătoare prin modificarea legislației sau prin efectuarea de evaluări adecvate ale riscurilor și de audituri fiscale corespunzătoare, precum și să observe dacă societățile adoptă practici care au ca rezultat transferul artificial de cantități importante de venituri către medii avantajoase din punct de vedere fiscal.

| (3) | Autoritățile fiscale
  ale statelor membre
  au nevoie de informații exhaustive și pertinente referitoare la grupurile de întreprinderi multinaționale în ceea ce privește structura lor, politica lor de stabilire a prețurilor de transfer
  , acordurile fiscale, creditele fiscale
  și tranzacțiile lor interne în interiorul și în afara
  Uniunii
  . Aceste informații vor permite autorităților fiscale să reacționeze la practicile fiscale dăunătoare prin modificarea legislației sau prin efectuarea de evaluări adecvate ale riscurilor și de audituri fiscale corespunzătoare, precum și să observe dacă societățile adoptă practici care au ca rezultat transferul artificial de cantități importante de venituri către medii avantajoase din punct de vedere fiscal.
  Comisia ar trebui să aibă, de asemenea, acces la informațiile transferate între autoritățile fiscale ale statelor membre, pentru asigurarea respectării dispozițiilor relevante în domeniul concurenței. Comisia ar trebui să trateze informațiile ca având caracter confidențial și să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a proteja respectivele informații. |
| --- | --- |

(3)

Autoritățile fiscale
  ale statelor membre
  au nevoie de informații exhaustive și pertinente referitoare la grupurile de întreprinderi multinaționale în ceea ce privește structura lor, politica lor de stabilire a prețurilor de transfer
  , acordurile fiscale, creditele fiscale
  și tranzacțiile lor interne în interiorul și în afara
  Uniunii
  . Aceste informații vor permite autorităților fiscale să reacționeze la practicile fiscale dăunătoare prin modificarea legislației sau prin efectuarea de evaluări adecvate ale riscurilor și de audituri fiscale corespunzătoare, precum și să observe dacă societățile adoptă practici care au ca rezultat transferul artificial de cantități importante de venituri către medii avantajoase din punct de vedere fiscal.
  Comisia ar trebui să aibă, de asemenea, acces la informațiile transferate între autoritățile fiscale ale statelor membre, pentru asigurarea respectării dispozițiilor relevante în domeniul concurenței. Comisia ar trebui să trateze informațiile ca având caracter confidențial și să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a proteja respectivele informații.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | O mai mare transparență față de autoritățile
  fiscale ar putea avea ca efect încurajarea grupurilor de întreprinderi multinaționale să renunțe la anumite practici și să își plătească impozitele
  în mod echitabil
  în țara în care
  realizează profituri
  . Creșterea gradului de transparență pentru grupurile de întreprinderi multinaționale este, prin urmare, o parte importantă a măsurilor de combatere a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

O mai mare transparență față de autoritățile
  fiscale ar putea avea ca efect încurajarea grupurilor de întreprinderi multinaționale să renunțe la anumite practici și să își plătească impozitele
  în mod echitabil
  în țara în care
  realizează profituri
  . Creșterea gradului de transparență pentru grupurile de întreprinderi multinaționale este, prin urmare, o parte importantă a măsurilor de combatere a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor.

| (4) | Un nivel adecvat de informații furnizate autorităților
  fiscale
  ale statelor membre și Comisiei și schimbate între acestea
  ar putea avea ca efect încurajarea grupurilor de întreprinderi multinaționale să renunțe la anumite practici și să își plătească impozitele
  datorate
  în țara în care
  se creează valoarea. Această transparență ar spori totodată presiunea reciprocă între statele membre și ar concentra atenția piețelor financiare asupra responsabilității fiscale a întreprinderilor multinaționale.
  Creșterea gradului de transparență pentru grupurile de întreprinderi multinaționale
  , fără a constitui un obstacol în calea competitivității Uniunii,
  este, prin urmare, o parte importantă a măsurilor de combatere a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor
  și, în cele din urmă, de combatere a eludării fiscalității
  . |
| --- | --- |

(4)

Un nivel adecvat de informații furnizate autorităților
  fiscale
  ale statelor membre și Comisiei și schimbate între acestea
  ar putea avea ca efect încurajarea grupurilor de întreprinderi multinaționale să renunțe la anumite practici și să își plătească impozitele
  datorate
  în țara în care
  se creează valoarea. Această transparență ar spori totodată presiunea reciprocă între statele membre și ar concentra atenția piețelor financiare asupra responsabilității fiscale a întreprinderilor multinaționale.
  Creșterea gradului de transparență pentru grupurile de întreprinderi multinaționale
  , fără a constitui un obstacol în calea competitivității Uniunii,
  este, prin urmare, o parte importantă a măsurilor de combatere a erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor
  și, în cele din urmă, de combatere a eludării fiscalității
  .

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | În raportul pentru fiecare țară în parte, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să prezinte, în fiecare an și pentru fiecare jurisdicție fiscală în care desfășoară activități economice, cuantumul veniturilor, al profiturilor anterioare impozitării veniturilor și al impozitelor plătite sau acumulate. Grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui, de asemenea, să raporteze numărul de salariați, capitalul social, câștigurile de capital reținute și activele corporale din fiecare jurisdicție fiscală. În fine, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să identifice fiecare entitate din cadrul grupului care desfășoară activități economice într-o anumită jurisdicție fiscală și să furnizeze informații privind activitățile economice efectuate de fiecare entitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În raportul pentru fiecare țară în parte, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să prezinte, în fiecare an și pentru fiecare jurisdicție fiscală în care desfășoară activități economice, cuantumul veniturilor, al profiturilor anterioare impozitării veniturilor și al impozitelor plătite sau acumulate. Grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui, de asemenea, să raporteze numărul de salariați, capitalul social, câștigurile de capital reținute și activele corporale din fiecare jurisdicție fiscală. În fine, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să identifice fiecare entitate din cadrul grupului care desfășoară activități economice într-o anumită jurisdicție fiscală și să furnizeze informații privind activitățile economice efectuate de fiecare entitate.

| (6) | În raportul pentru fiecare țară în parte, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să prezinte, în fiecare an și pentru fiecare jurisdicție fiscală în care desfășoară activități economice, cuantumul veniturilor, al profiturilor anterioare impozitării veniturilor și al impozitelor plătite sau acumulate
  , precum și cuantumul creditelor fiscale
  . Grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui, de asemenea, să raporteze numărul de salariați, capitalul social, câștigurile de capital reținute și activele corporale din fiecare jurisdicție fiscală. În fine, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să identifice fiecare entitate din cadrul grupului care desfășoară activități economice într-o anumită jurisdicție fiscală și să furnizeze informații privind activitățile economice efectuate de fiecare entitate. |
| --- | --- |

(6)

În raportul pentru fiecare țară în parte, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să prezinte, în fiecare an și pentru fiecare jurisdicție fiscală în care desfășoară activități economice, cuantumul veniturilor, al profiturilor anterioare impozitării veniturilor și al impozitelor plătite sau acumulate
  , precum și cuantumul creditelor fiscale
  . Grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui, de asemenea, să raporteze numărul de salariați, capitalul social, câștigurile de capital reținute și activele corporale din fiecare jurisdicție fiscală. În fine, grupurile de întreprinderi multinaționale ar trebui să identifice fiecare entitate din cadrul grupului care desfășoară activități economice într-o anumită jurisdicție fiscală și să furnizeze informații privind activitățile economice efectuate de fiecare entitate.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne,
  UE
  trebuie să asigure o concurență loială între grupurile de întreprinderi multinaționale din UE și cele din afara UE care dețin una sau mai multe entități situate în UE. Prin urmare, ambele categorii de grupuri ar trebui să se supună obligației de raportare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne,
  UE
  trebuie să asigure o concurență loială între grupurile de întreprinderi multinaționale din UE și cele din afara UE care dețin una sau mai multe entități situate în UE. Prin urmare, ambele categorii de grupuri ar trebui să se supună obligației de raportare.

