# Jurnalul Oficial C 124/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 124 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 619 aprilie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 124

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 619 aprilie 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 124/01 | Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2018/C 124/01

Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.4.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 124/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 124/1

---

Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor

(2018/C 124/01)

Scopul prezentei comunicări este de a oferi orientări tehnice cu privire la anumite aspecte ale Directivei 2008/98/CE privind deșeurile („Directiva-cadru privind deșeurile” sau „DCD”) (1) și ale Deciziei 2000/532/CE a Comisiei de stabilire a unei liste de deșeuri („lista europeană a deșeurilor”), astfel cum au fost revizuite în 2014 și în 2017 (2).

Mai precis, prezenta comunicare oferă autorităților naționale, inclusiv autorităților locale și întreprinderilor (de exemplu, în ceea ce privește aspectele legate de autorizare) clarificări și orientări privind interpretarea și aplicarea corectă a legislației UE relevante în materie de clasificare a deșeurilor, respectiv privind identificarea proprietăților periculoase, determinarea prezenței vreunor proprietăți periculoase în deșeuri și, în ultimă instanță, clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase.

Comunicarea a fost adoptată în urma discuțiilor și a consultărilor purtate cu statele membre și părțile interesate (3).

Comunicarea este structurată în trei capitole și conține patru anexe.

| — | Capitolul 1 descrie contextul general al clasificării deșeurilor și cuprinde instrucțiuni cu privire la consultarea orientărilor. |
| --- | --- |

—

Capitolul 1 descrie contextul general al clasificării deșeurilor și cuprinde instrucțiuni cu privire la consultarea orientărilor.

| — | În capitolul 2 sunt prezentate pe scurt părțile relevante din legislația UE în domeniul deșeurilor și se precizează relevanța acestora pentru definirea și clasificarea deșeurilor (periculoase). |
| --- | --- |

—

În capitolul 2 sunt prezentate pe scurt părțile relevante din legislația UE în domeniul deșeurilor și se precizează relevanța acestora pentru definirea și clasificarea deșeurilor (periculoase).

| — | Capitolul 3 prezintă etapele generale ale procesului de clasificare a deșeurilor, evidențiind conceptele de bază, fără a intra însă în discuții detaliate. |
| --- | --- |

—

Capitolul 3 prezintă etapele generale ale procesului de clasificare a deșeurilor, evidențiind conceptele de bază, fără a intra însă în discuții detaliate.

Pentru informații detaliate, se face trimitere la anexele corespunzătoare, unde sunt descrise pe larg aspectele specifice.

| — | Anexa 1 oferă informații cu privire la lista deșeurilor și la selectarea rubricilor corespunzătoare din lista deșeurilor. |
| --- | --- |

—

Anexa 1 oferă informații cu privire la lista deșeurilor și la selectarea rubricilor corespunzătoare din lista deșeurilor.

| — | Anexa 2 prezintă diferitele surse de informații privind substanțele periculoase și clasificarea lor. |
| --- | --- |

—

Anexa 2 prezintă diferitele surse de informații privind substanțele periculoase și clasificarea lor.

| — | Anexa 3 descrie principiile de evaluare a proprietăților periculoase, de la HP 1 la HP 15. |
| --- | --- |

—

Anexa 3 descrie principiile de evaluare a proprietăților periculoase, de la HP 1 la HP 15.

| — | Anexa 4 examinează conceptele de bază și se referă la standardele și metodele disponibile în ceea ce privește prelevarea de probe și analizele chimice ale deșeurilor. |
| --- | --- |

—

Anexa 4 examinează conceptele de bază și se referă la standardele și metodele disponibile în ceea ce privește prelevarea de probe și analizele chimice ale deșeurilor.

Prezentul document oferă clarificări în conformitate cu legislația UE existentă și ținând seama de orientările în materie de clasificare a deșeurilor emise de diferite state membre ale UE.

Aceste orientări tehnice pot fi actualizate ori de câte ori este necesar, luând în considerare experiența dobândită cu ocazia punerii în aplicare a legislației UE relevante.

Orientările oferite în prezenta comunicare nu aduc atingere interpretării care poate fi dată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE). Punctele de vedere exprimate în prezentele orientări tehnice nu pot aduce atingere poziției pe care Comisia ar putea să o adopte în fața CJUE.

ABREVIERI

| ATP | Adaptarea la progresul tehnic |
| --- | --- |
| AEM | Agenția Europeană de Mediu |
| BDE | Difenileteri bromurați |
| BREF | Document de referință privind cele mai bune tehnici disponibile |
| BTEX | Benzen, toluen, etilbenzen și xilen |
| CAD | Criterii de admitere a deșeurilor |
| CEN | Comitetul European de Standardizare |
| C&E | Clasificare și etichetare |
| CLP | Clasificare, etichetare și ambalare |
| CLRTAP | Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi |
| DEEE | Deșeuri din echipamente electrice și electronice |
| ECHA | Agenția Europeană pentru Produse Chimice |
| FDS | Fișa cu date de securitate |
| GHS | Sistemul global armonizat |
| HAP | Hidrocarburi aromatice policiclice |
| ODS | Substanțe care diminuează stratul de ozon |
| ONU | Organizația Națiunilor Unite |
| POP | Poluant organic persistent |
| VSU | Vehicule scoase din uz |

ATP

Adaptarea la progresul tehnic

AEM

Agenția Europeană de Mediu

BDE

Difenileteri bromurați

BREF

Document de referință privind cele mai bune tehnici disponibile

BTEX

Benzen, toluen, etilbenzen și xilen

CAD

Criterii de admitere a deșeurilor

CEN

Comitetul European de Standardizare

C&E

Clasificare și etichetare

CLP

Clasificare, etichetare și ambalare

CLRTAP

Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi

DEEE

Deșeuri din echipamente electrice și electronice

ECHA

Agenția Europeană pentru Produse Chimice

FDS

Fișa cu date de securitate

GHS

Sistemul global armonizat

HAP

Hidrocarburi aromatice policiclice

ODS

Substanțe care diminuează stratul de ozon

ONU

Organizația Națiunilor Unite

POP

Poluant organic persistent

VSU

Vehicule scoase din uz

CUPRINS

| ABREVIERI | 3 |
| --- | --- |

| 1. | INTRODUCERE | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Context | 5 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cui li se adresează prezentele orientări? | 5 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Instrucțiuni de consultare a prezentelor orientări | 5 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | CADRUL LEGISLATIV | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Legislația privind deșeurile | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Directiva-cadru privind deșeurile (DCD) | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Lista europeană a deșeurilor (LD) | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Regulamentul privind transferurile de deșeuri (RTD) | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Directiva privind depozitele de deșeuri | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Directiva privind deșeurile provenite din industriile extractive (Directiva privind deșeurile extractive) | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Regulamentul REACH | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Regulamentul privind clasificarea, etichetarea și ambalarea (Regulamentul CLP) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Regulamentul privind poluanții organici persistenți (Regulamentul POP) | 10 |
| --- | --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Directiva Seveso III | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1.9.

| 3. | PROCEDURI DE CLASIFICARE A DEȘEURILOR | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Abordare generală cu privire la clasificarea deșeurilor | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Etapa 1: Se aplică DCD? | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Etapa 2: Ce rubrică din LD se aplică? | 14 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Atribuirea rubricii MH sau MNH | 15 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Etapa 3: Sunt disponibile suficiente informații cu privire la compoziția deșeurilor pentru a se stabili dacă prezintă proprietăți periculoase, fie prin efectuarea de calcule, fie prin efectuarea de teste în conformitate cu etapa 4? | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Etapa 4: Deșeul prezintă vreuna dintre proprietățile periculoase de la HP 1 la HP 15? | 17 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Etapa 5: Este probabil ca deșeurile să conțină vreunul dintre POP indicați în anexa la lista europeană a deșeurilor (punctul 2 liniuța 3) sau se știe acest lucru? | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

ANEXE:

| ANEXA 1: Lista adnotată a deșeurilor | 21 |
| --- | --- |

| ANEXA 2: Surse de date și baza de informații privind substanțele periculoase | 83 |
| --- | --- |

| ANEXA 3: Abordări specifice pentru determinarea proprietăților periculoase (de la HP 1 la HP 15) | 87 |
| --- | --- |

| ANEXA 4: Prelevarea de probe și analiza chimică a deșeurilor | 124 |
| --- | --- |

| ANEXA 5: Surse și referințe externe | 134 |
| --- | --- |

1.   INTRODUCERE

1.1.   Context

Clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase și, în special, înțelegerea situațiilor și a condițiilor în care deșeurile trebuie considerate periculoase este o decizie fundamentală în întregul lanț de gestionare a deșeurilor, de la generare la tratarea finală. Atunci când un deșeu este clasificat în mod corect ca fiind periculos, acesta trebuie să se supună mai multor obligații importante, referitoare, de exemplu, la etichetare și ambalare, dar și la tratamentul conform disponibil.

UE a învățat din experiența dobândită în contextul aplicării legislației privind deșeurile și a ținut seama de progresele științifice și economice la revizuirea, în 2014 și în 2017, a cadrului de clasificare a deșeurilor și a listei proprietăților care fac ca deșeurile să fie considerate periculoase. Actualizarea acestei legislații, care ține cont și de modificările fundamentale ale legislației UE în materie de produse chimice care au intervenit în ultimii ani, presupune noi provocări pentru autorități și pentru întreprinderile din sector.

Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei cu privire la opțiunile pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile [COM(2018) 32 final], modul în care sunt puse în aplicare și executate normele privind clasificarea deșeurilor are consecințe importante asupra viitoarelor opțiuni de gestionare a deșeurilor, cum ar fi fezabilitatea și viabilitatea economică a metodei de colectare și reciclare sau asupra alegerii între reciclare și eliminare. Aceste discrepanțe pot avea un impact asupra ratei de utilizare a materiilor prime secundare. Prezentul document de orientare privind clasificarea deșeurilor este un prim instrument propus în comunicare, pentru a veni în sprijinul operatorilor de deșeuri și al autorităților competente să adopte o abordare comună în ceea ce privește caracterizarea și clasificarea deșeurilor, minimizând astfel de discrepanțe și impacturi.

1.2.   Cui li se adresează prezentele orientări?

Prezentul document oferă orientări autorităților naționale, inclusiv autorităților locale, și întreprinderilor (de exemplu, pentru aspectele legate de autorizare) referitoare la interpretarea și aplicarea legislației UE relevante în ceea ce privește clasificarea deșeurilor, în special a Directivei-cadru privind deșeurile (4) și a listei europene a deșeurilor (5).

1.3.   Instrucțiuni de consultare a prezentelor orientări

Contextul general și cadrul legislativ specific sunt prezentate în capitolele 1 și 2.

Capitolul 3 oferă informații cu privire la etapele de bază ale procesului de clasificare, fără să furnizeze însă informații specifice cu privire la derularea etapelor necesare ale procesului de clasificare, ci, mai degrabă, o imagine generală a acestora. Pentru anumite etape, se face trimitere la anexa corespunzătoare, unde pot fi găsite informații mai detaliate.

Image

2.   CADRUL LEGISLATIV

2.1.   Legislația privind deșeurile

2.1.1.   Directiva-cadru privind deșeurile (DCD)

| Directiva-cadru privind deșeurile definește conceptul de deșeuri și precizează cum ar trebui să se asigure gestionarea deșeurilor.


  Deșeurile periculoase sunt definite ca deșeuri care prezintă una sau mai multe dintre cele cincisprezece proprietăți periculoase enumerate în anexa III la DCD. Articolul 7 din respectiva directivă-cadru constituie temeiul juridic al întocmirii listei deșeurilor. |
| --- |

Directiva-cadru privind deșeurile definește conceptul de deșeuri și precizează cum ar trebui să se asigure gestionarea deșeurilor.

Deșeurile periculoase sunt definite ca deșeuri care prezintă una sau mai multe dintre cele cincisprezece proprietăți periculoase enumerate în anexa III la DCD. Articolul 7 din respectiva directivă-cadru constituie temeiul juridic al întocmirii listei deșeurilor.

| Caseta 1: | Directiva-cadru privind deșeurile |
| --- | --- |

Caseta 1:

Directiva 2008/98/CE privind deșeurile (denumită în continuare DCD) este principalul document legislativ privind deșeurile la nivelul UE. Fiind o directivă, DCD se transpune în legislația națională a statelor membre prin intermediul unor acte legislative distincte.

Domeniul de aplicare al directivei este determinat de definiția dată „deșeurilor” la articolul 3 alineatul (1) din DCD, respectiv:

„orice substanță sau obiect pe care deținătorul le aruncă sau are intenția sau obligația să le arunce”.

În multe cazuri, este ușor de stabilit dacă o substanță sau un obiect constituie un „deșeu” în conformitate cu DCD. Există însă cazuri în care decizia respectivă este mai dificilă. Pentru îndrumări detaliate privind definirea conceptului de „deșeuri”, inclusiv informații cu privire la excluderile din domeniul de aplicare al DCD și exemple din jurisprudența obligatorie a CJUE, puteți consulta Ghidul privind interpretarea principalelor dispoziții ale Directivei 2008/98/CE (Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC
   (6), denumit în continuare „Ghidul DCD”). În cazul în care o substanță sau un obiect îndeplinește criteriile pentru a fi considerat deșeu, acesta intră sub incidența legislației în domeniul deșeurilor, inclusiv a normelor privind clasificarea deșeurilor (cu excepția situației în care este exclus în mod explicit din domeniul de aplicare al DCD).

Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC

6

DCD definește noțiunea de „deșeuri periculoase” la articolul 3 alineatul (2) după cum urmează:

„deșeuri care prezintă una sau mai multe din proprietățile periculoase enumerate în anexa III”.

Decizia dacă o substanță sau un obiect poate fi considerat „deșeu” în sensul DCD este o decizie importantă și la fel de importantă este decizia privind clasificarea sa ca „deșeu nepericulos” sau ca „deșeu periculos”.

Gestionarea deșeurilor periculoase face obiectul unor condiții stricte, referitoare în special la:

| — | obligația de a furniza dovezi pentru urmărirea deșeurilor în conformitate cu sistemul instituit de statul membru în cauză (articolul 17 din DCD); |
| --- | --- |

—

obligația de a furniza dovezi pentru urmărirea deșeurilor în conformitate cu sistemul instituit de statul membru în cauză (articolul 17 din DCD);

| — | interzicerea amestecării deșeurilor (articolul 18 din DCD, a se vedea pentru mai multe informații Ghidul DCD). |
| --- | --- |

—

interzicerea amestecării deșeurilor (articolul 18 din DCD, a se vedea pentru mai multe informații Ghidul DCD).

| — | obligații specifice de etichetare și de ambalare (articolul 19 din DCD). |
| --- | --- |

—

obligații specifice de etichetare și de ambalare (articolul 19 din DCD).

Legislația UE stabilește, de asemenea, că deșeurile periculoase trebuie să fie tratate doar în instalații de tratare special concepute în acest sens, care au obținut o autorizație specială, astfel cum se prevede la articolele 23-25 din Directiva-cadru privind deșeurile, dar și în conformitate cu alte acte legislative, cum ar fi Directiva privind depozitele de deșeuri (7) și Directiva privind emisiile industriale (8).