| (8) | Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne,
  Uniunea
  trebuie să asigure o concurență loială între grupurile de întreprinderi multinaționale din UE și cele din afara UE care dețin una sau mai multe entități situate în Uniune. Prin urmare, ambele categorii de grupuri ar trebui să se supună obligației de raportare.
  În acest sens, statele membre ar trebui să fie responsabile de punerea în aplicare a obligației de raportare în ceea ce privește întreprinderile multinaționale, de exemplu prin introducerea de măsuri de penalizare a întreprinderilor multinaționale în caz de neraportare. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura buna funcționare a pieței interne,
  Uniunea
  trebuie să asigure o concurență loială între grupurile de întreprinderi multinaționale din UE și cele din afara UE care dețin una sau mai multe entități situate în Uniune. Prin urmare, ambele categorii de grupuri ar trebui să se supună obligației de raportare.
  În acest sens, statele membre ar trebui să fie responsabile de punerea în aplicare a obligației de raportare în ceea ce privește întreprinderile multinaționale, de exemplu prin introducerea de măsuri de penalizare a întreprinderilor multinaționale în caz de neraportare.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Statele membre ar trebui să se asigure că mențin sau îmbunătățesc nivelul resurselor umane, tehnice și financiare dedicate schimbului automat de informații între administrațiile fiscale și prelucrării datelor în cadrul administrațiilor fiscale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Statele membre ar trebui să se asigure că mențin sau îmbunătățesc nivelul resurselor umane, tehnice și financiare dedicate schimbului automat de informații între administrațiile fiscale și prelucrării datelor în cadrul administrațiilor fiscale.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | În ceea ce privește schimbul de informații între statele membre, Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE prevede deja schimbul automat obligatoriu de informații în mai multe domenii. Domeniul de aplicare al directivei ar trebui extins pentru a include schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

În ceea ce privește schimbul de informații între statele membre, Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE prevede deja schimbul automat obligatoriu de informații în mai multe domenii. Domeniul de aplicare al directivei ar trebui extins pentru a include schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre.

| (11) | În ceea ce privește schimbul de informații între statele membre, Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE prevede deja schimbul automat obligatoriu de informații în mai multe domenii. Domeniul de aplicare al directivei ar trebui extins pentru a include schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre
  și comunicarea acestor rapoarte către Comisie. În plus, Comisia ar trebui să utilizeze rapoartele pentru fiecare țară în parte pentru a evalua respectarea de către statele membre a normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, deoarece practicile fiscale incorecte în domeniul impozitării societăților comerciale sunt legate și de ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește schimbul de informații între statele membre, Directiva 2011/16/UE a Consiliului din 15 februarie 2011 privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE prevede deja schimbul automat obligatoriu de informații în mai multe domenii. Domeniul de aplicare al directivei ar trebui extins pentru a include schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre
  și comunicarea acestor rapoarte către Comisie. În plus, Comisia ar trebui să utilizeze rapoartele pentru fiecare țară în parte pentru a evalua respectarea de către statele membre a normelor Uniunii privind ajutoarele de stat, deoarece practicile fiscale incorecte în domeniul impozitării societăților comerciale sunt legate și de ajutoarele de stat.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază care ar urma să fie accesibile statelor membre în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități ale grupului de întreprinderi multinaționale fie au rezidența fiscală, fie sunt supuse impozitării pentru activitățile economice desfășurate prin intermediul unui sediu permanent al unui grup de întreprinderi multinaționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază care ar urma să fie accesibile statelor membre în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități ale grupului de întreprinderi multinaționale fie au rezidența fiscală, fie sunt supuse impozitării pentru activitățile economice desfășurate prin intermediul unui sediu permanent al unui grup de întreprinderi multinaționale.

| (12) | Schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre
  și cu Comisia
  ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază,
  care ar trebui să se bazeze pe definiții uniforme și
  care ar urma să fie accesibile statelor membre în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități ale grupului de întreprinderi multinaționale fie au rezidența fiscală, fie sunt supuse impozitării pentru activitățile economice desfășurate prin intermediul unui sediu permanent al unui grup de întreprinderi multinaționale. |
| --- | --- |

(12)

Schimbul automat obligatoriu de rapoarte pentru fiecare țară în parte între statele membre
  și cu Comisia
  ar trebui să includă, în fiecare caz, comunicarea unui set definit de informații de bază,
  care ar trebui să se bazeze pe definiții uniforme și
  care ar urma să fie accesibile statelor membre în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități ale grupului de întreprinderi multinaționale fie au rezidența fiscală, fie sunt supuse impozitării pentru activitățile economice desfășurate prin intermediul unui sediu permanent al unui grup de întreprinderi multinaționale.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Este necesar să se specifice cerințe lingvistice pentru schimbul de informații între statele membre cu privire la rapoartele pentru fiecare țară în parte. De asemenea, este necesar să se adopte modalitățile practice necesare pentru modernizarea rețelei comune de comunicații (CCN). Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (6) și a articolului 21 alineatul (7), ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Este necesar să se specifice cerințe lingvistice pentru schimbul de informații între statele membre cu privire la rapoartele pentru fiecare țară în parte. De asemenea, este necesar să se adopte modalitățile practice necesare pentru modernizarea rețelei comune de comunicații (CCN). Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (6) și a articolului 21 alineatul (7), ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.

| (16) | Este necesar să se specifice cerințe lingvistice pentru schimbul de informații între statele membre
  și comunicarea acestor informații
  cu privire la rapoartele pentru fiecare țară în parte
  către Comisie
  . De asemenea, este necesar să se adopte modalitățile practice necesare pentru modernizarea rețelei comune de comunicații (CCN)
  și să se asigure evitarea duplicării standardelor, care ar genera o creștere a costurilor administrative pentru operatorii economici
  . Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (6) și a articolului 21 alineatul (7), ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului. |
| --- | --- |

(16)

Este necesar să se specifice cerințe lingvistice pentru schimbul de informații între statele membre
  și comunicarea acestor informații
  cu privire la rapoartele pentru fiecare țară în parte
  către Comisie
  . De asemenea, este necesar să se adopte modalitățile practice necesare pentru modernizarea rețelei comune de comunicații (CCN)
  și să se asigure evitarea duplicării standardelor, care ar genera o creștere a costurilor administrative pentru operatorii economici
  . Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolului 20 alineatul (6) și a articolului 21 alineatul (7), ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Raportul anual al statelor membre către Comisie în temeiul prezentei directive ar trebui să precizeze în detaliu în ce măsură a avut loc raportarea în temeiul articolului 8aa și al secțiunii II punctul 1 din anexa III la prezenta directivă și să conțină o listă a tuturor jurisdicțiilor în care își au rezidența societățile mamă finale ale unor entități constitutive din UE, dar în care nu au fost depuse sau nu s-a făcut schimb de rapoarte complete. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Raportul anual al statelor membre către Comisie în temeiul prezentei directive ar trebui să precizeze în detaliu în ce măsură a avut loc raportarea în temeiul articolului 8aa și al secțiunii II punctul 1 din anexa III la prezenta directivă și să conțină o listă a tuturor jurisdicțiilor în care își au rezidența societățile mamă finale ale unor entități constitutive din UE, dar în care nu au fost depuse sau nu s-a făcut schimb de rapoarte complete.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 18 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18b) | Ar trebui să fie posibil ca schimbul de informații în temeiul prezentei directive să nu fie realizat atunci când ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui proces comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară politicii publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18b)

Ar trebui să fie posibil ca schimbul de informații în temeiul prezentei directive să nu fie realizat atunci când ar conduce la divulgarea unui secret comercial, industrial sau profesional sau a unui proces comercial ori a unor informații a căror divulgare ar fi contrară politicii publice.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 18 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18c) | Ar trebui să se țină cont de Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, de raportul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă, precum și de Rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015 conținând recomandările Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18c)

Ar trebui să se țină cont de Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, de raportul Comisiei pentru afaceri juridice referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă, precum și de Rezoluția Parlamentului din 16 decembrie 2015 conținând recomandările Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivul respectiv.

| (20) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre
  și cu Comisia
  în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivul respectiv. |
| --- | --- |

(20)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume instituirea unei cooperări administrative eficiente între statele membre
  și cu Comisia
  în condiții compatibile cu buna funcționare a pieței interne, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, din motive de uniformitate și eficacitate, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru a atinge obiectivul respectiv.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 1, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

1.   Prezenta directivă prevede normele și procedurile conform cărora statele membre cooperează între ele în vederea realizării unui schimb de informații care este în mod previzibil relevant pentru administrarea și aplicarea legilor interne ale statelor membre în privința taxelor și impozitelor menționate la articolul 2.

„(1)   Prezenta directivă prevede normele și procedurile conform cărora statele membre cooperează între ele
  și cu Comisia
  în vederea realizării unui schimb de informații care este în mod previzibil relevant pentru administrarea și aplicarea legilor interne ale statelor membre în privința taxelor și impozitelor menționate la articolul 2.”

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera -a (nouă)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | La articolul 3, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-a)

| (2) | „birou central de legătură” înseamnă biroul care a fost desemnat ca fiind responsabilul principal pentru contactele cu alte state membre în domeniul cooperării administrative; |
| --- | --- |

(2)

„birou central de legătură” înseamnă biroul care a fost desemnat ca fiind responsabilul principal pentru contactele cu alte state membre în domeniul cooperării administrative;

| „2. | «birou central de legătură» înseamnă biroul care a fost desemnat ca fiind responsabilul principal pentru contactele cu alte state membre
  și cu Comisia
  în domeniul cooperării administrative;” |
| --- | --- |

„2.

«birou central de legătură» înseamnă biroul care a fost desemnat ca fiind responsabilul principal pentru contactele cu alte state membre
  și cu Comisia
  în domeniul cooperării administrative;”

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera a

Directiva 2011/16/UE

Articolul 3 – punctul 9 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | în sensul articolului 8 alineatul (1) și al articolelor 8a și 8aa, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În sensul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

în sensul articolului 8 alineatul (1) și al articolelor 8a și 8aa, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru, fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În sensul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru;

| (a) | în sensul articolului 8 alineatul (1) și al articolelor 8a și 8aa, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru
  și Comisie
  fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În sensul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru; |
| --- | --- |

(a)

în sensul articolului 8 alineatul (1) și al articolelor 8a și 8aa, comunicarea sistematică a informațiilor predefinite către alt stat membru
  și Comisie
  fără cerere prealabilă, la intervale regulate prestabilite. În sensul articolului 8 alineatul (1), trimiterea la informațiile disponibile se referă la informații din dosarele fiscale ale statelor membre care comunică informațiile respective, care pot fi accesate în conformitate cu procedurile de colectare și procesare a informațiilor din acel stat membru;

și Comisie

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 4 – alineatul 6

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | La articolul 4, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(1a)

(1a)

La articolul 4, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

6.   Atunci când un departament de legătură sau un funcționar competent trimite sau primește o cerere sau un răspuns la o cerere de cooperare, acesta informează biroul central de legătură din statul său membru, conform procedurilor prevăzute de acesta din urmă.

„(6)   Atunci când un departament de legătură sau un funcționar competent trimite sau primește o cerere sau un răspuns la o cerere de cooperare, acesta informează biroul central de legătură din statul său membru
  și Comisia
  , conform procedurilor prevăzute de respectivul stat.”

și Comisia

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1b (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(1b)

(1b)

La articolul 6, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Cererea menționată la articolul 5 poate conține solicitarea motivată a unei anchete administrative specifice. În cazul în care autoritatea solicitată decide că nu este necesară nicio anchetă administrativă, aceasta comunică de îndată autorității solicitante motivele acestei decizii.

„(2)   Cererea menționată la articolul 5 poate conține solicitarea motivată a unei anchete administrative specifice. În cazul în care autoritatea solicitată decide că nu este necesară nicio anchetă administrativă, aceasta comunică de îndată autorității solicitante
  și Comisiei
  motivele acestei decizii.”

și Comisiei

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1c (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | La articolul 8, alineatul (1), se adaugă următoarea literă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1c)

(1c)

La articolul 8, alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

| „(ea) | rapoartele pentru fiecare țară în parte.” |
| --- | --- |

„(ea)

„(ea)

rapoartele pentru fiecare țară în parte.”

rapoartele pentru fiecare țară în parte.”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 aa – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritatea competentă a unui stat membru în care a fost primit raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu alineatul (1) comunică raportul, prin intermediul schimbului automat, oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive din grupul de întreprinderi multinaționale al entității raportoare are rezidența fiscală sau este supusă impozitării pentru activitatea desfășurată prin intermediul unui sediu permanent, în termenul stabilit la alineatul (4). | (2)   Autoritatea competentă a unui stat membru în care a fost primit raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu alineatul (1) comunică
  , cât mai curând posibil,
  raportul, prin intermediul schimbului automat, oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive din grupul de întreprinderi multinaționale al entității raportoare are rezidența fiscală sau este supusă impozitării pentru activitatea desfășurată prin intermediul unui sediu permanent, în termenul stabilit la alineatul (4).
  Autoritatea competentă a statului membru în cauză transmite și raportul pentru fiecare țară în parte Comisiei, care răspunde de registrul centralizat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, aflat la dispoziția serviciilor sale competente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Autoritatea competentă a unui stat membru în care a fost primit raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu alineatul (1) comunică raportul, prin intermediul schimbului automat, oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive din grupul de întreprinderi multinaționale al entității raportoare are rezidența fiscală sau este supusă impozitării pentru activitatea desfășurată prin intermediul unui sediu permanent, în termenul stabilit la alineatul (4).

(2)   Autoritatea competentă a unui stat membru în care a fost primit raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu alineatul (1) comunică
  , cât mai curând posibil,
  raportul, prin intermediul schimbului automat, oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive din grupul de întreprinderi multinaționale al entității raportoare are rezidența fiscală sau este supusă impozitării pentru activitatea desfășurată prin intermediul unui sediu permanent, în termenul stabilit la alineatul (4).
  Autoritatea competentă a statului membru în cauză transmite și raportul pentru fiecare țară în parte Comisiei, care răspunde de registrul centralizat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, aflat la dispoziția serviciilor sale competente.

, cât mai curând posibil,

Autoritatea competentă a statului membru în cauză transmite și raportul pentru fiecare țară în parte Comisiei, care răspunde de registrul centralizat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, aflat la dispoziția serviciilor sale competente.

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 aa – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | informații agregate referitoare la suma veniturilor, profitul (pierderile) înainte de impozitul pe venit, impozitul pe venit plătit, impozitul pe venit acumulat, capitalul social, câștigurile de capital acumulate, numărul de salariați
  și
  active corporale, altele decât numerarul sau echivalentele de numerar pentru fiecare jurisdicție în care își desfășoară activitatea grupul de întreprinderi multinaționale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

informații agregate referitoare la suma veniturilor, profitul (pierderile) înainte de impozitul pe venit, impozitul pe venit plătit, impozitul pe venit acumulat, capitalul social, câștigurile de capital acumulate, numărul de salariați
  și
  active corporale, altele decât numerarul sau echivalentele de numerar pentru fiecare jurisdicție în care își desfășoară activitatea grupul de întreprinderi multinaționale;

și

| (a) | informații agregate referitoare la suma veniturilor, profitul (pierderile) înainte de impozitul pe venit, impozitul pe venit plătit, impozitul pe venit acumulat, capitalul social, câștigurile de capital acumulate, numărul de salariați, active corporale, altele decât numerarul sau echivalentele de numerar pentru fiecare jurisdicție în care își desfășoară activitatea grupul de întreprinderi multinaționale
  , subvențiile publice primite, valoarea activelor și costul anual al întreținerii lor, precum și vânzările și achizițiile realizate de grup
  ; |
| --- | --- |

(a)

informații agregate referitoare la suma veniturilor, profitul (pierderile) înainte de impozitul pe venit, impozitul pe venit plătit, impozitul pe venit acumulat, capitalul social, câștigurile de capital acumulate, numărul de salariați, active corporale, altele decât numerarul sau echivalentele de numerar pentru fiecare jurisdicție în care își desfășoară activitatea grupul de întreprinderi multinaționale
  , subvențiile publice primite, valoarea activelor și costul anual al întreținerii lor, precum și vânzările și achizițiile realizate de grup
  ;

, subvențiile publice primite, valoarea activelor și costul anual al întreținerii lor, precum și vânzările și achizițiile realizate de grup

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 aa – alineatul 3 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | viitorul număr de identificare fiscală (NIF) al grupului de întreprinderi multinaționale menționat în planul de acțiune al Comisiei pentru anul 2012 pentru consolidarea combaterii fraudei și a evaziunii fiscale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

viitorul număr de identificare fiscală (NIF) al grupului de întreprinderi multinaționale menționat în planul de acțiune al Comisiei pentru anul 2012 pentru consolidarea combaterii fraudei și a evaziunii fiscale.

viitorul număr de identificare fiscală (NIF) al grupului de întreprinderi multinaționale menționat în planul de acțiune al Comisiei pentru anul 2012 pentru consolidarea combaterii fraudei și a evaziunii fiscale.