7

8

Proprietățile deșeurilor care fac ca acestea să fie periculoase, prevăzute în anexa III la DCD, au fost adaptate recent, pentru a ține seama de progresele științifice, prin Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei (9), care se aplică de la 1 iunie 2015, și prin Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului (10), care se aplică de la 5 iulie 2018. Regulamentele UE se aplică direct în statele membre, fără să fie nevoie să fie transpuse în legislația națională. Proprietățile periculoase sunt abordate în detaliu în anexa 3 la prezentul document.

9

10

În contextul clasificării deșeurilor, articolul 7 din DCD constituie temeiul juridic pentru întocmirea listei deșeurilor (a se vedea mai jos) și pentru punerea sa în aplicare. Statele membre pot introduce rubrici suplimentare în documentele naționale care să reflecte lista deșeurilor.

| Articolul 7 din DCD

  Articolul 7 alineatele (2) și (3) din DCD conține dispoziții pentru cazul în care un stat membru consideră periculos un deșeu care este enumerat în lista deșeurilor ca fiind nepericulos și viceversa. Cele două alineate se citesc după cum urmează:

  „(2)   Un stat membru poate considera că anumite deșeuri sunt periculoase în cazul în care, chiar dacă nu figurează pe lista de deșeuri, acestea prezintă una sau mai multe dintre proprietățile enumerate în anexa III. Statul membru notifică astfel de situații Comisiei fără întârziere. Acesta le consemnează în raportul prevăzut la articolul 37 alineatul (1) și furnizează Comisiei toate informațiile relevante. În lumina notificărilor primite, lista este reexaminată pentru a determina dacă aceasta trebuie adaptată.

  (3)   În cazul în care un stat membru deține dovezi conform cărora anumite deșeuri care figurează pe listă ca fiind periculoase nu prezintă niciuna din proprietățile enumerate în anexa III, acesta le poate trata ca nepericuloase. Statul membru notifică fără întârziere situațiile de acest tip Comisiei și furnizează Comisiei toate dovezile necesare. În lumina notificărilor primite, lista este reexaminată pentru a determina dacă aceasta trebuie adaptată.”

  Articolul 7 alineatele (2) și (3) nu precizează autoritatea competentă sau procedura relevantă pentru astfel de decizii; aceasta este o chestiune lăsată la latitudinea organizării interne juridice și administrative a fiecărui stat membru [cu toate acestea, operatorii economici sau alte entități private nu sunt considerați „state membre” și nu au dreptul să ia o decizie în temeiul articolului 7 alineatele (2) și (3) din DCD]. |
| --- |

Articolul 7 din DCD

Articolul 7 din DCD

Articolul 7 alineatele (2) și (3) din DCD conține dispoziții pentru cazul în care un stat membru consideră periculos un deșeu care este enumerat în lista deșeurilor ca fiind nepericulos și viceversa. Cele două alineate se citesc după cum urmează:

„(2)   Un stat membru poate considera că anumite deșeuri sunt periculoase în cazul în care, chiar dacă nu figurează pe lista de deșeuri, acestea prezintă una sau mai multe dintre proprietățile enumerate în anexa III. Statul membru notifică astfel de situații Comisiei fără întârziere. Acesta le consemnează în raportul prevăzut la articolul 37 alineatul (1) și furnizează Comisiei toate informațiile relevante. În lumina notificărilor primite, lista este reexaminată pentru a determina dacă aceasta trebuie adaptată.

(3)   În cazul în care un stat membru deține dovezi conform cărora anumite deșeuri care figurează pe listă ca fiind periculoase nu prezintă niciuna din proprietățile enumerate în anexa III, acesta le poate trata ca nepericuloase. Statul membru notifică fără întârziere situațiile de acest tip Comisiei și furnizează Comisiei toate dovezile necesare. În lumina notificărilor primite, lista este reexaminată pentru a determina dacă aceasta trebuie adaptată.”

Articolul 7 alineatele (2) și (3) nu precizează autoritatea competentă sau procedura relevantă pentru astfel de decizii; aceasta este o chestiune lăsată la latitudinea organizării interne juridice și administrative a fiecărui stat membru [cu toate acestea, operatorii economici sau alte entități private nu sunt considerați „state membre” și nu au dreptul să ia o decizie în temeiul articolului 7 alineatele (2) și (3) din DCD].

| Caseta 2: | Articolul 7 din DCD |
| --- | --- |

Caseta 2:

Caseta 2:

Articolul 7 din DCD

2.1.2.   Lista europeană a deșeurilor (LD)

Lista europeană a deșeurilor (LD)

| Lista europeană a deșeurilor conține dispoziții suplimentare pentru evaluarea proprietăților periculoase și pentru clasificarea deșeurilor.
  Aceasta prezintă lista deșeurilor, structurată în capitole, secțiuni și rubrici. Rubricile din listă pot fi grupate în „rubrici pentru deșeuri absolut periculoase”, „rubrici pentru deșeuri absolut nepericuloase” și „rubrici în oglindă”. |
| --- |

Lista europeană a deșeurilor conține dispoziții suplimentare pentru evaluarea proprietăților periculoase și pentru clasificarea deșeurilor.

Aceasta prezintă lista deșeurilor, structurată în capitole, secțiuni și rubrici. Rubricile din listă pot fi grupate în „rubrici pentru deșeuri absolut periculoase”, „rubrici pentru deșeuri absolut nepericuloase” și „rubrici în oglindă”.

| Caseta 3: | Lista europeană a deșeurilor |
| --- | --- |

Caseta 3:

Caseta 3:

Lista europeană a deșeurilor

Decizia 2000/532/CE a Comisiei (11) stabilește lista europeană a deșeurilor (LD). LD este documentul fundamental pentru clasificarea deșeurilor. O versiune consolidată a LD există din anul 2000 și a fost revizuită prin Decizia 2014/955/UE a Comisiei (12), pentru a o adapta la progresele științifice și a o alinia la evoluțiile din legislația privind substanțele chimice. Fiind instituită printr-o decizie a UE, LD este obligatorie în toate elementele sale, se adresează statelor membre și nu trebuie transpusă în legislația națională. Unele state membre au publicat documente de orientare care reflectă LD pentru a veni în ajutorul întreprinderilor și al autorităților care pun în aplicare LD în statul membru respectiv, în special în cazurile în care statele membre invocă articolul 7 alineatul (2) sau alineatul (3), a se vedea caseta 2 de mai sus.

11

12

Clasificarea deșeurilor în conformitate cu LD înseamnă în primul rând că fiecare deșeu trebuie clasificat prin atribuirea unui număr din șase cifre (a se vedea în detaliu anexa 1).

O clasificare integrală și conformă permite întreprinderilor și autorităților competente să ia o decizie cu privire la caracterul periculos sau nu al deșeurilor (a se vedea în detaliu 2.3.1). În acest sens, LD recunoaște trei tipuri de rubrici:

| — | „rubrici pentru deșeuri absolut periculoase”: deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor pentru deșeuri absolut periculoase nu pot fi alocate în categoria deșeurilor nepericuloase și sunt periculoase fără să necesite o evaluare suplimentară; |
| --- | --- |

—

„rubrici pentru deșeuri absolut periculoase”: deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor pentru deșeuri absolut periculoase nu pot fi alocate în categoria deșeurilor nepericuloase și sunt periculoase fără să necesite o evaluare suplimentară;

| — | „rubrici pentru deșeuri absolut nepericuloase”: deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor pentru deșeuri absolut nepericuloase nu pot fi alocate în categoria deșeurilor periculoase și sunt nepericuloase fără să necesite o evaluare suplimentară; |
| --- | --- |

—

„rubrici pentru deșeuri absolut nepericuloase”: deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor pentru deșeuri absolut nepericuloase nu pot fi alocate în categoria deșeurilor periculoase și sunt nepericuloase fără să necesite o evaluare suplimentară;

| — | „rubrici în oglindă”, în care deșeurile cu aceeași proveniență ar putea fi alocate conform LD fie în categoria deșeurilor periculoase, fie în categoria deșeurilor nepericuloase, în funcție de specificitățile cazului și de compoziția deșeurilor. |
| --- | --- |

—

„rubrici în oglindă”, în care deșeurile cu aceeași proveniență ar putea fi alocate conform LD fie în categoria deșeurilor periculoase, fie în categoria deșeurilor nepericuloase, în funcție de specificitățile cazului și de compoziția deșeurilor.

2.1.3.   Regulamentul privind transferurile de deșeuri (RTD)

Regulamentul privind transferurile de deșeuri (RTD)

| Regulamentul privind transferurile de deșeuri transpune în legislația UE dispozițiile Convenției de la Basel și ale Deciziei C(2001)107/final a OCDE.
  Procedurile de transfer depind de tipul de deșeuri, de destinația lor și de operațiunile de tratare a acestora. |
| --- |

Regulamentul privind transferurile de deșeuri transpune în legislația UE dispozițiile Convenției de la Basel și ale Deciziei C(2001)107/final a OCDE.

Procedurile de transfer depind de tipul de deșeuri, de destinația lor și de operațiunile de tratare a acestora.

| Caseta 4: | Regulamentul privind transferurile de deșeuri |
| --- | --- |

Caseta 4:

Caseta 4:

Regulamentul privind transferurile de deșeuri

Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 privind transferurile de deșeuri („Regulamentul privind transferurile de deșeuri” sau „RTD”) (13) transpune în legislația UE dispozițiile Convenției de la Basel și ale Deciziei C(2001) 107 final a OCDE. Regulamentul, care se aplică direct în toate statele membre, stabilește procedurile, condițiile și cerințele care trebuie îndeplinite în cursul transferurilor transfrontaliere de deșeuri, inclusiv al transferurilor între statele membre. În conformitate cu articolele 34 și 36 din regulament, se interzic exportul de deșeuri pentru o operațiune de eliminare în afara UE/AELS, precum și exportul de deșeuri periculoase din UE în orice țară care nu intră sub incidența deciziei OCDE.

13

Există două proceduri de control pentru transferul de deșeuri, și anume:

| — | cerințele generale de informare prevăzute la articolul 18, care se aplică, în mod normal, transferurilor de deșeuri destinate recuperării deșeurilor enumerate în anexa III (deșeurile enumerate „verzi”) sau în anexa IIIA; și |
| --- | --- |

—

cerințele generale de informare prevăzute la articolul 18, care se aplică, în mod normal, transferurilor de deșeuri destinate recuperării deșeurilor enumerate în anexa III (deșeurile enumerate „verzi”) sau în anexa IIIA; și

cerințele generale de informare

recuperării

| — | procedura de notificare prealabilă și de acord preliminar scris pentru orice alt tip de transfer de deșeuri. |
| --- | --- |

—

procedura de notificare prealabilă și de acord preliminar scris pentru orice alt tip de transfer de deșeuri.

notificare prealabilă și de acord preliminar scris

În contextul identificării deșeurilor în vederea aplicării procedurii și a documentației corecte, clasificarea deșeurilor se efectuează în conformitate cu listele conținute în anexele III-IV la RTD (listele încorporate de acorduri internaționale). Aceste liste prevăd o abordare în materie de clasificare diferită de cea din lista europeană a deșeurilor.

Cu toate acestea, clasificarea deșeurilor în conformitate cu DCD și cu LD este relevantă și în contextul Regulamentului privind transferurile de deșeuri, de exemplu ca un criteriu pe baza căruia se ia decizia dacă deșeurile pot fi exportate în anumite țări din afara UE cărora nu li se aplică decizia OCDE [articolul 36 alineatul (1) din RTD]. Clasificarea deșeurilor în conformitate cu rubricile enumerate în anexele III-IV (și anume Convenția de la Basel și codurile OCDE) și cu rubricile din LD (anexa V partea 2 din RTD) trebuie indicată în documentele de notificare și de circulație utilizate în cadrul procedurii de notificare și în conformitate cu instrucțiunile prevăzute la punctul 25 din anexa IC. De asemenea, identificarea deșeurilor trebuie efectuată în documentul prevăzut în anexa VII în cazul transferurilor de deșeuri care fac obiectul cerințelor generale de informare prevăzute la articolul 18.

În ceea ce privește transferurile de deșeuri care fac obiectul procedurii de notificare prealabilă și acord preliminar scris, codurile care trebuie utilizate pentru caracteristicile periculoase (coduri H) și operațiunile de tratare (coduri D și R) în documentele de notificare și de circulație (anexele IA și IB) sunt cele stabilite în anexele III și, respectiv, IV la Convenția de la Basel.

2.1.4.   Directiva privind depozitele de deșeuri

Directiva privind depozitele de deșeuri

| Directiva privind depozitele de deșeuri cuprinde norme privind gestionarea, condițiile de autorizare, închiderea și întreținerea ulterioară a depozitelor de deșeuri. Decizia 2003/33/CE a Consiliului precizează criteriile de admitere a deșeurilor în diferitele categorii de depozite de deșeuri, astfel cum sunt specificate în Directiva privind depozitele de deșeuri.
  Analizele efectuate în contextul criteriilor de admitere a deșeurilor (CAD) nu pot fi de obicei utilizate pentru clasificarea deșeurilor în conformitate cu LD. |
| --- |

Directiva privind depozitele de deșeuri cuprinde norme privind gestionarea, condițiile de autorizare, închiderea și întreținerea ulterioară a depozitelor de deșeuri. Decizia 2003/33/CE a Consiliului precizează criteriile de admitere a deșeurilor în diferitele categorii de depozite de deșeuri, astfel cum sunt specificate în Directiva privind depozitele de deșeuri.

Analizele efectuate în contextul criteriilor de admitere a deșeurilor (CAD) nu pot fi de obicei utilizate pentru clasificarea deșeurilor în conformitate cu LD.

| Caseta 5: | Directiva privind depozitele de deșeuri |
| --- | --- |

Caseta 5:

Caseta 5:

Directiva privind depozitele de deșeuri

Directiva 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri („Directiva privind depozitele de deșeuri”) (14) cuprinde norme privind gestionarea, condițiile de autorizare, închiderea și întreținerea ulterioară a depozitelor de deșeuri. Decizia 2003/33/CE a Consiliului precizează criteriile de admitere a deșeurilor în diferitele categorii de depozite de deșeuri, astfel cum sunt specificate în Directiva privind depozitele de deșeuri.

14

Clasificarea deșeurilor ca periculoase în conformitate cu LD și cu anexa III la DCD este importantă și în sensul Directivei privind depozitele de deșeuri, întrucât deșeurile periculoase ar trebui, ca regulă generală, să fie eliminate în depozitele de deșeuri pentru deșeuri periculoase, iar deșeurile nepericuloase ar trebui să fie eliminate în depozitele de deșeuri pentru deșeuri nepericuloase sau inerte. Deșeurile periculoase stabile, nereactive pot fi eliminate în depozitele de deșeuri pentru deșeuri nepericuloase în cazul în care sunt îndeplinite condițiile stabilite în anexa II la Directiva privind depozitele de deșeuri și în CAD. Apendicele B la Decizia 2003/33/CE a Consiliului afirmă în mod clar rolul „caracterizării de bază” și concluziile care rezultă cu privire la periculozitatea deșeurilor și la admiterea deșeurilor în depozitele de deșeuri și ilustrează această abordare în figura 1.

Cu toate acestea, clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase, în conformitate cu principiile din DCD și în temeiul LD nu trebuie să fie confundată cu evaluarea deșeurilor în vederea stabilirii conformității lor cu criteriile de admitere a deșeurilor, astfel cum sunt prevăzute în anexa II la Directiva privind depozitele de deșeuri și în Decizia 2003/33/CE a Consiliului (Decizia privind criteriile de admitere a deșeurilor – CAD).

2.1.5.   Directiva privind deșeurile provenite din industriile extractive (Directiva privind deșeurile extractive)

Directiva privind deșeurile provenite din industriile extractive (Directiva privind deșeurile extractive)

| Directiva privind deșeurile extractive stabilește cadrul pentru gestionarea corespunzătoare a deșeurilor provenite din industriile extractive.
  Cu toate că este exclusă din domeniul de aplicare al DCD, periculozitatea deșeurilor provenite din industriile extractive ar trebui să fie stabilită în conformitate cu LD. |
| --- |

Directiva privind deșeurile extractive stabilește cadrul pentru gestionarea corespunzătoare a deșeurilor provenite din industriile extractive.

Cu toate că este exclusă din domeniul de aplicare al DCD, periculozitatea deșeurilor provenite din industriile extractive ar trebui să fie stabilită în conformitate cu LD.

| Caseta 6: | Directiva privind deșeurile extractive |
| --- | --- |

Caseta 6:

Caseta 6:

Directiva privind deșeurile extractive

Obiectivul Directivei 2006/21/CE privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive (denumită în continuare „Directiva privind deșeurile extractive”) (15) este de a garanta că deșeurile provenite din industriile extractive sunt gestionate într-un mod care împiedică sau reduce pe cât posibil orice efect negativ asupra mediului și orice risc pentru sănătatea umană. Cu toate că deșeurile provenite din industriile extractive, în cazul în care intră sub incidența Directivei privind deșeurile extractive, sunt excluse în mod explicit din sfera de aplicare a DCD [articolul 2 alineatul (2) litera (d) din DCD], clasificarea în conformitate cu LD este totuși relevantă: conform Directivei privind deșeurile extractive, operatorii trebuie să elaboreze un plan de gestionare a deșeurilor care să prevadă măsurile necesare pentru gestionarea corespunzătoare a deșeurilor relevante. În conformitate cu planul de gestionare a deșeurilor, gradul de periculozitate a deșeurilor provenite din industriile extractive ar trebui clasificat în conformitate cu criteriile din LD.

15

2.1.6.   Regulamentul REACH

Regulamentul REACH

| Regulamentul REACH prevede norme privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice în UE.
  Deșeurile nu constituie o substanță, un articol sau un amestec în sensul Regulamentului REACH. Cu toate acestea, informațiile generate în cadrul REACH pot fi relevante pentru clasificarea deșeurilor. |
| --- |

Regulamentul REACH prevede norme privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice în UE.

Deșeurile nu constituie o substanță, un articol sau un amestec în sensul Regulamentului REACH. Cu toate acestea, informațiile generate în cadrul REACH pot fi relevante pentru clasificarea deșeurilor.

| Caseta 7: | Regulamentul REACH |
| --- | --- |

Caseta 7:

Caseta 7:

Regulamentul REACH

Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice („REACH”) (16) a intrat în vigoare în 2007. REACH este actul legislativ general privind substanțele chimice la nivelul UE, care se aplică substanțelor (ca atare, în amestecuri sau în articole). Scopul REACH este de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului, inclusiv promovarea unor metode alternative pentru evaluarea pericolelor pe care le prezintă substanțele, precum și libera circulație a substanțelor pe piața internă, asigurând totodată sporirea competitivității și a inovației. REACH definește și utilizează o serie de procese care au obiectivul primordial de a asigura utilizarea în siguranță a substanțelor chimice:

16

| — | înregistrarea substanțelor [impune obligația prezentării de informații cu privire la proprietățile și utilizările substanțelor, sub rezerva anumitor condiții, Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA)]; |
| --- | --- |

—

înregistrarea substanțelor [impune obligația prezentării de informații cu privire la proprietățile și utilizările substanțelor, sub rezerva anumitor condiții, Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA)];

| — | îmbunătățirea comunicării în cadrul lanțului de aprovizionare, prin intermediul fișelor extinse cu date de securitate (FDS extinse); |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea comunicării în cadrul lanțului de aprovizionare, prin intermediul fișelor extinse cu date de securitate (FDS extinse);

| — | evaluarea substanțelor de către autoritățile publice, cu scopul de a oferi siguranță în ceea ce privește buna funcționare a procesului de înregistrare și de a aduce clarificări suplimentare care să răspundă preocupărilor legate de anumite substanțe; |
| --- | --- |

—

evaluarea substanțelor de către autoritățile publice, cu scopul de a oferi siguranță în ceea ce privește buna funcționare a procesului de înregistrare și de a aduce clarificări suplimentare care să răspundă preocupărilor legate de anumite substanțe;

| — | restrângerea utilizării substanțelor pentru care a fost stabilit un risc inacceptabil; |
| --- | --- |

—

restrângerea utilizării substanțelor pentru care a fost stabilit un risc inacceptabil;

| — | autorizarea – aplicabilă anumitor substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită (SVHC) și care nu pot fi introduse pe piață și utilizate decât sub rezerva acordării unei autorizații specifice și pe o perioadă limitată, precum și cu îndeplinirea anumitor condiții. |
| --- | --- |

—

autorizarea – aplicabilă anumitor substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită (SVHC) și care nu pot fi introduse pe piață și utilizate decât sub rezerva acordării unei autorizații specifice și pe o perioadă limitată, precum și cu îndeplinirea anumitor condiții.

Este important de menționat că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul REACH, deșeurile (astfel cum sunt definite în DCD) nu sunt considerate a fi o substanță, un amestec sau un articol în conformitate cu REACH; REACH nu prevede obligații directe pentru producătorii sau deținătorii de deșeuri (deși stadiul de deșeu trebuie luat în considerare în raportul de securitate chimică care trebuie prezentat ca parte a dosarului de înregistrare pentru substanțele fabricate sau importate în UE în cantități de peste 10 t/an).

Cu toate acestea, informațiile referitoare la substanțele chimice care sunt generate și comunicate în contextul REACH, în special informațiile privind pericolele și privind utilizarea lor ulterioară în clasificare în conformitate cu Regulamentul CLP, sunt esențiale (a se vedea anexa 2) pentru clasificarea deșeurilor.

De remarcat că metodele de testare care trebuie utilizate în sensul Regulamentului REACH sunt indicate în Regulamentul (CE) nr. 440/2008 („Regulamentul privind metodele de testare”). Unele metode de testare prevăzute în acest regulament sau adaptările acestora pot fi aplicate în contextul clasificării deșeurilor.

2.1.7.   Regulamentul privind clasificarea, etichetarea și ambalarea (Regulamentul CLP)

Regulamentul privind clasificarea, etichetarea și ambalarea (Regulamentul CLP)

| Regulamentul CLP stabilește criteriile pe baza cărora se clasifică pericolele prezentate de substanțe și amestecuri.


  Deșeurile nu sunt considerate o substanță, un amestec sau un articol în sensul Regulamentului CLP. Cu toate acestea, proprietățile periculoase aplicabile deșeurilor sunt legate de criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. În plus, clasificarea substanțelor în conformitate cu Regulamentul CLP poate fi, de asemenea, relevantă pentru clasificarea deșeurilor. |
| --- |

Regulamentul CLP stabilește criteriile pe baza cărora se clasifică pericolele prezentate de substanțe și amestecuri.

Regulamentul CLP stabilește criteriile pe baza cărora se clasifică pericolele prezentate de substanțe și amestecuri.

Deșeurile nu sunt considerate o substanță, un amestec sau un articol în sensul Regulamentului CLP. Cu toate acestea, proprietățile periculoase aplicabile deșeurilor sunt legate de criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. În plus, clasificarea substanțelor în conformitate cu Regulamentul CLP poate fi, de asemenea, relevantă pentru clasificarea deșeurilor.

Deșeurile nu sunt considerate o substanță, un amestec sau un articol în sensul Regulamentului CLP. Cu toate acestea, proprietățile periculoase aplicabile deșeurilor sunt legate de criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. În plus, clasificarea substanțelor în conformitate cu Regulamentul CLP poate fi, de asemenea, relevantă pentru clasificarea deșeurilor.

| Caseta 8: | Regulamentul CLP |
| --- | --- |

Caseta 8:

Caseta 8:

Regulamentul CLP

Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (denumit în continuare „Regulamentul CLP”) (17) adaptează, pentru UE, sistemul internațional de clasificare a substanțelor chimice al Organizației Națiunilor Unite (Sistemul global armonizat – GHS). În acest context, regulamentul stabilește criterii detaliate pentru evaluarea substanțelor și determinarea clasificării gradului lor de pericol.

17

La fel ca Regulamentul REACH, articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul CLP prevede că deșeurile nu sunt considerate substanțe, amestecuri sau articole; prin urmare, obligațiile prevăzute în Regulamentul CLP nu se aplică producătorilor sau deținătorilor de deșeuri.

Cu toate că anexa III la DCD se bazează pe Regulamentul CLP, ea nu conține o transpunere integrală, în oglindă, a fiecăruia dintre criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. În schimb, în ceea ce privește clasificarea deșeurilor, ar trebui remarcat faptul că unele dintre criteriile HP din anexa III la DCD se referă în mod direct la clasele de pericol, categoriile de pericol, frazele de pericol și criteriile de clasificare asociate acestora prevăzute în Regulamentul CLP. Multe dintre rubricile în oglindă se referă în mod specific la „substanțe periculoase”. Clasificarea substanțelor se face în conformitate cu Regulamentul CLP, în timp ce prezența substanțelor periculoase conținute în deșeuri trebuie să fie evaluată în conformitate cu anexa III la DCD (a se vedea în detaliu 2.3.2 și anexa 3). În plus, tabelul 3.1 din anexa VI partea 3 la Regulamentul CLP prevede o serie de clasificări armonizate oficiale ale substanțelor. În cazul în care este disponibilă, o astfel de clasificare armonizată trebuie să fie utilizată pentru clasificarea deșeurilor (în ceea ce privește acest aspect specific, a se vedea anexa 2 secțiunea 2.1.1).

2.1.8.   Regulamentul privind poluanții organici persistenți (Regulamentul POP)

Regulamentul privind poluanții organici persistenți (Regulamentul POP)

| Regulamentul POP are drept scop protejarea mediului și a sănătății umane împotriva poluanților organici persistenți (denumiți în continuare „POP”).
  Deșeurile care conțin anumiți POP, astfel cum se indică în anexa la LD (punctul 2 liniuța 3), în concentrații superioare pragului relevant din Regulamentul POP trebuie să fie clasificate ca periculoase. |
| --- |

Regulamentul POP are drept scop protejarea mediului și a sănătății umane împotriva poluanților organici persistenți (denumiți în continuare „POP”).

Deșeurile care conțin anumiți POP, astfel cum se indică în anexa la LD (punctul 2 liniuța 3), în concentrații superioare pragului relevant din Regulamentul POP trebuie să fie clasificate ca periculoase.

| Caseta 9: | Regulamentul POP |
| --- | --- |

Caseta 9:

Caseta 9:

Regulamentul POP

Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind poluanții organici persistenți (Regulamentul POP) (18) are printre altele obiectivul de a asigura protecția mediului și a sănătății umane de anumite substanțe specificate care sunt transportate peste frontierele internaționale la distanțe mari de locul lor de proveniență, care persistă în mediu și care se pot bioacumula în organismele vii, prin punerea în aplicare a acordurilor internaționale relevante. Domeniul de aplicare al regulamentului este restrâns la substanțele enumerate în anexele la regulamentul respectiv.

18

Conform articolului 7 din Regulamentul POP, deșeurile care sunt formate din poluanți organici persistenți, care conțin sau sunt contaminate cu astfel de poluanți peste anumite valori-limită (limita de concentrație menționată la articolul 7 alineatul (4) litera (a) – așa-numita „valoare-limită scăzută din punctul de vedere al conținutului de POP”) (19), se elimină sau se recuperează, fără întârziere nejustificată și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului POP în așa fel încât să se garanteze distrugerea sau transformarea ireversibilă a conținutului de poluant organic persistent, astfel încât deșeurile rămase și emisiile să nu prezinte caracteristicile poluanților organici persistenți. Se interzic operațiunile de eliminare sau de recuperare care pot duce la recuperarea, reciclarea, reclamarea sau reutilizarea poluanților organici persistenți.

19

La clasificarea rubricilor în oglindă, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2014/955/UE a Comisiei, trebuie să țină seama de existența anumitor POP. Deșeurile care conțin anumiți POP [astfel cum sunt indicați în anexa la LD (punctul 2 liniuța 3) (20)] în concentrații superioare pragurilor relevante din Regulamentul POP sunt considerate periculoase, fără să fie necesară o evaluare suplimentară (a se vedea exemplul din anexa 1 secțiunea 1.4.10).

20

A se reține că:

| — | prezența POP enumerați în anexele la Regulamentul POP, alții decât cei menționați în mod expres în anexa la LD (punctul 2 liniuța 3), chiar și în concentrații care depășesc valorile-limită stabilite în anexa IV la Regulamentul POP, nu conduce în mod automat la clasificarea unui deșeu ca deșeu periculos; clasificarea depinde de clasificarea gradului de pericol al substanței și trebuie să fie evaluată prin aplicarea normelor generale din anexa III la DCD, aplicabile proprietăților periculoase de la HP 1 la HP 15. |
| --- | --- |

—

prezența POP enumerați în anexele la Regulamentul POP, alții decât cei menționați în mod expres în anexa la LD (punctul 2 liniuța 3), chiar și în concentrații care depășesc valorile-limită stabilite în anexa IV la Regulamentul POP, nu conduce în mod automat la clasificarea unui deșeu ca deșeu periculos; clasificarea depinde de clasificarea gradului de pericol al substanței și trebuie să fie evaluată prin aplicarea normelor generale din anexa III la DCD, aplicabile proprietăților periculoase de la HP 1 la HP 15.

| — | Acest impact asupra clasificării este independent de orice obligație prevăzută pentru producătorii și deținătorii de deșeuri conținând POP în conformitate cu Regulamentul POP. |
| --- | --- |

—

Acest impact asupra clasificării este independent de orice obligație prevăzută pentru producătorii și deținătorii de deșeuri conținând POP în conformitate cu Regulamentul POP.

2.1.9.   Directiva Seveso III

Directiva Seveso III

| Directiva Seveso III are drept obiectiv preîntâmpinarea accidentelor majore care implică substanțe periculoase și limitarea consecințelor acestora asupra mediului și a sănătății umane.


  Directiva se aplică și deșeurilor. Operatorii care manipulează substanțe periculoase prezente în deșeuri în concentrații superioare anumitor praguri trebuie să clasifice deșeurile în funcție de proprietățile lor ca amestec. Sursele relevante de informații pot include clasificarea în conformitate cu legislația UE în materie de deșeuri. |
| --- |

Directiva Seveso III are drept obiectiv preîntâmpinarea accidentelor majore care implică substanțe periculoase și limitarea consecințelor acestora asupra mediului și a sănătății umane.