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2011/16/UE

Articolul 8 aa – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Pentru a mări transparența în relația cu cetățenii, Comisia publică un rezumat agregat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, pe baza informațiilor cuprinse în registrul centralizat de rapoarte pentru fiecare țară în parte. Procedând astfel, Comisia respectă dispozițiile articolului 23a privind confidențialitatea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4a)
     
  Pentru a mări transparența în relația cu cetățenii, Comisia publică un rezumat agregat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, pe baza informațiilor cuprinse în registrul centralizat de rapoarte pentru fiecare țară în parte. Procedând astfel, Comisia respectă dispozițiile articolului 23a privind confidențialitatea.

(4a)

Pentru a mări transparența în relația cu cetățenii, Comisia publică un rezumat agregat al rapoartelor pentru fiecare țară în parte, pe baza informațiilor cuprinse în registrul centralizat de rapoarte pentru fiecare țară în parte. Procedând astfel, Comisia respectă dispozițiile articolului 23a privind confidențialitatea.

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 9 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | La articolul 9, partea introductivă a alineatului (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

La articolul 9, partea introductivă a alineatului (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Autoritatea competentă din fiecare stat membru comunică autorității competente din orice alt stat membru interesat informațiile menționate la articolul 1 alineatul (1), în oricare dintre următoarele situații:

„(1)   Autoritatea competentă din fiecare stat membru comunică autorității competente din orice alt stat membru interesat
  și Comisiei
  informațiile menționate la articolul 1 alineatul (1), în oricare dintre următoarele situații:”

și Comisiei

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2b (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | La articolul 9, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(2b)

(2b)

La articolul 9, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Autoritățile competente din fiecare stat membru pot să comunice, prin schimb spontan, autorităților competente din celelalte state membre orice informații de care au cunoștință și care pot fi utile autorităților competente din celelalte state membre.

„(2)   Autoritățile competente din fiecare stat membru pot să comunice, prin schimb spontan, autorităților competente din celelalte state membre
  și Comisiei
  orice informații de care au cunoștință și care pot fi utile autorităților competente din celelalte state membre.”

și Comisiei

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(4a)

(4a)

La articolul 23, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Statele membre transmit Comisiei orice informații pertinente necesare pentru evaluarea eficacității cooperării administrative prevăzute de prezenta directivă în ceea ce privește combaterea fraudei și a evaziunii fiscale.

„(2)   Statele membre transmit Comisiei orice informații pertinente necesare pentru evaluarea eficacității cooperării administrative prevăzute de prezenta directivă în ceea ce privește combaterea
  eludării,
  evaziunii și a fraudei fiscale.”

eludării,

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre transmit Comisiei o evaluare anuală a eficacității schimbului automat de informații prevăzut la articolele 8, 8a și 8aa, precum și rezultatele practice obținute. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, formularul și condițiile de comunicare a evaluării anuale respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 26 alineatul (2). | (3)   Statele membre transmit Comisiei o evaluare anuală a eficacității schimbului automat de informații prevăzut la articolele 8, 8a și 8aa, precum și rezultatele practice obținute.
  Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la respectivele rezultate într-o manieră adecvată, cum ar fi un raport anual consolidat în care sunt analizate rezultatele și realizările procedurii de raportare.
  Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, formularul și condițiile de comunicare a evaluării anuale respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 26 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre transmit Comisiei o evaluare anuală a eficacității schimbului automat de informații prevăzut la articolele 8, 8a și 8aa, precum și rezultatele practice obținute. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, formularul și condițiile de comunicare a evaluării anuale respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 26 alineatul (2).

(3)   Statele membre transmit Comisiei o evaluare anuală a eficacității schimbului automat de informații prevăzut la articolele 8, 8a și 8aa, precum și rezultatele practice obținute.
  Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la respectivele rezultate într-o manieră adecvată, cum ar fi un raport anual consolidat în care sunt analizate rezultatele și realizările procedurii de raportare.
  Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, formularul și condițiile de comunicare a evaluării anuale respective. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 26 alineatul (2).

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la respectivele rezultate într-o manieră adecvată, cum ar fi un raport anual consolidat în care sunt analizate rezultatele și realizările procedurii de raportare.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 – alineatul 3a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | La articolul 23 se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

La articolul 23 se introduce următorul alineat:

„(3a)
     
  Comisia prezintă Consiliului și Parlamentului European un raport consolidat anual referitor la evaluările anuale ale statelor membre privind eficiența schimbului automat de informații, precum și la rezultatele practice obținute.”

„(3a)

Comisia prezintă Consiliului și Parlamentului European un raport consolidat anual referitor la evaluările anuale ale statelor membre privind eficiența schimbului automat de informații, precum și la rezultatele practice obținute.”

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5b (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 23 – alineatul 3b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | La articolul 23 se introduce următorul alineat: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5b)

(5b)

La articolul 23 se introduce următorul alineat:

(3b)
     
  În cazul în care evaluarea impactului, efectuată de Comisie, privind consecințele publicării informațiilor pentru fiecare țară în parte stabilește că nu există consecințe negative pentru grupurile de întreprinderi multinaționale, Comisia prezintă rapid o propunere legislativă referitoare la punerea informațiilor la dispoziția publicului.

(3b)

În cazul în care evaluarea impactului, efectuată de Comisie, privind consecințele publicării informațiilor pentru fiecare țară în parte stabilește că nu există consecințe negative pentru grupurile de întreprinderi multinaționale, Comisia prezintă rapid o propunere legislativă referitoare la punerea informațiilor la dispoziția publicului.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5c (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 24 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | La articolul 24, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5c)

(5c)

La articolul 24, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru primește de la o țară terță informații care sunt în mod previzibil relevante pentru administrarea și aplicarea legilor interne ale acestui stat membru în privința taxelor și impozitelor menționate la articolul 2, autoritatea respectivă poate, în măsura în care acest lucru este permis în temeiul unui acord cu țara terță respectivă, să comunice aceste informații autorităților competente ale statelor membre pentru care ar putea fi utile
  și
  oricărei autorități solicitante.

și

„(1)   În cazul în care autoritatea competentă a unui stat membru primește de la o țară terță informații care sunt în mod previzibil relevante pentru administrarea și aplicarea legilor interne ale acestui stat membru în privința taxelor și impozitelor menționate la articolul 2, autoritatea respectivă poate, în măsura în care acest lucru este permis în temeiul unui acord cu țara terță respectivă, să comunice aceste informații autorităților competente ale statelor membre pentru care ar putea fi utile, oricărei autorități solicitante
  și Comisiei
  .”

și Comisiei

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7a (nou)

Directiva 2011/16/UE

Articolul 27a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(7a)

(7a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 27a

„Articolul 27a

Revizuire

Revizuire

Comisia revizuiește eficacitatea prezentei directive până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive].”

Comisia revizuiește eficacitatea prezentei directive până la ... [trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive].”

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – Anexa III – Secțiunea II – punctul 1 – paragraful 2

Anexă – Anexa III – Secțiunea II – punctul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dacă același grup de întreprinderi multinaționale are mai mult de o entitate constitutivă cu rezidența fiscală în Uniune și dacă se aplică una sau mai multe
  dinte
  condițiile stabilite la litera (b), grupul de întreprinderi multinaționale poate desemna una dintre respectivele entități constitutive să prezinte raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu cerințele articolului 8aa alineatul (1), cu privire la orice exercițiu financiar de raportare, în termenul specificat la articolul 8aa alineatul (1) și să notifice statului membru în cauză că prezentarea are ca scop îndeplinirea obligației de raportare care le revine tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale în cauză, care au rezidența fiscală în Uniune. Statul membru în cauză comunică, în temeiul articolului 8aa alineatul (2), raportul pentru fiecare țară în parte pe care l-a primit oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale din care face parte entitatea raportoare fie au rezidența fiscală, fie sunt impozabile pentru activitatea economică desfășurată prin intermediul unui sediu permanent. | Dacă același grup de întreprinderi multinaționale are mai mult de o entitate constitutivă cu rezidența fiscală în Uniune și dacă se aplică una sau mai multe
  dintre
  condițiile stabilite la litera (b), grupul de întreprinderi multinaționale poate desemna una dintre respectivele entități constitutive
  , preferabil pe cea cu cea mai mare cifră de afaceri,
  să prezinte raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu cerințele articolului 8aa alineatul (1), cu privire la orice exercițiu financiar de raportare, în termenul specificat la articolul 8aa alineatul (1) și să notifice statului membru în cauză că prezentarea are ca scop îndeplinirea obligației de raportare care le revine tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale în cauză, care au rezidența fiscală în Uniune. Statul membru în cauză comunică, în temeiul articolului 8aa alineatul (2), raportul pentru fiecare țară în parte pe care l-a primit oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale din care face parte entitatea raportoare fie au rezidența fiscală, fie sunt impozabile pentru activitatea economică desfășurată prin intermediul unui sediu permanent. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Dacă același grup de întreprinderi multinaționale are mai mult de o entitate constitutivă cu rezidența fiscală în Uniune și dacă se aplică una sau mai multe
  dinte
  condițiile stabilite la litera (b), grupul de întreprinderi multinaționale poate desemna una dintre respectivele entități constitutive să prezinte raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu cerințele articolului 8aa alineatul (1), cu privire la orice exercițiu financiar de raportare, în termenul specificat la articolul 8aa alineatul (1) și să notifice statului membru în cauză că prezentarea are ca scop îndeplinirea obligației de raportare care le revine tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale în cauză, care au rezidența fiscală în Uniune. Statul membru în cauză comunică, în temeiul articolului 8aa alineatul (2), raportul pentru fiecare țară în parte pe care l-a primit oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale din care face parte entitatea raportoare fie au rezidența fiscală, fie sunt impozabile pentru activitatea economică desfășurată prin intermediul unui sediu permanent.