Directiva Seveso III are drept obiectiv preîntâmpinarea accidentelor majore care implică substanțe periculoase și limitarea consecințelor acestora asupra mediului și a sănătății umane.

Directiva se aplică și deșeurilor. Operatorii care manipulează substanțe periculoase prezente în deșeuri în concentrații superioare anumitor praguri trebuie să clasifice deșeurile în funcție de proprietățile lor ca amestec. Sursele relevante de informații pot include clasificarea în conformitate cu legislația UE în materie de deșeuri.

Directiva se aplică și deșeurilor. Operatorii care manipulează substanțe periculoase prezente în deșeuri în concentrații superioare anumitor praguri trebuie să clasifice deșeurile în funcție de proprietățile lor ca amestec. Sursele relevante de informații pot include clasificarea în conformitate cu legislația UE în materie de deșeuri.

| Caseta 10: | Directiva Seveso III |
| --- | --- |

Caseta 10:

Caseta 10:

Directiva Seveso III

Directiva 2012/18/UE privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase („Directiva Seveso III”) (21) are drept obiectiv principal prevenirea accidentelor majore care implică substanțe periculoase și limitarea consecințelor acestora asupra sănătății umane și a mediului, cu scopul de a asigura un nivel ridicat de protecție pe întreg teritoriul Uniunii, într-o manieră consecventă și eficace.

21

Operatorii care manipulează substanțe periculoase ce depășesc anumite praguri sunt obligați să ia toate măsurile necesare pentru a preveni accidentele majore și a limita consecințele acestora. Cerințele includ furnizarea de informații către populația care ar putea fi afectată în cazul unui accident, furnizarea de rapoarte de securitate, instituirea unui sistem de management al securității și elaborarea unor planuri interne de urgență. Statele membre trebuie să se asigure, printre altele, că sunt instituite planuri de urgență pentru zonele învecinate și că sunt planificate măsuri de atenuare a efectelor.

Directiva Seveso III se aplică și deșeurilor, însă depozitele de deșeuri, inclusiv depozitarea subterană a deșeurilor, sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei Seveso III. Nota 5 din anexa I la Directiva Seveso III face trimitere la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 (Regulamentul CLP) și menționează în mod explicit deșeurile:

„În cazul substanțelor periculoase care nu intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1272/2008, inclusiv deșeuri, dar care totuși sunt prezente sau sunt susceptibile de a fi prezente într-un amplasament și care au sau ar putea avea, în condițiile constatate în amplasament, proprietăți echivalente în ceea ce privește potențialul de accidente majore, acestea sunt, în mod provizoriu, atribuite categoriei sau substanței periculoase nominalizate cea mai apropiată care intră în domeniul de aplicare a prezentei directive.”

3.   PROCEDURI DE CLASIFICARE A DEȘEURILOR

PROCEDURI DE CLASIFICARE A DEȘEURILOR

3.1.   Abordare generală cu privire la clasificarea deșeurilor

Abordare generală cu privire la clasificarea deșeurilor

Evaluarea și clasificarea deșeurilor se aplică fiecărui flux distinct de deșeuri generat de un producător, în urma obținerii unui eșantion reprezentativ. În cazul în care se determină prezența mai multor tipuri de deșeuri, fiecare tip ar trebui să fie evaluat separat. În acest fel se garantează faptul că

| — | niciun articol sau lot de deșeuri periculoase nu este clasificat în mod eronat drept nepericulos prin amestecarea (diluarea) sa cu alte deșeuri [a se vedea articolul 7 alineatul (4) din DCD]; |
| --- | --- |

—

niciun articol sau lot de deșeuri periculoase nu este clasificat în mod eronat drept nepericulos prin amestecarea (diluarea) sa cu alte deșeuri [a se vedea articolul 7 alineatul (4) din DCD];

| — | fiecare articol sau lot de deșeuri periculoase este identificat la timp pentru a împiedica amestecarea sa cu alte deșeuri, de exemplu într-un coș, sac, stoc sau container (a se vedea articolul 18 din DCD). |
| --- | --- |

—

fiecare articol sau lot de deșeuri periculoase este identificat la timp pentru a împiedica amestecarea sa cu alte deșeuri, de exemplu într-un coș, sac, stoc sau container (a se vedea articolul 18 din DCD).

Numai deșeurile municipale mixte provenite din gospodării sunt exceptate de la aceste cerințe.

Următorul capitol și următoarea diagramă (a se vedea Figura 2) oferă informații cu privire la abordarea generală în materie de clasificare a deșeurilor. Diagrama conține o trimitere la

| — | capitolul relevant din prezentul document, în care este explicată în linii generale etapa de clasificare; și |
| --- | --- |

—

capitolul relevant din prezentul document, în care este explicată în linii generale etapa de clasificare; și

| — | anexa relevantă la prezentul document, în care se furnizează informații detaliate. |
| --- | --- |

—

anexa relevantă la prezentul document, în care se furnizează informații detaliate.

După finalizarea primelor două etape descrise mai jos, ar trebui să se cunoască dacă:

| — | substanța sau obiectul în cauză intră sub incidența DCD și a LD; și |
| --- | --- |

—

substanța sau obiectul în cauză intră sub incidența DCD și a LD; și

| — | se aplică o rubrică LD „absolută” (periculoasă sau nepericuloasă) sau o „rubrică în oglindă” și, prin urmare, este necesară efectuarea unei evaluări suplimentare. |
| --- | --- |

—

se aplică o rubrică LD „absolută” (periculoasă sau nepericuloasă) sau o „rubrică în oglindă” și, prin urmare, este necesară efectuarea unei evaluări suplimentare.

Image

3.1.1.   Etapa 1: Se aplică DCD?

Etapa 1: Se aplică DCD?

Înainte ca deșeurile să fie clasificate, trebuie să se verifice dacă se aplică DCD:

| — | în primul rând, trebuie să se verifice dacă substanța sau obiectul în cauză este un deșeu (astfel cum este definit în DCD).
  Trebuie să se determine dacă obiectul sau substanța în cauză este considerată sau nu deșeu în sensul DCD ca o condiție preliminară pentru o evaluare suplimentară a periculozității sale. Pentru această evaluare, Ghidul DCD oferă indicații cu privire la definiția-cheie a conceptului de „eliminare” în sensul DCD și a conceptelor conexe din DCD, cum ar fi „subprodus” și „încetarea statutului de deșeu”. |
| --- | --- |

—

în primul rând, trebuie să se verifice dacă substanța sau obiectul în cauză este un deșeu (astfel cum este definit în DCD).

Trebuie să se determine dacă obiectul sau substanța în cauză este considerată sau nu deșeu în sensul DCD ca o condiție preliminară pentru o evaluare suplimentară a periculozității sale. Pentru această evaluare, Ghidul DCD oferă indicații cu privire la definiția-cheie a conceptului de „eliminare” în sensul DCD și a conceptelor conexe din DCD, cum ar fi „subprodus” și „încetarea statutului de deșeu”.

| — | în al doilea rând, trebuie să se verifice dacă anumite fluxuri de deșeuri specificate sunt excluse din sfera de aplicare a DCD.
  Chiar dacă substanța sau obiectul este considerat ca fiind un deșeu, trebuie să se evalueze dacă se aplică una dintre excluderile din domeniul de aplicare prevăzute la articolul 2 din DCD. Textul articolului 2 din DCD este furnizat în caseta de mai jos. Orientări detaliate privind anumite excluderi sunt furnizate în Ghidul DCD.
  În cazul în care evaluarea conduce la concluzia că se aplică o excludere, nu se aplică nici DCD, nici LD (un caz special îl constituie Directiva privind deșeurile extractive, astfel cum se descrie în capitolul 2.1.5, care nu intră în domeniul de aplicare al DCD, însă, în condițiile menționate în directiva respectivă, deșeurile trebuie să fie clasificate în conformitate cu LD).
  Toate fluxurile de deșeuri care nu sunt excluse în mod explicit din sfera de aplicare a DCD se clasifică în conformitate cu DCD și LD și, prin urmare, în conformitate cu abordarea descrisă în prezenta notă tehnică orientativă. Acest lucru este valabil și pentru cazurile în care există dispoziții legislative suplimentare pentru un anumit flux de deșeuri [cum ar fi deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) în cazul Directivei 2012/19/UE privind DEEE (22) sau deșeurile de baterii în cazul Directivei 2006/66/CE privind bateriile (23)], astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (4) din DCD.\ |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, trebuie să se verifice dacă anumite fluxuri de deșeuri specificate sunt excluse din sfera de aplicare a DCD.

Chiar dacă substanța sau obiectul este considerat ca fiind un deșeu, trebuie să se evalueze dacă se aplică una dintre excluderile din domeniul de aplicare prevăzute la articolul 2 din DCD. Textul articolului 2 din DCD este furnizat în caseta de mai jos. Orientări detaliate privind anumite excluderi sunt furnizate în Ghidul DCD.

În cazul în care evaluarea conduce la concluzia că se aplică o excludere, nu se aplică nici DCD, nici LD (un caz special îl constituie Directiva privind deșeurile extractive, astfel cum se descrie în capitolul 2.1.5, care nu intră în domeniul de aplicare al DCD, însă, în condițiile menționate în directiva respectivă, deșeurile trebuie să fie clasificate în conformitate cu LD).

Toate fluxurile de deșeuri care nu sunt excluse în mod explicit din sfera de aplicare a DCD se clasifică în conformitate cu DCD și LD și, prin urmare, în conformitate cu abordarea descrisă în prezenta notă tehnică orientativă. Acest lucru este valabil și pentru cazurile în care există dispoziții legislative suplimentare pentru un anumit flux de deșeuri [cum ar fi deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) în cazul Directivei 2012/19/UE privind DEEE (22) sau deșeurile de baterii în cazul Directivei 2006/66/CE privind bateriile (23)], astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (4) din DCD.\

22

23

| Directiva 2008/98/CE


  Articolul 2 – Excluderi din domeniul de aplicare









  1. | Se exclud din domeniul de aplicare al prezentei directive următoarele:






  a. | efluenți gazoși emiși în atmosferă; |
| --- | --- | --- |

Directiva 2008/98/CE

Directiva 2008/98/CE

Articolul 2 – Excluderi din domeniul de aplicare

Articolul 2 – Excluderi din domeniul de aplicare

1.

Se exclud din domeniul de aplicare al prezentei directive următoarele:

a.

efluenți gazoși emiși în atmosferă;

| b. | soluri (in situ), inclusiv soluri contaminate neexcavate și clădiri legate permanent de sol; |
| --- | --- |

b.

soluri (in situ), inclusiv soluri contaminate neexcavate și clădiri legate permanent de sol;

in situ

| c. | soluri necontaminate și alte materiale geologice naturale excavate în timpul activităților de construcție, în cazul în care este sigur că respectivul material va fi utilizat pentru construcții în starea sa naturală și pe locul de unde a fost excavat; |
| --- | --- |

c.

soluri necontaminate și alte materiale geologice naturale excavate în timpul activităților de construcție, în cazul în care este sigur că respectivul material va fi utilizat pentru construcții în starea sa naturală și pe locul de unde a fost excavat;

| d. | deșeurile radioactive; |
| --- | --- |

d.

deșeurile radioactive;

| e. | explozibili dezafectați; |
| --- | --- |

e.

explozibili dezafectați;

| f. | materii fecale, în cazul în care acestea nu intră sub incidența alineatului (2) litera (b), paie și alte materii naturale nepericuloase provenite din agricultură sau silvicultură și care sunt folosite în agricultură sau silvicultură sau pentru producerea de energie din biomasă prin procese sau metode care nu dăunează mediului și nu pun în pericol sănătatea populației. |
| --- | --- |

f.

materii fecale, în cazul în care acestea nu intră sub incidența alineatului (2) litera (b), paie și alte materii naturale nepericuloase provenite din agricultură sau silvicultură și care sunt folosite în agricultură sau silvicultură sau pentru producerea de energie din biomasă prin procese sau metode care nu dăunează mediului și nu pun în pericol sănătatea populației.

| 2. | În măsura în care intră sub incidența altor acte legislative comunitare, se exclud din domeniul de aplicare al prezentei directive următoarele:






  a. | ape uzate; |
| --- | --- | --- |

2.

În măsura în care intră sub incidența altor acte legislative comunitare, se exclud din domeniul de aplicare al prezentei directive următoarele:

a.

ape uzate;

| b. | subproduse de origine animală, inclusiv produse transformate care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1774/2002, cu excepția produselor care urmează să fie incinerate, depozitate sau utilizate într-o instalație de producere a biogazului sau a compostului; |
| --- | --- |

b.

subproduse de origine animală, inclusiv produse transformate care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 1774/2002, cu excepția produselor care urmează să fie incinerate, depozitate sau utilizate într-o instalație de producere a biogazului sau a compostului;

| c. | carcase de animale care au decedat în orice alt mod decât prin sacrificare, inclusiv animale care au fost sacrificate pentru eradicarea unei epizootii, și care sunt eliminate conform Regulamentului (CE) nr. 1774/2002; |
| --- | --- |

c.

carcase de animale care au decedat în orice alt mod decât prin sacrificare, inclusiv animale care au fost sacrificate pentru eradicarea unei epizootii, și care sunt eliminate conform Regulamentului (CE) nr. 1774/2002;

| d. | deșeuri rezultate în urma activităților de prospectare, extracție, tratare și stocare a resurselor minerale, precum și a exploatării carierelor care intră sub incidența Directivei 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive. |
| --- | --- |

d.

deșeuri rezultate în urma activităților de prospectare, extracție, tratare și stocare a resurselor minerale, precum și a exploatării carierelor care intră sub incidența Directivei 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive.

| 3. | Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute de alte acte legislative comunitare aplicabile, sedimentele depuse în apele de suprafață în scopul gestionării apelor și a căilor navigabile sau al prevenirii inundațiilor, al atenuării efectelor inundațiilor și ale secetei sau ale asanării terenurilor nu intră sub incidența prezentei directive în cazul în care se dovedește că respectivele sedimente sunt nepericuloase. |
| --- | --- |

3.

Fără a aduce atingere obligațiilor prevăzute de alte acte legislative comunitare aplicabile, sedimentele depuse în apele de suprafață în scopul gestionării apelor și a căilor navigabile sau al prevenirii inundațiilor, al atenuării efectelor inundațiilor și ale secetei sau ale asanării terenurilor nu intră sub incidența prezentei directive în cazul în care se dovedește că respectivele sedimente sunt nepericuloase.

| 4. | Prin intermediul unor directive speciale pot fi stabilite norme speciale pentru cazuri individuale, sau care completează dispozițiile prezentei directive, privind gestionarea anumitor categorii de deșeuri. |
| --- | --- |

4.

Prin intermediul unor directive speciale pot fi stabilite norme speciale pentru cazuri individuale, sau care completează dispozițiile prezentei directive, privind gestionarea anumitor categorii de deșeuri.

| Caseta 11: | Articolul 2 din DCD – Excluderi din domeniul de aplicare |
| --- | --- |

Caseta 11:

Caseta 11:

Articolul 2 din DCD – Excluderi din domeniul de aplicare

3.1.2.   Etapa 2: Ce rubrică din LD se aplică?

Etapa 2: Ce rubrică din LD se aplică?