dinte

Dacă același grup de întreprinderi multinaționale are mai mult de o entitate constitutivă cu rezidența fiscală în Uniune și dacă se aplică una sau mai multe
  dintre
  condițiile stabilite la litera (b), grupul de întreprinderi multinaționale poate desemna una dintre respectivele entități constitutive
  , preferabil pe cea cu cea mai mare cifră de afaceri,
  să prezinte raportul pentru fiecare țară în parte în conformitate cu cerințele articolului 8aa alineatul (1), cu privire la orice exercițiu financiar de raportare, în termenul specificat la articolul 8aa alineatul (1) și să notifice statului membru în cauză că prezentarea are ca scop îndeplinirea obligației de raportare care le revine tuturor entităților constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale în cauză, care au rezidența fiscală în Uniune. Statul membru în cauză comunică, în temeiul articolului 8aa alineatul (2), raportul pentru fiecare țară în parte pe care l-a primit oricărui alt stat membru în care, pe baza informațiilor din raportul pentru fiecare țară în parte, una sau mai multe entități constitutive ale grupului de întreprinderi multinaționale din care face parte entitatea raportoare fie au rezidența fiscală, fie sunt impozabile pentru activitatea economică desfășurată prin intermediul unui sediu permanent.

dintre

, preferabil pe cea cu cea mai mare cifră de afaceri,

---

Miercuri, 26 mai 2016

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/158

---

P8_TA(2016)0229

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Franței – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Franței – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal) (COM(2016)0185 – C8-0136/2016 – 2016/2043(BUD))

(2018/C 076/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0185 – C8-0136/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0185 – C8-0136/2016),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0182/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0182/2016),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG);

| C. | întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

C.

întrucât adoptarea Regulamentului privind FEG reflectă acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficacitatea procesării cererilor privind mobilizarea FEG la Comisie și în cadrul Parlamentului European și al Consiliului prin reducerea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni și de beneficiari eligibili prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța măsuri de stimulare pentru înființarea unor afaceri proprii;

| D. | întrucât Franța a depus cererea EGF/2015/010 FR/MoryGlobal pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat la NACE a doua revizuire, diviziunea 49 („Transporturi terestre și transporturi prin conducte”) și diviziunea 52 („Depozitare și activități auxiliare pentru transport”), pe ansamblul teritoriului Franței metropolitane și întrucât se preconizează că 2 132 lucrători eligibili pentru contribuții din FEG vor participa la aceste măsuri; întrucât cererea vine în urma lichidării judiciare a întreprinderii MoryGlobal și reprezintă o cerere subsecventă cererii EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros; |
| --- | --- |

D.

întrucât Franța a depus cererea EGF/2015/010 FR/MoryGlobal pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat la NACE a doua revizuire, diviziunea 49 („Transporturi terestre și transporturi prin conducte”) și diviziunea 52 („Depozitare și activități auxiliare pentru transport”), pe ansamblul teritoriului Franței metropolitane și întrucât se preconizează că 2 132 lucrători eligibili pentru contribuții din FEG vor participa la aceste măsuri; întrucât cererea vine în urma lichidării judiciare a întreprinderii MoryGlobal și reprezintă o cerere subsecventă cererii EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros;

| E. | întrucât cererea a fost introdusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG, conform cărora contribuția financiară este asigurată cu condiția ca, într-o perioadă de referință de patru luni, să fie concediați cel puțin 500 de lucrători dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători concediați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea, |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea a fost introdusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG, conform cărora contribuția financiară este asigurată cu condiția ca, într-o perioadă de referință de patru luni, să fie concediați cel puțin 500 de lucrători dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători concediați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Franța are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 5 146 800 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 8 528 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Franța are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 5 146 800 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 8 528 000 EUR;

| 2. | ia act de faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii din partea autorităților franceze, la 19 noiembrie 2015, până la finalizarea evaluării privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare, la 7 aprilie 2016, și a notificat evaluarea Parlamentului la acea dată; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii din partea autorităților franceze, la 19 noiembrie 2015, până la finalizarea evaluării privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare, la 7 aprilie 2016, și a notificat evaluarea Parlamentului la acea dată;

| 3. | consideră că disponibilizările din cadrul MoryGlobal sunt legate de tendința generală de declin al producției fizice în Europa, care a dus la reducerea volumelor de mărfuri de transportat și a declanșat un război al prețurilor în sectorul transportului rutier de mărfuri, ceea a avut drept consecință o deteriorare constantă a marjelor operaționale și o serie de pierderi pentru acest sector din Franța începând cu anul 2007, urmate de un val de falimente, inclusiv cel al întreprinderii Mory-Ducros și ulterior al MoryGlobal, care a reangajat 2 107 din foștii angajați ai Mory-Ducros; |
| --- | --- |

3.

consideră că disponibilizările din cadrul MoryGlobal sunt legate de tendința generală de declin al producției fizice în Europa, care a dus la reducerea volumelor de mărfuri de transportat și a declanșat un război al prețurilor în sectorul transportului rutier de mărfuri, ceea a avut drept consecință o deteriorare constantă a marjelor operaționale și o serie de pierderi pentru acest sector din Franța începând cu anul 2007, urmate de un val de falimente, inclusiv cel al întreprinderii Mory-Ducros și ulterior al MoryGlobal, care a reangajat 2 107 din foștii angajați ai Mory-Ducros;

| 4. | subliniază că sprijinul acordat prin FEG pentru cei 2 513 foști angajați ai Mory-Ducros, aprobat în aprilie 2015 (4), se ridică la 6 052 200 EUR; |
| --- | --- |

4.

subliniază că sprijinul acordat prin FEG pentru cei 2 513 foști angajați ai Mory-Ducros, aprobat în aprilie 2015 (4), se ridică la 6 052 200 EUR;

| 5. | ia act de faptul că, până în prezent, sectorul transporturilor terestre și transporturilor prin conducte a făcut obiectul a alte două cereri FEG: EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros și EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich, ambele fiind justificate de criza economică și financiară mondială, respectiv 2 804 concedieri în acest sector; remarcă faptul că în cele două cereri se menționează mai multe măsuri similare; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că, până în prezent, sectorul transporturilor terestre și transporturilor prin conducte a făcut obiectul a alte două cereri FEG: EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros și EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich, ambele fiind justificate de criza economică și financiară mondială, respectiv 2 804 concedieri în acest sector; remarcă faptul că în cele două cereri se menționează mai multe măsuri similare;

| 6. | ia act de faptul că autoritățile franceze au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 23 aprilie 2015, cu mult înainte de cererea de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

6.