LD cuprinde 20 de capitole (coduri de două cifre), împărțite în secțiuni (coduri de patru cifre) și rubrici (coduri de șase cifre).

capitole

secțiuni

rubrici

Atribuirea unei anumite rubrici se face aplicând procedura de utilizare a listei deșeurilor. Această procedură creează o ordine de prioritate pentru capitole. O versiune adnotată a LD și procedura de utilizare a acesteia pot fi consultate în anexa 1.

Orice deșeu care poate fi identificat printr-o rubrică marcată cu asterisc (*) trebuie considerat periculos. Deșeurile definite de toate celelalte rubrici sunt considerate nepericuloase. Pentru a finaliza etapa 2 și a identifica rubrica sau rubricile aplicabile din LD,

| — | rubrica sau rubricile corespunzătoare din LD trebuie evaluate pentru deșeurile în cauză, ținând seama de faptul că este posibil ca la nivelul statelor membre să fi fost introduse rubrici specifice în legislația națională în temeiul articolului 7 alineatul (2) sau al articolului 7 alineatul (3) din DCD; |
| --- | --- |

—

rubrica sau rubricile corespunzătoare din LD trebuie evaluate pentru deșeurile în cauză, ținând seama de faptul că este posibil ca la nivelul statelor membre să fi fost introduse rubrici specifice în legislația națională în temeiul articolului 7 alineatul (2) sau al articolului 7 alineatul (3) din DCD;

| — | ulterior, trebuie să se analizeze în care dintre următoarele tipuri de rubrici trebuie încadrate deșeurile în cauză.






  — | Rubrică pentru deșeuri absolut periculoase (AH) [marcată cu un asterisc (*)]


  Deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor AH nu pot fi alocate în categoria rubricilor pentru deșeuri nepericuloase și sunt periculoase fără să necesite o evaluare suplimentară.

  În cazul în care se atribuie o rubrică AH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri periculoase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri periculoase. Cu toate acestea, va fi în continuare necesar să se continue cu etapele 3-5 (a se vedea capitolul 3.2) pentru a stabili proprietățile periculoase pe care le prezintă deșeurile în cauză, întrucât aceste informații pot fi necesare pentru îndeplinirea dispozițiilor prevăzute la articolul 19 din DCD privind etichetarea corectă a deșeurilor periculoase (de exemplu, pentru completarea unui document de însoțire pentru circulația deșeurilor). Pentru informații privind rubricile AH care nu prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1. |
| --- | --- | --- |

—

ulterior, trebuie să se analizeze în care dintre următoarele tipuri de rubrici trebuie încadrate deșeurile în cauză.

—

Rubrică pentru deșeuri absolut periculoase (AH) [marcată cu un asterisc (*)]

Rubrică pentru deșeuri absolut periculoase (AH) [marcată cu un asterisc (*)]

Deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor AH nu pot fi alocate în categoria rubricilor pentru deșeuri nepericuloase și sunt periculoase fără să necesite o evaluare suplimentară.

În cazul în care se atribuie o rubrică AH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri periculoase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri periculoase. Cu toate acestea, va fi în continuare necesar să se continue cu etapele 3-5 (a se vedea capitolul 3.2) pentru a stabili proprietățile periculoase pe care le prezintă deșeurile în cauză, întrucât aceste informații pot fi necesare pentru îndeplinirea dispozițiilor prevăzute la articolul 19 din DCD privind etichetarea corectă a deșeurilor periculoase (de exemplu, pentru completarea unui document de însoțire pentru circulația deșeurilor). Pentru informații privind rubricile AH care nu prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1.

În cazul în care se atribuie o rubrică AH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri periculoase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri periculoase. Cu toate acestea, va fi în continuare necesar să se continue cu etapele 3-5 (a se vedea capitolul 3.2) pentru a stabili proprietățile periculoase pe care le prezintă deșeurile în cauză, întrucât aceste informații pot fi necesare pentru îndeplinirea dispozițiilor prevăzute la articolul 19 din DCD privind etichetarea corectă a deșeurilor periculoase (de exemplu, pentru completarea unui document de însoțire pentru circulația deșeurilor). Pentru informații privind rubricile AH care nu prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1.

| — | Rubrică pentru deșeuri absolut nepericuloase (ANH)


  Deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor ANH nu pot fi alocate în categoria rubricilor pentru deșeuri periculoase și ar trebui clasificate ca nepericuloase fără să necesite o evaluare suplimentară.

  În cazul în care se atribuie o rubrică ANH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri nepericuloase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri nepericuloase. Pentru informații privind rubricile ANH care prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1. |
| --- | --- |

—

Rubrică pentru deșeuri absolut nepericuloase (ANH)

Rubrică pentru deșeuri absolut nepericuloase (ANH)

Deșeurile care sunt încadrate în categoria rubricilor ANH nu pot fi alocate în categoria rubricilor pentru deșeuri periculoase și ar trebui clasificate ca nepericuloase fără să necesite o evaluare suplimentară.

În cazul în care se atribuie o rubrică ANH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri nepericuloase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri nepericuloase. Pentru informații privind rubricile ANH care prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1.

În cazul în care se atribuie o rubrică ANH, deșeurile vor fi clasificate ca deșeuri nepericuloase și nu este necesară o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeurile trebuie clasificate ca deșeuri nepericuloase. Pentru informații privind rubricile ANH care prezintă proprietăți periculoase, a se vedea caseta 1 secțiunea 1.1 din anexa 1.

| — | Rubrică în oglindă


  Rubricile în oglindă pot fi definite ca două sau mai multe rubrici înrudite, în care una este pentru deșeuri periculoase, iar cealaltă nu. Spre deosebire de rubricile AH sau ANH, dacă deșeurile trebuie să fie alocate unui grup de rubrici alternative, trebuie efectuată o evaluare suplimentară în vederea alocării. Rubricile alternative se referă cel puțin la următoarele rubrici:






  — | rubrica în oglindă pentru deșeuri periculoase (MH) [marcată cu un asterisc (*)]; |
| --- | --- | --- |

—

Rubrică în oglindă

Rubrică în oglindă

Rubricile în oglindă pot fi definite ca două sau mai multe rubrici înrudite, în care una este pentru deșeuri periculoase, iar cealaltă nu. Spre deosebire de rubricile AH sau ANH, dacă deșeurile trebuie să fie alocate unui grup de rubrici alternative, trebuie efectuată o evaluare suplimentară în vederea alocării. Rubricile alternative se referă cel puțin la următoarele rubrici:

—

rubrica în oglindă pentru deșeuri periculoase (MH) [marcată cu un asterisc (*)];

| — | rubrica în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH). |
| --- | --- |

—

rubrica în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH).

În cazul în care există posibilitatea de a atribui o rubrică MH sau MNH, este necesar să se continue cu etapele 3-5 (a se vedea capitolul 3.2) din procesul de clasificare pentru a stabili, în funcție de rezultatele acestor investigații, dacă să se atribuie rubrica MH sau MNH.

În cazul în care există posibilitatea de a atribui o rubrică MH sau MNH, este necesar să se continue cu etapele 3-5 (a se vedea capitolul 3.2) din procesul de clasificare pentru a stabili, în funcție de rezultatele acestor investigații, dacă să se atribuie rubrica MH sau MNH.

Informații suplimentare privind atribuirea rubricilor ANH, AH, MH și MNH sunt prezentate în anexa 1 secțiunea 1.

3.2.   Atribuirea rubricii MH sau MNH

Atribuirea rubricii MH sau MNH

Următoarele capitole ar trebui utilizate atunci când alegeți o rubrică în oglindă corespunzătoare. În plus, acestea pot fi utilizate și pentru a stabili proprietățile periculoase ale unui deșeu asociat cu o rubrică AH, întrucât aceste informații pot fi necesare pentru îndeplinirea dispozițiilor prevăzute la articolul 19 din DCD privind etichetarea corectă a deșeurilor periculoase (de exemplu, pentru completarea unui document de însoțire pentru circulația deșeurilor).

După finalizarea etapelor 3-5, ar trebui să se cunoască în cele din urmă dacă deșeul în cauză conține elemente periculoase și prezintă una sau mai multe proprietăți periculoase (de la HP 1 la HP 15) și/sau dacă acesta conține vreun POP relevant. Prin urmare, pe baza acestor informații, se poate decide dacă deșeurile sunt periculoase sau nepericuloase. Diagrama de mai jos prezintă etapele necesare și se referă la capitolele următoare (și la anexele corespunzătoare pentru mai multe detalii).

Image

3.2.1.   Etapa 3: Sunt disponibile suficiente informații cu privire la compoziția deșeurilor pentru a se stabili dacă prezintă proprietăți periculoase, fie prin efectuarea de calcule, fie prin efectuarea de teste în conformitate cu etapa 4?

Etapa 3: Sunt disponibile suficiente informații cu privire la compoziția deșeurilor pentru a se stabili dacă prezintă proprietăți periculoase, fie prin efectuarea de calcule, fie prin efectuarea de teste în conformitate cu etapa 4?

Obținerea unor informații suficiente privind prezența și conținutul de substanțe periculoase în deșeuri, pentru a putea determina dacă deșeurile ar putea să prezinte vreuna dintre proprietățile periculoase de la HP 1 la HP 15, constituie un pas important în procesul de clasificare a deșeurilor. Indiferent de metoda aleasă pentru evaluarea existenței proprietăților periculoase (efectuarea de calcule sau teste), este necesar să se cunoască anumite informații cu privire la compoziția deșeurilor, conform descrierii din etapa 4. Există mai multe moduri de a colecta informații cu privire la compoziția relevantă a deșeurilor, la prezența substanțelor periculoase și la proprietățile periculoase potențiale pe care le prezintă acestea:

| — | informații privind procesul de fabricație/chimia generării deșeurilor și substanțele input și intermediarii folosiți în acest proces, inclusiv aprecieri ale experților (surse utile pot fi rapoartele BREF, manualele privind procesele industriale, descrierile de proces și listele de materii prime furnizate de producător etc.); |
| --- | --- |

—

informații privind procesul de fabricație/chimia generării deșeurilor și substanțele input și intermediarii folosiți în acest proces, inclusiv aprecieri ale experților (surse utile pot fi rapoartele BREF, manualele privind procesele industriale, descrierile de proces și listele de materii prime furnizate de producător etc.);

| — | informații din partea producătorului inițial cu privire la substanța sau obiectul în cauză înainte ca acesta să devină deșeu, de exemplu fișele cu date de securitate (FDS), eticheta produsului sau fișele produselor (a se vedea mai multe detalii în anexa 2); |
| --- | --- |

—

informații din partea producătorului inițial cu privire la substanța sau obiectul în cauză înainte ca acesta să devină deșeu, de exemplu fișele cu date de securitate (FDS), eticheta produsului sau fișele produselor (a se vedea mai multe detalii în anexa 2);

| — | baze de date privind analizele deșeurilor disponibile la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

—

baze de date privind analizele deșeurilor disponibile la nivelul statelor membre;

| — | prelevarea de probe și analiza chimică a deșeurilor (a se vedea anexa 4). |
| --- | --- |

—

prelevarea de probe și analiza chimică a deșeurilor (a se vedea anexa 4).

De îndată ce au fost culese informații cu privire la compoziția deșeurilor, devine posibil să se evalueze dacă substanțele identificate sunt clasificate ca fiind periculoase, adică dacă li se atribuie un cod de frază de pericol (a se vedea caseta 12). Pentru a stabili dacă substanțele conținute sunt clasificate ca periculoase și pentru a afla mai multe informații despre diferitele clase de pericol și categorii de substanțe în care pot fi încadrate în conformitate cu Regulamentul CLP, vă rugăm să consultați orientările prezentate în anexa 2.

| Codurile frazelor de pericol

  Decizia dacă substanțele identificate drept constituenți ai deșeurilor în cauză sunt considerate substanțe periculoase trebuie să fie luată în conformitate cu criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. Pentru instrumente de informare utile în acest context, a se consulta anexa 2 la prezentul document.
  A se remarca faptul că, în conformitate cu Regulamentul CLP, „frazele de pericol” introduse sunt definite după cum urmează:

  „frază de pericol” înseamnă o frază alocată unei clase și categorii de pericol care descrie natura pericolelor prezentate de o substanță sau de un amestec periculos, inclusiv, când este cazul, gradul de periculozitate.

  Un exemplu de cod corespunzător unei fraze de pericol și atribuit unei clase și categorii de pericol din tabelul 3.1 din anexa VI partea 3 la Regulamentul CLP este:








  Fraza de pericol: | Descriere: | Clasa de pericol și categoria: |
| --- | --- | --- |
| H330 | Mortal în caz de inhalare | Toxicitate acută 2 |

Codurile frazelor de pericol

Codurile frazelor de pericol

Decizia dacă substanțele identificate drept constituenți ai deșeurilor în cauză sunt considerate substanțe periculoase trebuie să fie luată în conformitate cu criteriile prevăzute în Regulamentul CLP. Pentru instrumente de informare utile în acest context, a se consulta anexa 2 la prezentul document.

A se remarca faptul că, în conformitate cu Regulamentul CLP, „frazele de pericol” introduse sunt definite după cum urmează:

„frază de pericol” înseamnă o frază alocată unei clase și categorii de pericol care descrie natura pericolelor prezentate de o substanță sau de un amestec periculos, inclusiv, când este cazul, gradul de periculozitate.

„frază de pericol” înseamnă o frază alocată unei clase și categorii de pericol care descrie natura pericolelor prezentate de o substanță sau de un amestec periculos, inclusiv, când este cazul, gradul de periculozitate.

Un exemplu de cod corespunzător unei fraze de pericol și atribuit unei clase și categorii de pericol din tabelul 3.1 din anexa VI partea 3 la Regulamentul CLP este:

Fraza de pericol:

Fraza de pericol:

Descriere:

Descriere:

Clasa de pericol și categoria:

Clasa de pericol și categoria:

H330

Mortal în caz de inhalare

Toxicitate acută 2

Astfel, prima cifră după „H” reprezintă categoria de pericol (2 – pericole fizice, 3 – pericole pentru sănătate, 4 – pericole pentru mediu), a doua și a treia cifră sunt numere consecutive de grupare a codurilor de pericol. Informații cu privire la codurile frazelor de pericol atribuite substanțelor pot fi găsite în anexa 2.

| Caseta 12: | Observații cu privire la criteriile CLP: codurile frazelor de pericol |
| --- | --- |

Caseta 12:

Caseta 12:

Observații cu privire la criteriile CLP: codurile frazelor de pericol

Vă atragem atenția asupra faptului că, în cazul în care se are în vedere testarea directă a proprietăților periculoase (astfel cum se realizează, în mod obișnuit, pentru proprietățile periculoase fizice, a se vedea etapa 4), este posibil să nu fie necesară analiza chimică a deșeurilor în cauză. În schimb, celelalte surse de informații menționate anterior pot deja să indice dacă ar putea fi efectuată în mod rezonabil o testare directă țintită a anumitor proprietăți periculoase.