ia act de faptul că autoritățile franceze au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 23 aprilie 2015, cu mult înainte de cererea de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 7. | salută faptul că statul francez a instituit un plan social, la care și MoryGlobal participă financiar, înainte de a obține sume suplimentare din partea FEG; apreciază faptul că asistența solicitată din partea FEG nu include măsurile prevăzute la articolul 7 punctul 1 litera (b) din Regulamentul FEG, și anume alocații, ci este orientată către măsuri cu o reală valoare adăugată pentru viitoarea reintegrare pe piața muncii a lucrătorilor concediați; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că statul francez a instituit un plan social, la care și MoryGlobal participă financiar, înainte de a obține sume suplimentare din partea FEG; apreciază faptul că asistența solicitată din partea FEG nu include măsurile prevăzute la articolul 7 punctul 1 litera (b) din Regulamentul FEG, și anume alocații, ci este orientată către măsuri cu o reală valoare adăugată pentru viitoarea reintegrare pe piața muncii a lucrătorilor concediați;

| 8. | ia act de faptul că serviciile personalizate care urmează să fie furnizate, cofinanțate de FEG, constau în consilierea și îndrumarea oferite de o echipă de consultanți experți, care vine în completarea planului social și a Contrat de Sécurisation Professionnelle finanțat de statul francez pentru a ajuta lucrătorii să se reintegreze pe piața forței de muncă; ia act de faptul că cei trei contractanți din echipa de consultanți sunt în prezent cei care furnizează servicii lucrătorilor concediați de Mory-Ducros; se așteaptă ca autoritățile franceze și Comisia să respecte strict principiul potrivit căruia plățile către agenții se vor face pe baza rezultatelor obținute; |
| --- | --- |

8.

ia act de faptul că serviciile personalizate care urmează să fie furnizate, cofinanțate de FEG, constau în consilierea și îndrumarea oferite de o echipă de consultanți experți, care vine în completarea planului social și a Contrat de Sécurisation Professionnelle finanțat de statul francez pentru a ajuta lucrătorii să se reintegreze pe piața forței de muncă; ia act de faptul că cei trei contractanți din echipa de consultanți sunt în prezent cei care furnizează servicii lucrătorilor concediați de Mory-Ducros; se așteaptă ca autoritățile franceze și Comisia să respecte strict principiul potrivit căruia plățile către agenții se vor face pe baza rezultatelor obținute;

| 9. | ia act de faptul că firmele contractante (BPI, Sodie și AFPA Transitions) vor asista lucrătorii concediați și îi vor ajuta să găsească soluții care să le permită să rămână pe piața forței de muncă și să găsească noi locuri de muncă, prin intermediul unor servicii personalizate cum ar fi sesiunile de informare colectivă și individuală, tranziția profesională și îndrumarea spre noi locuri de muncă; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că firmele contractante (BPI, Sodie și AFPA Transitions) vor asista lucrătorii concediați și îi vor ajuta să găsească soluții care să le permită să rămână pe piața forței de muncă și să găsească noi locuri de muncă, prin intermediul unor servicii personalizate cum ar fi sesiunile de informare colectivă și individuală, tranziția profesională și îndrumarea spre noi locuri de muncă;

| 10. | consideră că lucrătorii care se încadrează în grupele de vârstă 55-64 de ani sunt expuși unui risc mai mare de șomaj prelungit și de excludere de pe piața muncii, dar și de excluziune socială; consideră prin urmare că acești lucrători, care reprezintă peste 19 % din beneficiarii potențiali ai acestor măsuri, au nevoi specifice de tratament personalizat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

10.

consideră că lucrătorii care se încadrează în grupele de vârstă 55-64 de ani sunt expuși unui risc mai mare de șomaj prelungit și de excludere de pe piața muncii, dar și de excluziune socială; consideră prin urmare că acești lucrători, care reprezintă peste 19 % din beneficiarii potențiali ai acestor măsuri, au nevoi specifice de tratament personalizat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG;

| 11. | ia act de faptul că Franța a indicat că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu reprezentanții beneficiarilor vizați și cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că Franța a indicat că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu reprezentanții beneficiarilor vizați și cu partenerii sociali;

| 12. | reamintește că, potrivit articolului 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare de pe piața muncii și competențele necesare, iar pachetul în cauză ar trebui să fie compatibil cu trecerea la o economie sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; salută faptul că Franța a dat toate asigurările necesare că măsurile propuse vor fi completate de acțiuni finanțate din fondurile structurale, ca măsuri mixte de adaptare la modificările la nivel global în vederea atingerii unei creșteri economice durabile, astfel cum se relevă în studiul intitulat „Evaluarea implementării la nivel european a Fondului european de ajustare la globalizare în perioada 2007-2014 (5)”; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, potrivit articolului 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare de pe piața muncii și competențele necesare, iar pachetul în cauză ar trebui să fie compatibil cu trecerea la o economie sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; salută faptul că Franța a dat toate asigurările necesare că măsurile propuse vor fi completate de acțiuni finanțate din fondurile structurale, ca măsuri mixte de adaptare la modificările la nivel global în vederea atingerii unei creșteri economice durabile, astfel cum se relevă în studiul intitulat „Evaluarea implementării la nivel european a Fondului european de ajustare la globalizare în perioada 2007-2014 (5)”;

| 13. | ia act de faptul că contractanții din echipa de consultanți sunt aceeași cu cei care furnizează servicii lucrătorilor concediați de Mory-Ducros; invită Comisia să prezinte o evaluare a raportului eficacitate-preț în ceea ce privește sprijinul acordat în prezent lucrătorilor concediați de la Mory-Ducros, deoarece cererea actuală este o cerere subsecventă cererii EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, iar serviciile personalizate sunt furnizate de aceiași contractanți; |
| --- | --- |

13.

ia act de faptul că contractanții din echipa de consultanți sunt aceeași cu cei care furnizează servicii lucrătorilor concediați de Mory-Ducros; invită Comisia să prezinte o evaluare a raportului eficacitate-preț în ceea ce privește sprijinul acordat în prezent lucrătorilor concediați de la Mory-Ducros, deoarece cererea actuală este o cerere subsecventă cererii EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, iar serviciile personalizate sunt furnizate de aceiași contractanți;

| 14. | ia act de sensibilitatea acestui sector specific al pieței forței de muncă, dat fiind că Franța are cea mai importantă cotă în UE-28 de valoare adăugată în sectorul serviciilor de transport rutier; |
| --- | --- |

14.

ia act de sensibilitatea acestui sector specific al pieței forței de muncă, dat fiind că Franța are cea mai importantă cotă în UE-28 de valoare adăugată în sectorul serviciilor de transport rutier;

| 15. | ia act de confirmarea dată de autoritățile franceze că acțiunile propuse nu primesc sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și că acestea sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale; |
| --- | --- |

15.

ia act de confirmarea dată de autoritățile franceze că acțiunile propuse nu primesc sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și că acestea sunt complementare cu acțiunile finanțate de fondurile structurale;

| 16. | reiterează faptul că asistența din partea FEG este complementară măsurilor naționale și nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea statelor membre sau a întreprinderilor; |
| --- | --- |

16.

reiterează faptul că asistența din partea FEG este complementară măsurilor naționale și nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea statelor membre sau a întreprinderilor;

| 17. | salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; ia act de intervalul de timp limitat prevăzut de noul calendar și de potențialul impact asupra eficacității prelucrării dosarelor; |
| --- | --- |

17.

salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; ia act de intervalul de timp limitat prevăzut de noul calendar și de potențialul impact asupra eficacității prelucrării dosarelor;

| 18. | reamintește apelul său adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

18.

reamintește apelul său adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG;

| 19. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

19.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 20. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Decizia (UE) 2015/738 a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2015 privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea EGF/2014/017 FR/Mory-Ducros, prezentată de Franța) (JO L 117, 8.5.2015, p. 47).

(5)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/558763/EPRS_IDA(2016)558763_EN.pdf

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare

(cererea din partea Franței – EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2016/989.)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/162 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/162

---

P8_TA(2016)0230

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere din partea Greciei – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

Rezoluţia Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Greciei – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa) (COM(2016)0210 – C8-0149/2016 – 2016/2050(BUD))

(2018/C 076/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0210 – C8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0210 – C8-0149/2016),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere cele cinci cereri FEG precedente din sectorul comerțului cu amănuntul, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele cinci cereri FEG precedente din sectorul comerțului cu amănuntul,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2016/000 TA 2016 — Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (EGF/2016/000 TA 2016 — Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (4),

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0181/2016),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; întrucât de Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) beneficiază lucrătorii care au fost disponibilizați din întreprinderi mici și mijlocii și multinaționale, indiferent de politicile sau interesele care au motivat decizia de închidere a întreprinderilor, îndeosebi în cazul celor din urmă; întrucât Regulamentul FEG și politica comercială a Uniunii ar trebui să se concentreze în continuare pe modul în care se pot menține locurile de muncă, producția și know-how-ul pe teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau de criza economică și financiară mondială și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; întrucât de Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) beneficiază lucrătorii care au fost disponibilizați din întreprinderi mici și mijlocii și multinaționale, indiferent de politicile sau interesele care au motivat decizia de închidere a întreprinderilor, îndeosebi în cazul celor din urmă; întrucât Regulamentul FEG și politica comercială a Uniunii ar trebui să se concentreze în continuare pe modul în care se pot menține locurile de muncă, producția și know-how-ul pe teritoriul Uniunii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor aflați în dificultate ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor aflați în dificultate ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, și cu respectarea AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| C. | întrucât Grecia a depus cererea EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa solicitând o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat la NACE Revizia 2, diviziunea 47 (comerțul cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor) în regiunile de nivel NUTS 2 Macedonia Centrală (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) și Tesalia (Θεσσαλία) (EL14), și întrucât se preconizează că la aceste măsuri vor participa 557 lucrători disponibilizați, precum și 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); întrucât lucrătorii au fost disponibilizați în urma falimentului și închiderii întreprinderii Supermarket Larissa ABEE; |
| --- | --- |

C.

întrucât Grecia a depus cererea EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa solicitând o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat la NACE Revizia 2, diviziunea 47 (comerțul cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor) în regiunile de nivel NUTS 2 Macedonia Centrală (Κεντρική Μακεδονία) (EL12) și Tesalia (Θεσσαλία) (EL14), și întrucât se preconizează că la aceste măsuri vor participa 557 lucrători disponibilizați, precum și 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); întrucât lucrătorii au fost disponibilizați în urma falimentului și închiderii întreprinderii Supermarket Larissa ABEE;

| D. | întrucât cererea a fost introdusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG, conform cărora contribuția financiară este asigurată cu condiția ca, într-o perioadă de referință de patru luni, să fie concediați cel puțin 500 de lucrători dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători concediați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea, |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea a fost introdusă în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG, conform cărora contribuția financiară este asigurată cu condiția ca, într-o perioadă de referință de patru luni, să fie concediați cel puțin 500 de lucrători dintr-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători concediați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Grecia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 6 468 000 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 10 780 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Grecia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 6 468 000 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 10 780 000 EUR;

| 2. | constată că 557 de lucrători disponibilizați, dintre care 194 sunt bărbați și 363 sunt femei vor putea primi contribuția financiară; |
| --- | --- |

2.

constată că 557 de lucrători disponibilizați, dintre care 194 sunt bărbați și 363 sunt femei vor putea primi contribuția financiară;

| 3. | reamintește că, pe lângă acești lucrători, pot beneficia de servicii personalizate în cadrul Inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”, cum ar fi orientare profesională, 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani din aceeași regiune care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, pe lângă acești lucrători, pot beneficia de servicii personalizate în cadrul Inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”, cum ar fi orientare profesională, 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani din aceeași regiune care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare;

| 4. | remarcă faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii din partea autorităților elene, depusă de acestea la 26 noiembrie 2015, finalizându-și evaluarea privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare la 14 aprilie 2016, pe care a notificat-o Parlamentului la 15 aprilie 2016; |
| --- | --- |

4.

remarcă faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii din partea autorităților elene, depusă de acestea la 26 noiembrie 2015, finalizându-și evaluarea privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare la 14 aprilie 2016, pe care a notificat-o Parlamentului la 15 aprilie 2016;

| 5. | observă că, pe lângă cei 557 de lucrători disponibilizați, se preconizează să participe la măsurile în cauză și să beneficieze de servicii personalizate cofinanțate de FEG și 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani din aceeași regiune care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); observă că solicitarea autorităților elene de a include tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în aceste măsuri se bazează pe faptul că, în regiunea în cauză, nu se găsesc suficiente locuri de muncă pentru numărul mare de solicitanți, 73,5 % din șomerii din regiunea Tesalia aflându-se în șomaj de mai bine de 12 luni (Eurostat); |
| --- | --- |

5.

observă că, pe lângă cei 557 de lucrători disponibilizați, se preconizează să participe la măsurile în cauză și să beneficieze de servicii personalizate cofinanțate de FEG și 543 de tineri sub vârsta de 30 de ani din aceeași regiune care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET); observă că solicitarea autorităților elene de a include tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în aceste măsuri se bazează pe faptul că, în regiunea în cauză, nu se găsesc suficiente locuri de muncă pentru numărul mare de solicitanți, 73,5 % din șomerii din regiunea Tesalia aflându-se în șomaj de mai bine de 12 luni (Eurostat);

| 6. | constată că, în urma recesiunii profunde suferite de economia elenă, urmată de reducerea consumului și a puterii de cumpărare ale gospodăriilor, volumul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, băuturi și tutun era cu peste 30 % mai mic în 2015 decât volumul de la începutul crizei din 2008; constată că vânzările înregistrate de întreprinderea Supermarket Larissa au urmat aceeași tendință descendentă; |
| --- | --- |

6.

constată că, în urma recesiunii profunde suferite de economia elenă, urmată de reducerea consumului și a puterii de cumpărare ale gospodăriilor, volumul comerțului cu amănuntul de produse alimentare, băuturi și tutun era cu peste 30 % mai mic în 2015 decât volumul de la începutul crizei din 2008; constată că vânzările înregistrate de întreprinderea Supermarket Larissa au urmat aceeași tendință descendentă;

| 7. | constată, din aceste motive, că întreprinderea Supermarket Larissa, o cooperativă de mici magazine de băcănie înființată în 1986, cu 42 de magazine și 600 de angajați, nu și-a putut acoperi pierderile și a trebuit să își închidă magazinele în al doilea trimestru din 2014; evidențiază faptul că acest deznodământ nu a putut fi împiedicat de măsurile de austeritate luate, cum ar fi reducerile salariale (-30 %), renegocierea contractelor de închiriere și amânarea datei scadenței facturilor; constată că această situație se datorează și reducerii drastice a împrumuturilor acordate întreprinderilor, în contextul în care relaxarea cantitativă introdusă de Banca Centrală Europeană nu a reușit să dea un impuls împrumuturilor; observă că acest caz este rezultatul dramatic al presiunii continue exercitate de creditori asupra Greciei și al politicii europene de austeritate; |
| --- | --- |

7.

constată, din aceste motive, că întreprinderea Supermarket Larissa, o cooperativă de mici magazine de băcănie înființată în 1986, cu 42 de magazine și 600 de angajați, nu și-a putut acoperi pierderile și a trebuit să își închidă magazinele în al doilea trimestru din 2014; evidențiază faptul că acest deznodământ nu a putut fi împiedicat de măsurile de austeritate luate, cum ar fi reducerile salariale (-30 %), renegocierea contractelor de închiriere și amânarea datei scadenței facturilor; constată că această situație se datorează și reducerii drastice a împrumuturilor acordate întreprinderilor, în contextul în care relaxarea cantitativă introdusă de Banca Centrală Europeană nu a reușit să dea un impuls împrumuturilor; observă că acest caz este rezultatul dramatic al presiunii continue exercitate de creditori asupra Greciei și al politicii europene de austeritate;

| 8. | salută faptul că autoritățile elene au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 26 februarie 2016, înainte de decizia de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că autoritățile elene au început furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 26 februarie 2016, înainte de decizia de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 9. | observă că finanțarea măsurilor de sprijinire a venitului va fi limitată strict la o cotă maximă de 35 % din totalul pachetului coordonat de măsuri personalizate, astfel cum se prevede în Regulamentul privind FEG, iar măsurile în cauză sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare; |
| --- | --- |

9.

observă că finanțarea măsurilor de sprijinire a venitului va fi limitată strict la o cotă maximă de 35 % din totalul pachetului coordonat de măsuri personalizate, astfel cum se prevede în Regulamentul privind FEG, iar măsurile în cauză sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare;

| 10. | constată că, deși cooperativa a adoptat anumite măsuri de austeritate, cum ar fi reducerea salariilor, renegocierea chiriilor, amânarea datei scadenței facturilor, propunerea unor produse mai ieftine și reducerea costurilor de funcționare, aceasta a fost nevoită să-și închidă magazinele unul câte unul; |
| --- | --- |

10.

constată că, deși cooperativa a adoptat anumite măsuri de austeritate, cum ar fi reducerea salariilor, renegocierea chiriilor, amânarea datei scadenței facturilor, propunerea unor produse mai ieftine și reducerea costurilor de funcționare, aceasta a fost nevoită să-și închidă magazinele unul câte unul;

| 11. | observă că măsurile prevăzute de Grecia pentru lucrătorii disponibilizați și pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare se încadrează la următoarele categorii: orientare profesională; formare, recalificare și formare vocațională; contribuție la înființarea unei întreprinderi; alocații pentru participare și alocații pentru formare; alocații de mobilitate; |
| --- | --- |