În cazul în care se are în vedere prelevarea de probe și analiza chimică a deșeurilor în cauză pentru a stabili compoziția lor chimică (de exemplu pentru a efectua calcule în vederea evaluării proprietăților periculoase, astfel cum se descrie în etapa 4), vă rugăm să consultați anexa 4.

Cei care se ocupă de clasificarea deșeurilor ar trebui să ia toate măsurile rezonabile pentru a stabili compoziția și proprietățile periculoase ale deșeurilor înainte de a ajunge la acest punct.

În cele din urmă, în cazul în care informațiile colectate cu privire la compoziția deșeurilor (ținând seama de toate opțiunile descrise mai sus) nu permit formularea unor concluzii sau evaluarea proprietăților periculoase pe care le prezintă deșeurile nici prin efectuarea de calcule, nici prin realizarea de teste ale deșeurilor, în conformitate cu etapa 4 următoare, operatorul ar trebui să ia în considerare clasificarea deșeurilor ca periculoase (dacă este necesar, după consultarea cu autoritatea competentă).

De remarcat că, deși sunt disponibile metode de testare directă pentru unele proprietăți periculoase, astfel cum se descrie în etapa 4, acestea nu sunt disponibile pentru toate proprietățile periculoase. Prin urmare, testarea directă nu poate fi utilizată pentru a clasifica pe deplin un deșeu cu o compoziție necunoscută ca fiind un deșeu nepericulos.

3.2.2.   Etapa 4: Deșeul prezintă vreuna dintre proprietățile periculoase de la HP 1 la HP 15?

Etapa 4: Deșeul prezintă vreuna dintre proprietățile periculoase de la HP 1 la HP 15?

Astfel cum se menționează în capitolul 2.1.1 și se descrie în detaliu în anexa 3 la prezentul document, anexa III la DCD descrie 15 proprietăți ale deșeurilor (de la HP 1 la HP 15) care fac ca acestea să fie periculoase. Table 1 oferă o imagine de ansamblu a proprietăților periculoase menționate mai sus.

Tabelul 1

Tabelul 1

Proprietăți ale deșeurilor care fac ca acestea să fie periculoase (descriere preluată din DCD, anexa III)

Proprietăți ale deșeurilor care fac ca acestea să fie periculoase (descriere preluată din DCD, anexa III)

| Proprietăți periculoase |
| --- |
| HP1 | Explozive |
| HP2 | Oxidante |
| HP3 | Inflamabile |
| HP4 | Iritante – iritarea pielii și leziuni oculare |
| HP5 | Toxicitate asupra unui organ țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare |
| HP6 | Toxicitate acută |
| HP7 | Cancerigene |
| HP8 | Corozive |
| HP9 | Infecțioase |
| HP10 | Toxice pentru reproducere |
| HP11 | Mutagene |
| HP12 | Degajarea unui gaz cu toxicitate acută |
| HP13 | Sensibilizante |
| HP14 | Ecotoxice |
| HP15 | Deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct |

Proprietăți periculoase

HP1

Explozive

HP2

Oxidante

HP3

Inflamabile

HP4

Iritante – iritarea pielii și leziuni oculare

HP5

Toxicitate asupra unui organ țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare

HP6

Toxicitate acută

HP7

Cancerigene

HP8

Corozive

HP9

Infecțioase

HP10

Toxice pentru reproducere

HP11

Mutagene

HP12

Degajarea unui gaz cu toxicitate acută

HP13

Sensibilizante

HP14

Ecotoxice

HP15

Deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct

Odată încheiată etapa 3, ar trebui să fie disponibile informații suficiente cu privire la compoziția deșeurilor în cauză. Aceasta înseamnă că ar trebui să fie disponibile suficiente informații cu privire la substanțele periculoase conținute în deșeuri și cu privire la modul lor de clasificare (de exemplu, dacă le este atribuit vreun cod relevant corespunzător unei fraze de pericol, în conformitate cu Regulamentul CLP) astfel încât să se poată aplica cel puțin una dintre următoarele metode pentru a determina dacă deșeurile prezintă proprietăți periculoase:

| — | efectuarea de calcule pentru a vedea dacă substanțele care sunt prezente în deșeurile avute în vedere ating sau depășesc valorile-limită bazate pe codurile frazelor de pericol (luate una câte una, în funcție de proprietățile de la HP 4 la HP 14, a se vedea anexa 3); |
| --- | --- |

—

efectuarea de calcule pentru a vedea dacă substanțele care sunt prezente în deșeurile avute în vedere ating sau depășesc valorile-limită bazate pe codurile frazelor de pericol (luate una câte una, în funcție de proprietățile de la HP 4 la HP 14, a se vedea anexa 3);

efectuarea de calcule

| — | efectuarea de teste pentru a vedea dacă deșeurile prezintă proprietăți periculoase sau nu. |
| --- | --- |

—

efectuarea de teste pentru a vedea dacă deșeurile prezintă proprietăți periculoase sau nu.

efectuarea de teste

Anexa 3 oferă o descriere detaliată și orientări cu privire la modul de evaluare a proprietăților periculoase individuale de la HP 1 la HP 15 prin efectuarea de calcule sau teste.

calcule

teste

În ceea ce privește metoda bazată pe efectuarea de calcule, e demn de remarcat faptul că valorile corespunzătoare conținutului de substanțe periculoase din deșeuri, astfel cum au fost determinate, de exemplu, prin prelevarea de probe și analiza chimică a deșeurilor în cauză, trebuie să fie comparate cu limitele de concentrație enumerate în anexa III la DCD. Aceste limite de concentrație se referă la starea deșeurilor la momentul clasificării deșeurilor, adică greutatea în stare proaspătă a deșeurilor. Cu toate acestea, multe dintre metodele analitice specifică rezultatele pe baza greutății uscate. Prin urmare, valorile analitice exprimate pe baza substanței uscate trebuie să fie corectate pentru a ține seama de conținutul de umiditate al deșeurilor, în vederea determinării concentrației substanței în deșeul inițial, astfel cum va fi gestionat ulterior. Clasificatorii de deșeuri ar trebui să fie conștienți de faptul că laboratoarele exprimă adesea rezultatele pe baza greutății uscate și, așadar, ar trebui să fie atenți pentru a se asigura că știu ce bază a fost utilizată pentru obținerea rezultatelor analitice. Clasificarea deșeurilor trebuie să se efectueze pe baza greutății umede (fie cum a rezultat din testele inițiale, fie cum a fost obținută prin convertire, pornind de la valoarea corespunzătoare substanței uscate). În plus, ar trebui să se remarce în mod explicit că articolul 7 alineatul (4) din DCD nu permite diluarea sau amestecarea deșeurilor pentru a reduce concentrațiile inițiale de substanțe periculoase.

efectuarea de calcule

A se remarca, de asemenea, că valorile-limită de concentrație definite în anexa III la DCD nu se aplică aliajelor de metale pure în forma lor masivă, în măsura în care acestea nu sunt contaminate cu substanțe periculoase. Informații suplimentare privind clasificarea aliajelor de metale pot fi găsite în anexa 1 secțiunea 1.4.6.

Orientări suplimentare cu privire la prelevarea de probe și analizele chimice ale deșeurilor în vederea utilizării metodei de calcul pot fi găsite în anexa 4.

În unele cazuri, pentru anumite proprietăți periculoase (de exemplu, proprietăți fizice precum HP 1 „Explozive”, HP 2 „Oxidante” și HP 3 „Inflamabile”), poate fi necesar să se efectueze teste directe pentru a se stabili dacă deșeurile prezintă o anumită proprietate periculoasă.

teste directe

În conformitate cu anexa la lista europeană a deșeurilor,

„În cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, conform indicațiilor din anexa III la Directiva 2008/98/CE, rezultatele testului primează.”

În cele din urmă, în cazul în care deșeurile prezintă una sau mai multe dintre cele 15 proprietăți periculoase, trebuie atribuită rubrica MH corespunzătoare. În schimb, în cazul în care deșeurile nu prezintă nicio proprietate periculoasă, trebuie inițiată etapa 5 pentru a verifica dacă deșeurile conțin anumite POP în concentrații superioare valorilor-limită. Aceasta este ultima etapă înainte ca deșeurilor în cauză să li se poată atribui rubrica MH sau MNH.

una sau mai multe

3.2.3.   Etapa 5: Este probabil ca deșeurile să conțină vreunul dintre POP indicați în anexa la lista europeană a deșeurilor (punctul 2 liniuța 3) sau se știe acest lucru?

Etapa 5: Este probabil ca deșeurile să conțină vreunul dintre POP indicați în anexa la lista europeană a deșeurilor (punctul 2 liniuța 3) sau se știe acest lucru?

Ultima etapă în clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase constă în a determina dacă deșeurile conțin vreunul din POP indicați în anexa la lista europeană a deșeurilor (punctul 2 liniuța 3), mai precis dacă valoarea corespunzătoare conținutului său de un anumit POP depășește valorile-limită relevante din Regulamentul POP. O prezentare detaliată, inclusiv o listă cu POP care trebuie avuți în vedere și limitele de concentrație respective, se regăsește în anexa 1 secțiunea 1.4.10.

În cazul în care deșeurile nu conțin POP relevanți sau conținutul de POP al acestora se situează sub limitele de concentrație, se atribuie rubrica MNH. În caz contrar, se atribuie rubrica MH.

---

(1)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

1

(2)  Decizia 2000/532/CE a Comisiei de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

2

(3)  Un exercițiu de consultare cu părțile interesate s-a derulat pe parcursul lunii iunie 2015, a se vedea http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm La 30 iunie 2015 a avut loc la Bruxelles un atelier de lucru cu părțile interesate.

3

(4)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

4

(5)  Decizia 2000/532/CE a Comisiei de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

5

(6)  Comisia Europeană – Direcția Generală Mediu (2013): Ghid privind interpretarea principalelor dispoziții ale Directivei 2008/98/CE privind deșeurile, a se vedea http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf

6

(7)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

7

(8)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de înlocuire a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 365, 19.12.2014, p. 89).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului din 8 iunie 2017 de modificare a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește proprietatea periculoasă HP 14 „Ecotoxice” (JO L 150, 14.6.2017, p. 1).

10

(11)  Decizia 2000/532/CE a Comisiei de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

11

(12)  Decizia 2014/955/UE a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 370, 30.12.2014, p. 44).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (JO L 190, 12.7.2006, p. 1).

13

(14)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

14

(15)  Directiva 2006/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind gestionarea deșeurilor din industriile extractive și de modificare a Directivei 2004/35/CE – Declarația Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (JO L 102, 11.4.2006, p. 15).

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

18

(19)  Ar trebui menționat faptul că unele state membre ale UE aplică valori-limită mai stricte pentru anumite POP.

19

(20)  Poluanții POP enumerați în LD sunt așa-numiții „POP vechi”. Astfel, numai deșeurile care conțin „POP vechi” în concentrații care depășesc valoarea-limită scăzută din punctul de vedere al conținutului de POP sunt clasificate ca fiind periculoase.

20

(21)  Directiva 2012/18/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind controlul pericolelor de accidente majore care implică substanțe periculoase, de modificare și ulterior de abrogare a Directivei 96/82/CE a Consiliului (JO L 197, 24.7.2012, p. 1).

21

(22)  Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (JO L 197, 24.7.2012, p. 38).

22

(23)  Directiva 2006/66/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 septembrie 2006 privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și de abrogare a Directivei 91/157/CEE (JO L 266, 26.9.2006, p. 1).

23

---

ANEXE

la Comunicarea Comisiei privind orientări tehnice referitoare la clasificarea deșeurilor

CUPRINS

| ANEXA 1: Lista adnotată a deșeurilor | 21 |
| --- | --- |

| 1.1. | Structura listei deșeurilor | 21 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Identificarea rubricii potrivite | 24 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1 | Lista adnotată a deșeurilor | 27 |
| --- | --- | --- |

1.2.1

| 1.3. | Exemple de clasificare a rubricilor complexe | 62 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Deșeuri de ambalaje și conținutul acestora | 62 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Deșeuri din echipamente electrice și electronice (DEEE) | 64 |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Vehicule scoase din uz (VSU) | 66 |
| --- | --- | --- |

1.3.3.

| 1.4. | Exemple de evaluare a constituenților specifici ai anumitor tipuri de deșeuri | 67 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Constituenți organici și compuși chimici specifici | 67 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Substanțe care diminuează stratul de ozon | 69 |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Azbest | 71 |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Deșeuri cu conținut de CaO și Ca(OH)2 | 72 |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | Deșeuri cu conținut de gudron de huilă și bitum | 74 |
| --- | --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | Metale și aliaje | 75 |
| --- | --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.7. | Peroxizi organici | 76 |
| --- | --- | --- |

1.4.7.

| 1.4.8. | Deșeuri de cauciuc | 77 |
| --- | --- | --- |

1.4.8.

| 1.4.9. | Deșeuri de materiale plastice | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.9.

| 1.4.10. | Deșeuri POP | 80 |
| --- | --- | --- |

1.4.10.

| ANEXA 2: Surse de date și bază de informații privind substanțele periculoase | 83 |
| --- | --- |

| 2.1 | Clasificarea substanțelor ca periculoase conform Regulamentului CLP | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Clasificarea armonizată a substanțelor | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Autoclasificările | 84 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Inventarul C & E ca instrument de căutare | 84 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Informații privind compoziția, proprietățile și gestionarea deșeurilor pentru substanțele/amestecurile care devin deșeuri | 85 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Alte surse de informații | 86 |
| --- | --- | --- |

2.3

| ANEXA 3: Abordări specifice pentru determinarea proprietăților periculoase (HP 1-HP 15) | 87 |
| --- | --- |

| 3.1. | Determinarea HP 1: exploziv | 87 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Determinarea HP 2: oxidant | 88 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Determinarea HP 3: inflamabil | 91 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Determinarea HP 4: iritant – iritarea pielii și leziuni oculare | 96 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Determinarea HP 5: toxicitate asupra unui organ-țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare | 99 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Determinarea HP 6: toxicitate acută | 102 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Determinarea HP 7: cancerigen | 105 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Determinarea HP 8: coroziv | 106 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Determinarea HP 9: infecțios | 108 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Determinarea HP 10: toxic pentru reproducere | 111 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Determinarea HP 11: mutagen | 113 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Determinarea HP 12: degajarea unui gaz cu toxicitate acută | 114 |
| --- | --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Determinarea HP 13: sensibilizant | 118 |
| --- | --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Determinarea HP 14: ecotoxic | 119 |
| --- | --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Determinarea HP 15: deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct | 122 |
| --- | --- | --- |

3.15.

| ANEXA 4: Eșantionarea și analiza chimică a deșeurilor | 124 |
| --- | --- |

| 4.1. | Eșantionarea | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Cadrul pentru eșantionare | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Metodologia de eșantionare | 126 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Standarde de eșantionare pentru diferitele tipuri de deșeuri | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Strategii de eșantionare pentru a gestiona problema omogenității/eterogenității | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Abordarea statistică a eșantionării | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

| 4.2. | Analiza chimică a deșeurilor | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Substanțe care corespund celui mai defavorabil scenariu realist | 131 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Rubrici generice | 132 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| ANEXA 5: Surse și referințe externe | 134 |
| --- | --- |

---

ANEXA 1

Lista adnotată a deșeurilor

1.1.   
  Structura listei deșeurilor

Lista deșeurilor (LD), astfel cum a fost stabilită prin Decizia 2000/532/CE și astfel cum a fost modificată prin Decizia 2014/955/UE, se aplică de la 1 iunie 2015.

LD conține 20 de capitole (coduri de două cifre, cf. tabelul 1 de mai jos). Aceste capitole se împart apoi în secțiuni (coduri de patru cifre) și în rubrici (coduri de șase cifre). În continuare se prezintă câteva exemple de capitole, secțiuni și rubrici:

| Capitol | : | 20 DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNII COLECTATE SEPARAT |
| --- | --- | --- |
| Secțiune | : | 20 01 fracțiuni colectate separat (cu excepția celor de la secțiunea 15 01) |
| Rubrică | : | 20 01 02 sticlă |

Capitol

:

20 DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNII COLECTATE SEPARAT

Secțiune

:

20 01 fracțiuni colectate separat (cu excepția celor de la secțiunea 15 01)

Rubrică

:

20 01 02 sticlă

La clasificarea unui deșeu trebuie să vă asigurați, în primul rând, că acesta se încadrează în domeniul de aplicare al titlului capitolului. Dacă se încadrează, verificați în continuare dacă deșeul se încadrează în domeniul de aplicare al titlului secțiunii. Abia după aceea puteți să căutați un cod corespunzător.

Pentru exemplul menționat anterior, al deșeurilor încadrate la rubrica 20 01 02, aceasta înseamnă că deșeul:

| — | trebuie să provină din gospodării sau să fie un deșeu provenit din comerț, industrie sau instituții asimilabil deșeurilor menajere (pentru a se încadra la capitolul 20); |
| --- | --- |

—

trebuie să provină din gospodării sau să fie un deșeu provenit din comerț, industrie sau instituții asimilabil deșeurilor menajere (pentru a se încadra la capitolul 20);

| — | trebuie să fie colectat separat (pentru a se încadra la secțiunea 20 01); și |
| --- | --- |

—

trebuie să fie colectat separat (pentru a se încadra la secțiunea 20 01); și

| — | trebuie să fie din sticlă; |
| --- | --- |

—

trebuie să fie din sticlă;

| — | dar nu trebuie să fie un ambalaj de sticlă, pentru că deșeurile de ambalaje sunt excluse din secțiunea 20 01 prin titlul acesteia și trebuie să se încadreze la o rubrică din capitolul 15, rezervat deșeurilor de ambalaje. |
| --- | --- |

—

dar nu trebuie să fie un ambalaj de sticlă, pentru că deșeurile de ambalaje sunt excluse din secțiunea 20 01 prin titlul acesteia și trebuie să se încadreze la o rubrică din capitolul 15, rezervat deșeurilor de ambalaje.

Ordinea de prioritate a capitolelor din LD, astfel cum este stabilită în LD

Capitolele (codurile de două cifre) se pot împărți în trei categorii diferite care trebuie să fie examinate într-o ordine predeterminată, specificată în anexa la LD, atunci când se încearcă identificarea rubricii efective sau a rubricii „în oglindă” care corespunde cel mai bine deșeului investigat:

| A. | 01-12 și 17-20

  capitole legate de sursa deșeurilor |
| --- | --- |
| B. | 13-15

  capitole legate de tipul deșeurilor |
| C. | 16

  capitol destinat deșeurilor nespecificate în altă parte în listă |

A.

01-12 și 17-20

capitole legate de sursa deșeurilor

B.

13-15

capitole legate de tipul deșeurilor

C.

16

capitol destinat deșeurilor nespecificate în altă parte în listă

Mai întâi, este important să se examineze capitolele 01-12 și 17-20 (cu excepția rubricilor generale din acestea, ale căror coduri se termină în 99), care identifică un deșeu prin trimitere la sursa acestuia sau la sectorul industrial de proveniență. În loc să se aibă în vedere tipul general de industrie în care apare deșeul, se recomandă să se țină seama de procesul industrial specific. Un exemplu în acest sens este cel al deșeurilor provenite din industria autovehiculelor: în funcție de proces, deșeurile se pot încadra la capitolul 12 (deșeuri rezultate din modelarea și tratarea mecanică și fizică a suprafețelor metalelor și materialelor plastice), la capitolul 11 (deșeuri rezultate din tratarea chimică a suprafețelor și din acoperiri ale metalelor și ale altor materiale; hidrometalurgia neferoasă) sau la capitolul 08 [deșeuri rezultate din fabricarea, formularea, distribuția și utilizarea (FFDU) produselor de acoperire (vopsele, lacuri și emailuri vitrifiate), a adezivilor, a masticurilor și a cernelurilor tipografice]. Codul 99 de la aceste capitole nu trebuie să fie utilizat în această etapă.

În cazul în care nu se găsește un cod corespunzător în capitolele 01-12 și 17-20, următoarele capitole care trebuie să fie verificate, în conformitate cu ordinea de prioritate definită, sunt capitolele 13-15 (cu excepția rubricilor generale, ale căror coduri se termină în 99). Aceste capitole sunt legate de natura deșeului propriu-zis, de exemplu deșeuri de ambalaje.

Dacă nu se aplică niciunul dintre aceste coduri, deșeul trebuie să fie identificat în conformitate cu capitolul 16 (cu excepția rubricilor generale, ale căror coduri se termină în 99), care reprezintă un ansamblu de fluxuri de deșeuri diverse care nu pot fi asociate precis unui anumit proces sau sector, cum sunt deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) sau vehiculele scoase din uz.

În cazul în care deșeul nu poate fi încadrat în mod rezonabil în niciuna dintre rubricile capitolului 16, trebuie să se găsească un cod adecvat cu terminația 99 (deșeuri nespecificate) în secțiunea de listă care corespunde sursei de deșeuri identificate în prima etapă.

Identificarea rubricii celei mai potrivite este o etapă importantă în clasificarea deșeurilor și presupune un raționament riguros și corect din partea operatorului, bazat pe cunoștințele sale cu privire la originea și procesul care generează deșeul, precum și la compoziția sa potențială. În anexa 1.2 se prezintă informații mai detaliate despre modul de aplicare a listei și a ordinii de prioritate predefinite pentru aceasta și se sintetizează informațiile furnizate anterior sub forma unei diagrame (a se vedea figura 1).

Tabelul 1

Capitolele LD

| COD | DESCRIEREA CAPITOLULUI | PRIORITATE |
| --- | --- | --- |
| 01 | DEȘEURI REZULTATE DIN EXPLORAREA ȘI EXPLOATAREA MINELOR ȘI CARIERELOR, PRECUM ȘI DIN TRATAREA FIZICĂ ȘI CHIMICĂ A MINERALELOR | A |
| 02 | DEȘEURI PROVENITE DIN AGRICULTURĂ, HORTICULTURĂ, ACVACULTURĂ, SILVICULTURĂ, VÂNĂTOARE ȘI PESCUIT, PRECUM ȘI DIN PREPARAREA ȘI PRELUCRAREA ALIMENTELOR |
| 03 | DEȘEURI REZULTATE DIN PRELUCRAREA LEMNULUI ȘI FABRICAREA DE PANOURI ȘI MOBILĂ, CELULOZĂ, HÂRTIE ȘI CARTON |
| 04 | DEȘEURI PROVENITE DIN INDUSTRIA PIELĂRIEI, A BLĂNĂRIEI ȘI DIN INDUSTRIA TEXTILĂ |
| 05 | DEȘEURI REZULTATE DIN RAFINAREA PETROLULUI, PURIFICAREA GAZULUI NATURAL ȘI TRATAREA PIROLITICĂ A CĂRBUNELUI |
| 06 | DEȘEURI REZULTATE DIN PROCESELE CHIMIEI ANORGANICE |
| 07 | DEȘEURI DIN PROCESELE CHIMICE ORGANICE |
| 08 | DEȘEURI PROVENIND DE LA FABRICAREA, FORMULAREA, DISTRIBUȚIA ȘI UTILIZAREA (FFDU) PRODUSELOR DE ACOPERIRE (VOPSELE, LACURI ȘI EMAILURI VITRIFIATE), ADEZIVILOR, MASTICURILOR ȘI CERNELURILOR TIPOGRAFICE |
| 09 | DEȘEURI PROVENIND DIN INDUSTRIA FOTOGRAFICĂ |
| 10 | DEȘEURI PROVENITE DIN PROCESELE TERMICE |
| 11 | DEȘEURI REZULTATE DIN TRATAREA CHIMICĂ A SUPRAFEȚELOR ȘI DIN ACOPERIRI ALE METALELOR ȘI ALE ALTOR MATERIALE; HIDROMETALURGIA NEFEROASĂ |
| 12 | DEȘEURI PROVENITE DE LA MODELAREA ȘI TRATAREA FIZICĂ ȘI MECANICĂ DE SUPRAFAȚĂ A METALELOR ȘI A MATERIALELOR PLASTICE |
| 13 | ULEIURI ȘI COMBUSTIBILI LICHIZI UZAȚI (CU EXCEPȚIA ULEIURILOR COMESTIBILE ȘI A CELOR MENȚIONATE LA CAPITOLELE 05 ȘI 12) | B |
| 14 | DEȘEURI DE SOLVENȚI ORGANICI, AGENȚI DE RĂCIRE ȘI AGENȚI DE PROPULSARE (CU EXCEPȚIA CAPITOLELOR 07 ȘI 08) |
| 15 | AMBALAJE ȘI DEȘEURI DE AMBALAJE; MATERIALE ABSORBANTE, MATERIALE DE LUSTRUIRE, MATERIALE FILTRANTE ȘI ÎMBRĂCĂMINTE DE PROTECȚIE, NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE |
| 16 | DEȘEURI NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE ÎN LISTĂ | C |
| 17 | DEȘEURI DIN CONSTRUCȚII ȘI DEMOLĂRI (INCLUSIV PĂMÂNT EXCAVAT DIN SITURI CONTAMINATE) | A |
| 18 | DEȘEURI PROVENITE DIN ACTIVITĂȚI DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ SAU VETERINARĂ ȘI/SAU DIN CERCETĂRI CONEXE (CU EXCEPȚIA DEȘEURILOR DE LA PREPARAREA HRANEI ÎN BUCĂTĂRII SAU RESTAURANTE, CARE NU PROVIN DIRECT DIN ACTIVITĂȚILE DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ) |
| 19 | DEȘEURI PROVENITE DE LA INSTALAȚII DE TRATARE A REZIDUURILOR, DE LA STAȚIILE EX-SITU DE EPURARE A APELOR REZIDUALE ȘI DE LA PREPARAREA APEI PENTRU CONSUMUL UMAN ȘI A APEI PENTRU UZ INDUSTRIAL |
| 20 | DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNI COLECTATE SEPARAT |

COD

DESCRIEREA CAPITOLULUI

PRIORITATE

01

DEȘEURI REZULTATE DIN EXPLORAREA ȘI EXPLOATAREA MINELOR ȘI CARIERELOR, PRECUM ȘI DIN TRATAREA FIZICĂ ȘI CHIMICĂ A MINERALELOR

A

02

DEȘEURI PROVENITE DIN AGRICULTURĂ, HORTICULTURĂ, ACVACULTURĂ, SILVICULTURĂ, VÂNĂTOARE ȘI PESCUIT, PRECUM ȘI DIN PREPARAREA ȘI PRELUCRAREA ALIMENTELOR

03

DEȘEURI REZULTATE DIN PRELUCRAREA LEMNULUI ȘI FABRICAREA DE PANOURI ȘI MOBILĂ, CELULOZĂ, HÂRTIE ȘI CARTON

04

DEȘEURI PROVENITE DIN INDUSTRIA PIELĂRIEI, A BLĂNĂRIEI ȘI DIN INDUSTRIA TEXTILĂ

05

DEȘEURI REZULTATE DIN RAFINAREA PETROLULUI, PURIFICAREA GAZULUI NATURAL ȘI TRATAREA PIROLITICĂ A CĂRBUNELUI

06

DEȘEURI REZULTATE DIN PROCESELE CHIMIEI ANORGANICE

07

DEȘEURI DIN PROCESELE CHIMICE ORGANICE

08

DEȘEURI PROVENIND DE LA FABRICAREA, FORMULAREA, DISTRIBUȚIA ȘI UTILIZAREA (FFDU) PRODUSELOR DE ACOPERIRE (VOPSELE, LACURI ȘI EMAILURI VITRIFIATE), ADEZIVILOR, MASTICURILOR ȘI CERNELURILOR TIPOGRAFICE

09

DEȘEURI PROVENIND DIN INDUSTRIA FOTOGRAFICĂ

10

DEȘEURI PROVENITE DIN PROCESELE TERMICE

11

DEȘEURI REZULTATE DIN TRATAREA CHIMICĂ A SUPRAFEȚELOR ȘI DIN ACOPERIRI ALE METALELOR ȘI ALE ALTOR MATERIALE; HIDROMETALURGIA NEFEROASĂ

12

DEȘEURI PROVENITE DE LA MODELAREA ȘI TRATAREA FIZICĂ ȘI MECANICĂ DE SUPRAFAȚĂ A METALELOR ȘI A MATERIALELOR PLASTICE

13

ULEIURI ȘI COMBUSTIBILI LICHIZI UZAȚI (CU EXCEPȚIA ULEIURILOR COMESTIBILE ȘI A CELOR MENȚIONATE LA CAPITOLELE 05 ȘI 12)

B

14

DEȘEURI DE SOLVENȚI ORGANICI, AGENȚI DE RĂCIRE ȘI AGENȚI DE PROPULSARE (CU EXCEPȚIA CAPITOLELOR 07 ȘI 08)

15

AMBALAJE ȘI DEȘEURI DE AMBALAJE; MATERIALE ABSORBANTE, MATERIALE DE LUSTRUIRE, MATERIALE FILTRANTE ȘI ÎMBRĂCĂMINTE DE PROTECȚIE, NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE

16

DEȘEURI NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE ÎN LISTĂ

C

17

DEȘEURI DIN CONSTRUCȚII ȘI DEMOLĂRI (INCLUSIV PĂMÂNT EXCAVAT DIN SITURI CONTAMINATE)

A

18

DEȘEURI PROVENITE DIN ACTIVITĂȚI DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ SAU VETERINARĂ ȘI/SAU DIN CERCETĂRI CONEXE (CU EXCEPȚIA DEȘEURILOR DE LA PREPARAREA HRANEI ÎN BUCĂTĂRII SAU RESTAURANTE, CARE NU PROVIN DIRECT DIN ACTIVITĂȚILE DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ)

19

DEȘEURI PROVENITE DE LA INSTALAȚII DE TRATARE A REZIDUURILOR, DE LA STAȚIILE EX-SITU DE EPURARE A APELOR REZIDUALE ȘI DE LA PREPARAREA APEI PENTRU CONSUMUL UMAN ȘI A APEI PENTRU UZ INDUSTRIAL

20

DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNI COLECTATE SEPARAT

Tipuri de rubrici din LD

Orice rubrică marcată cu un asterisc (*) se consideră a fi deșeu periculos. Astfel cum s-a arătat deja în capitolul 3.1.2, cele 842 de rubrici existente în total în LD pot fi împărțite în rubrici pentru deșeuri absolut periculoase (AH), absolut nepericuloase (ANH), rubrici în oglindă pentru deșeuri periculoase (MH) și rubrici în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH) (cf. tabelul 2). Prin urmare, orice deșeu este fie periculos, fie nepericulos.