11.

observă că măsurile prevăzute de Grecia pentru lucrătorii disponibilizați și pentru tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare se încadrează la următoarele categorii: orientare profesională; formare, recalificare și formare vocațională; contribuție la înființarea unei întreprinderi; alocații pentru participare și alocații pentru formare; alocații de mobilitate;

| 12. | constată că lucrătorii sau tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare care vor înființa întreprinderi proprii vor primi sume relativ importante (15 000 EUR) în cadrul măsurilor de servicii personalizate; observă, totodată, că un număr mare dintre lucrătorii disponibilizați au experiență de antreprenor, ceea ce le conferă șanse mai mari de a reuși în acest sector; |
| --- | --- |

12.

constată că lucrătorii sau tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare care vor înființa întreprinderi proprii vor primi sume relativ importante (15 000 EUR) în cadrul măsurilor de servicii personalizate; observă, totodată, că un număr mare dintre lucrătorii disponibilizați au experiență de antreprenor, ceea ce le conferă șanse mai mari de a reuși în acest sector;

| 13. | observă că este posibil ca unele dintre noile întreprinderi să ia forma unor cooperative sociale și salută în acest sens eforturile depuse de autoritățile elene de a stimula sectorul economiei sociale în Grecia; |
| --- | --- |

13.

observă că este posibil ca unele dintre noile întreprinderi să ia forma unor cooperative sociale și salută în acest sens eforturile depuse de autoritățile elene de a stimula sectorul economiei sociale în Grecia;

| 14. | observă că este important să fie lansată o campanie de informarea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare care ar putea fi eligibili să participe la aceste măsuri; își reafirmă poziția privind necesitatea sprijinirii tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în mod permanent și durabil; |
| --- | --- |

14.

observă că este important să fie lansată o campanie de informarea a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare care ar putea fi eligibili să participe la aceste măsuri; își reafirmă poziția privind necesitatea sprijinirii tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare în mod permanent și durabil;

| 15. | apreciază faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în urma unor consultări suplimentare cu reprezentanții beneficiarilor vizați și cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

15.

apreciază faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în urma unor consultări suplimentare cu reprezentanții beneficiarilor vizați și cu partenerii sociali;

| 16. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie sustenabilă și eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor; |
| --- | --- |

16.

reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața muncii și competențele necesare în viitor și să se asigure compatibilitatea cu tranziția către o economie sustenabilă și eficientă în ceea ce privește utilizarea resurselor;

| 17. | subliniază importanța îmbunătățirii șanselor de angajare ale tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și solicită ca măsurile de formare puse la dispoziție în cadrul pachetului coordonat să corespundă atât nevoilor lucrătorilor disponibilizați, cât și celor ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța îmbunătățirii șanselor de angajare ale tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și solicită ca măsurile de formare puse la dispoziție în cadrul pachetului coordonat să corespundă atât nevoilor lucrătorilor disponibilizați, cât și celor ale mediului de afaceri;

| 18. | invită Comisia să includă în propunerile viitoare mai multe detalii cu privire la sectoarele care au potențial de creștere și, deci, posibilități de angajare, precum și să adune date întemeiate cu privire la impactul finanțării din partea FEG, inclusiv în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă și rata de reinserție realizată prin intermediul FEG; |
| --- | --- |

18.

invită Comisia să includă în propunerile viitoare mai multe detalii cu privire la sectoarele care au potențial de creștere și, deci, posibilități de angajare, precum și să adune date întemeiate cu privire la impactul finanțării din partea FEG, inclusiv în ceea ce privește calitatea locurilor de muncă și rata de reinserție realizată prin intermediul FEG;

| 19. | observă că autoritățile elene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

19.

observă că autoritățile elene confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii;

| 20. | salută procedura îmbunătățită introdusă de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; ia act de intervalul de timp limitat prevăzut de noul calendar și de potențialul impact asupra eficacității prelucrării dosarelor; |
| --- | --- |

20.

salută procedura îmbunătățită introdusă de Comisie ca urmare a solicitării Parlamentului de a se accelera eliberarea subvențiilor; ia act de intervalul de timp limitat prevăzut de noul calendar și de potențialul impact asupra eficacității prelucrării dosarelor;

| 21. | își reamintește apelul adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

21.

își reamintește apelul adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG;

| 22. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

22.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 23. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0112.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare

(cerere din partea Greciei – EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2016/990.)

---

| 28.2.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/166 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/166

---

P8_TA(2016)0232

Măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Suediei *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 26 mai 2016 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în favoarea Suediei, în conformitate cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1523 a Consiliului și cu articolul 9 din Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului de instituire a unor măsuri provizorii în domeniul protecției internaționale în beneficiul Italiei și al Greciei (COM(2015)0677 – C8-0017/2016 – 2015/0314(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 076/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0677), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2015)0677),

| — | având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0017/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0017/2016),

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0170/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0170/2016),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Suedia se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai unor țări terțe pe teritoriul său cauzat de o evoluție bruscă a fluxurilor de migrație. La 8 decembrie 2015, Suedia a solicitat în mod oficial suspendarea obligațiilor sale în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Suedia se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai unor țări terțe pe teritoriul său cauzat de o evoluție bruscă a fluxurilor de migrație. La 8 decembrie 2015, Suedia a solicitat în mod oficial suspendarea obligațiilor sale în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului.

| (5) | Suedia se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul său cauzat de o evoluție bruscă a fluxurilor de migrație. La 8 decembrie 2015, Suedia a solicitat în mod oficial suspendarea obligațiilor sale în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului
  , fiind confruntată cu provocarea de a fi atât țară de sosire inițială, cât și destinație finală
  ; |
| --- | --- |

(5)

Suedia se confruntă cu o situație de urgență caracterizată de un aflux brusc de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul său cauzat de o evoluție bruscă a fluxurilor de migrație. La 8 decembrie 2015, Suedia a solicitat în mod oficial suspendarea obligațiilor sale în temeiul Deciziilor (UE) 2015/1523 și (UE) 2015/1601 ale Consiliului
  , fiind confruntată cu provocarea de a fi atât țară de sosire inițială, cât și destinație finală
  ;

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Suedia a înregistrat în 2015 de departe cel mai mare număr de solicitanți de protecție internațională pe cap de locuitor în UE (11 503 de solicitanți la un milion de locuitori). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Suedia a înregistrat în 2015 de departe cel mai mare număr de solicitanți de protecție internațională pe cap de locuitor în UE (11 503 de solicitanți la un milion de locuitori).

| (9) | Suedia a înregistrat în 2015 de departe cel mai mare număr de solicitanți de protecție internațională pe cap de locuitor în UE (11 503 de solicitanți la un milion de locuitori)
  , iar în martie 2016 a primit un total de 170 104 de solicitanți, dintre care 73 331 de copii, 36 181 fiind minori neînsoțiți
  . |
| --- | --- |

(9)

Suedia a înregistrat în 2015 de departe cel mai mare număr de solicitanți de protecție internațională pe cap de locuitor în UE (11 503 de solicitanți la un milion de locuitori)
  , iar în martie 2016 a primit un total de 170 104 de solicitanți, dintre care 73 331 de copii, 36 181 fiind minori neînsoțiți
  .

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | De asemenea, Suedia se confruntă cu o situație dificilă ca urmare a creșterii semnificative recente a numărului de minori neînsoțiți, unul din patru solicitanți pretinzând a fi un minor neînsoțit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

De asemenea, Suedia se confruntă cu o situație dificilă ca urmare a creșterii semnificative recente a numărului de minori neînsoțiți, unul din patru solicitanți pretinzând a fi un minor neînsoțit.

| (10) | De asemenea, Suedia se confruntă cu o situație dificilă ca urmare a creșterii semnificative recente a numărului de minori neînsoțiți, unul din patru solicitanți pretinzând a fi un minor neînsoțit,
  care au nevoi speciale și necesită resurse adiționale pentru a li se asigura accesul la îngrijiri medicale, locuință decentă și educație, în conformitate cu normele UE privind azilul
  ; |
| --- | --- |

(10)

De asemenea, Suedia se confruntă cu o situație dificilă ca urmare a creșterii semnificative recente a numărului de minori neînsoțiți, unul din patru solicitanți pretinzând a fi un minor neînsoțit,
  care au nevoi speciale și necesită resurse adiționale pentru a li se asigura accesul la îngrijiri medicale, locuință decentă și educație, în conformitate cu normele UE privind azilul
  ;

---