Tabelul 2

Numărul de rubrici din LD

| 842 de rubrici în lista deșeurilor |
| --- |
| 408 rubrici pentru deșeuri periculoase | 434 de rubrici pentru deșeuri nepericuloase |
| 230 AH | 178 MH | 188 MNH | 246 ANH |

842 de rubrici în lista deșeurilor

408 rubrici pentru deșeuri periculoase

434 de rubrici pentru deșeuri nepericuloase

230 AH

178 MH

188 MNH

246 ANH

—   Rubrica pentru deșeuri absolut periculoase (AH)

Deșeurilor încadrate la rubricile AH nu li se pot atribui rubrici alternative pentru deșeuri nepericuloase, fiind considerate periculoase fără nicio evaluare suplimentară.

Rubricile AH sunt marcate cu roșu închis în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1 a prezentei anexe).

În cazul în care se atribuie o rubrică AH, deșeul va fi clasificat ca periculos, fără a fi nevoie de o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeul trebuie să fie clasificat ca periculos. Totuși, va fi în continuare necesar să se parcurgă etapele 3-4 (a se vedea capitolul 3.2), pentru a se stabili ce proprietăți periculoase prezintă deșeul în cauză, întrucât aceste informații pot fi necesare pentru îndeplinirea dispozițiilor prevăzute la articolul 19 din DCD privind etichetarea corectă a deșeurilor periculoase (de exemplu, prin completarea unui document de însoțire pentru mișcările deșeurilor).

—   Rubrica pentru deșeuri absolut nepericuloase (ANH)

Deșeurilor încadrate la rubricile ANH nu li se pot atribui rubrici alternative pentru deșeuri periculoase, fiind considerate nepericuloase fără nicio evaluare suplimentară.

Rubricile ANH sunt marcate cu negru în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1 a prezentei anexe).

În cazul în care se atribuie o rubrică ANH, deșeul va fi clasificat ca nepericulos, fără a fi nevoie de o evaluare suplimentară pentru a decide dacă deșeul trebuie să fie clasificat ca nepericulos.

—   Rubrica în oglindă

Rubricile în oglindă pot fi definite ca două sau mai multe rubrici înrudite, dintre care una este pentru deșeuri periculoase, iar cealaltă pentru deșeuri nepericuloase. Uneori, obiectului unei rubrici în oglindă îi pot corespunde mai multe rubrici alternative înrudite. Spre deosebire de rubricile AH și ANH, dacă un deșeu urmează să fie încadrat într-un grup de rubrici alternative, trebuie să se întreprindă etape suplimentare pentru evaluarea alocării. Rubricile alternative constau cel puțin în următoarele rubrici:

| — | Rubrică în oglindă pentru deșeuri periculoase (MH)

  Rubricile MH sunt marcate cu portocaliu în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1). |
| --- | --- |

—

Rubrică în oglindă pentru deșeuri periculoase (MH)

Rubricile MH sunt marcate cu portocaliu în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1).

| — | Rubrică în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH)

  Rubricile MNH sunt marcate cu albastru închis în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1). |
| --- | --- |

—

Rubrică în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH)

Rubricile MNH sunt marcate cu albastru închis în lista adnotată a deșeurilor (cf. tabelul 3 din secțiunea 1.2.1).

Rubricile în oglindă pot fi împărțite în următoarele subcategorii:

| — | Decizia de a încadra un deșeu la o rubrică MH sau la o rubrică MNH alternativă este determinată de o referire generală la substanțe periculoase; de exemplu:







  10 12 09* | deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 12 10 | deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 12 09 | MNH |

—

Decizia de a încadra un deșeu la o rubrică MH sau la o rubrică MNH alternativă este determinată de o referire generală la substanțe periculoase; de exemplu:

10 12 09*

deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 12 10

deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 12 09

MNH

| — | Decizia de a încadra un deșeu la o rubrică MH sau la o rubrică MNH alternativă este determinată de o referire specifică la anumite substanțe periculoase; de exemplu:







  16 01 11* | plăcuțe de frână cu conținut de azbest | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 16 01 12 | plăcuțe de frână, altele decât cele specificate la 16 01 11 | MNH |

—

Decizia de a încadra un deșeu la o rubrică MH sau la o rubrică MNH alternativă este determinată de o referire specifică la anumite substanțe periculoase; de exemplu:

16 01 11*

plăcuțe de frână cu conținut de azbest

MH

16 01 12

plăcuțe de frână, altele decât cele specificate la 16 01 11

MNH

| — | În cazul rubricilor care fac trimitere la mai multe rubrici, atribuirea unei rubrici poate să depindă de originea deșeului în cauză sau de anumite proprietăți ale sale, precum și de substanțele periculoase pe care ar putea să le conțină; de exemplu:







  17 06 01* | materiale izolante cu conținut de azbest | MH |
| --- | --- | --- | --- |
| 17 06 03* | alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 06 04 | materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03 | MNH |

—

În cazul rubricilor care fac trimitere la mai multe rubrici, atribuirea unei rubrici poate să depindă de originea deșeului în cauză sau de anumite proprietăți ale sale, precum și de substanțele periculoase pe care ar putea să le conțină; de exemplu:

17 06 01*

materiale izolante cu conținut de azbest

MH

17 06 03*

alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 06 04

materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03

MNH

Adesea, dar nu obligatoriu, rubricile în oglindă corespondente pot fi recunoscute prin cuvintele de referință „altele decât cele specificate la ...”, care diferențiază rubricile MH și MNH.

În cazul în care trebuie să se aleagă între atribuirea unei rubrici MH și atribuirea unei rubrici MNH, este necesară parcurgerea etapelor 3-5 ale procesului de clasificare (cf. capitolul 3.2), pentru a se determina prezența și conținutul de substanțe periculoase în concentrații relevante sau pentru a se stabili dacă deșeul prezintă în mod direct proprietăți periculoase, în vederea încadrării corecte a fluxului de deșeuri analizat la o rubrică MH sau MNH.

| Deșeuri care prezintă proprietăți periculoase încadrate la o rubrică pentru deșeuri absolut nepericuloase

  Vă rugăm să rețineți faptul că un deșeu încadrat la o rubrică ANH este clasificat ca nepericulos fără să se realizeze nicio altă evaluare a proprietăților sale periculoase. Singura excepție de la acest principiu este descrisă la articolul 7 alineatul (2) din DCD, în care se prevede că, dacă autoritatea competentă a statului membru în cauză consideră, pe baza unor dovezi corespunzătoare, că un deșeu căruia i s-a atribuit un cod ANH trebuie să fie clasificat de fapt ca periculos, deșeul respectiv va fi clasificat ca periculos. Acest lucru trebuie să fie comunicat Comisiei, în vederea unor eventuale modificări ulterioare ale LD.

  Deșeuri care prezintă proprietăți nepericuloase încadrate la o rubrică pentru deșeuri absolut periculoase

  În cazul în care deșeului în cauză i se poate atribui doar o rubrică AH, deșeul este clasificat ca periculos. Singura excepție de la acest principiu apare atunci când statul membru relevant consideră deșeul în cauză ca nepericulos, pe baza prezentării unor dovezi corespunzătoare în acest sens, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din DCD. Acest lucru trebuie să fie comunicat Comisiei, în vederea unor eventuale modificări ulterioare ale LD.

  Alegerea uneia dintre rubricile în oglindă – evaluarea proprietăților periculoase

  Etapele descrise în capitolul 3.2 sunt necesare doar dacă deșeul respectiv urmează să fie încadrat la o rubrică MH sau MNH sau dacă trebuie să fie evaluate proprietățile periculoase ale unui deșeu încadrat la o rubrică AH, de exemplu pentru completarea unui document de însoțire. |
| --- |

Deșeuri care prezintă proprietăți periculoase încadrate la o rubrică pentru deșeuri absolut nepericuloase

Vă rugăm să rețineți faptul că un deșeu încadrat la o rubrică ANH este clasificat ca nepericulos fără să se realizeze nicio altă evaluare a proprietăților sale periculoase. Singura excepție de la acest principiu este descrisă la articolul 7 alineatul (2) din DCD, în care se prevede că, dacă autoritatea competentă a statului membru în cauză consideră, pe baza unor dovezi corespunzătoare, că un deșeu căruia i s-a atribuit un cod ANH trebuie să fie clasificat de fapt ca periculos, deșeul respectiv va fi clasificat ca periculos. Acest lucru trebuie să fie comunicat Comisiei, în vederea unor eventuale modificări ulterioare ale LD.

Deșeuri care prezintă proprietăți nepericuloase încadrate la o rubrică pentru deșeuri absolut periculoase

În cazul în care deșeului în cauză i se poate atribui doar o rubrică AH, deșeul este clasificat ca periculos. Singura excepție de la acest principiu apare atunci când statul membru relevant consideră deșeul în cauză ca nepericulos, pe baza prezentării unor dovezi corespunzătoare în acest sens, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din DCD. Acest lucru trebuie să fie comunicat Comisiei, în vederea unor eventuale modificări ulterioare ale LD.

Alegerea uneia dintre rubricile în oglindă – evaluarea proprietăților periculoase

Etapele descrise în capitolul 3.2 sunt necesare doar dacă deșeul respectiv urmează să fie încadrat la o rubrică MH sau MNH sau dacă trebuie să fie evaluate proprietățile periculoase ale unui deșeu încadrat la o rubrică AH, de exemplu pentru completarea unui document de însoțire.

| Caseta 1: | Evaluarea proprietăților periculoase: ANH, AH, rubrici în oglindă |
| --- | --- |

Caseta 1:

1.2.   
  Identificarea rubricii potrivite

Pentru clasificarea unui deșeu, este esențial să se depună toate eforturile posibile pentru a identifica:

| — | sursa acestuia (activitatea sau procesul specific care l-a produs); |
| --- | --- |

—

sursa acestuia (activitatea sau procesul specific care l-a produs);

| — | tipul acestuia (sau tipurile, dacă este vorba de un amestec). |
| --- | --- |

—

tipul acestuia (sau tipurile, dacă este vorba de un amestec).

După obținerea acestor informații, trebuie să consultați întreaga listă a deșeurilor și să urmați instrucțiunile de mai jos. Selectarea rubricii celei mai potrivite pentru deșeu, dintre cele 842 de rubrici disponibile în total în cadrul LD, este un exercițiu complex. În primul rând, trebuie să se examineze întreaga listă, iar deșeul trebuie să corespundă celor descrise la rubrica, secțiunea și capitolul selectate în cele din urmă, astfel cum se arată în exemplul pentru rubrica 20 01 02 din capitolul anterior.

Modul în care este concepută lista permite identificarea mai multor rubrici; prin urmare, pentru a alege rubrica cea mai potrivită va trebui să parcurgeți și etapele de evaluare din capitolul 3.2.

Titlurile capitolelor și ale secțiunilor limitează domeniul de aplicare al secțiunilor și al rubricilor din cadrul lor și pot semnala inclusiv anumite excluderi. Este important să se consulte aceste titluri înainte de selectarea rubricilor.

În figura 1 din anexa 1 se prezintă o diagramă care vă va îndruma în acest proces și care trebuie să fie utilizată împreună cu instrucțiunile. Procesul se desfășoară în etape și poate fi necesar să fie parcurs de mai multe ori.

Image

ETAPA A1: Prima etapă cuprinde următorii pași:

| — | Comparați activitatea sau procesul specific care a produs deșeul cu titlurile capitolelor 01-12 și 17-20. Dacă procesul sau activitatea se încadrează în domeniul de aplicare al unuia sau al mai multor titluri de capitole, analizați titlurile secțiunilor din cadrul acestora. |
| --- | --- |

—

Comparați activitatea sau procesul specific care a produs deșeul cu titlurile capitolelor 01-12 și 17-20. Dacă procesul sau activitatea se încadrează în domeniul de aplicare al unuia sau al mai multor titluri de capitole, analizați titlurile secțiunilor din cadrul acestora.

| — | Dacă procesul sau activitatea se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unui capitol și al unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză. |
| --- | --- |

—

Dacă procesul sau activitatea se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unui capitol și al unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză.

| — | În această etapă nu trebuie să utilizați rubricile generale cu codul XX XX 99. |
| --- | --- |

—

În această etapă nu trebuie să utilizați rubricile generale cu codul XX XX 99.

| — | Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A2. |
| --- | --- |

—

Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A2.

| Proces specific sau activitate specifică

  Proces sau activitate care nu corespunde industriei în general și nici unui tip general de activitate comercială.
  Poate fi necesar ca întreprinderile să își încadreze fiecare activitate sau etapă de proces la un capitol diferit.
  De exemplu, deșeurile rezultate în diversele etape ale unui proces de fabricare de automobile se pot încadra la capitolele 12 (deșeuri provenite de la modelarea și tratarea de suprafață a metalelor), 11 (deșeuri anorganice cu conținut de metale, provenite din tratarea și acoperirea metalelor) și 08 (deșeuri provenind de la utilizarea substanțelor de acoperire). |
| --- |

Proces specific sau activitate specifică

Proces sau activitate care nu corespunde industriei în general și nici unui tip general de activitate comercială.

Poate fi necesar ca întreprinderile să își încadreze fiecare activitate sau etapă de proces la un capitol diferit.

De exemplu, deșeurile rezultate în diversele etape ale unui proces de fabricare de automobile se pot încadra la capitolele 12 (deșeuri provenite de la modelarea și tratarea de suprafață a metalelor), 11 (deșeuri anorganice cu conținut de metale, provenite din tratarea și acoperirea metalelor) și 08 (deșeuri provenind de la utilizarea substanțelor de acoperire).

ETAPA A2: A doua etapă cuprinde următorii pași:

| — | Comparați tipul specific de deșeu cu titlurile capitolelor 13-15. Dacă deșeul se încadrează în domeniul de aplicare al unuia sau al mai multor titluri de capitole, analizați titlurile secțiunilor din cadrul acestora. |
| --- | --- |

—

Comparați tipul specific de deșeu cu titlurile capitolelor 13-15. Dacă deșeul se încadrează în domeniul de aplicare al unuia sau al mai multor titluri de capitole, analizați titlurile secțiunilor din cadrul acestora.

| — | Dacă tipul de deșeu se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unui capitol și al unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză. |
| --- | --- |

—

Dacă tipul de deșeu se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unui capitol și al unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză.

| — | Puteți utiliza rubrica generală cu codul XX XX 99, dacă este cazul. |
| --- | --- |

—

Puteți utiliza rubrica generală cu codul XX XX 99, dacă este cazul.

| — | Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A3. |
| --- | --- |

—

Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A3.

Atribuirea unui cod general de tip XX XX 99 trebuie să fie ultima soluție și să fie evitată cât mai mult posibil.

ETAPA A3: A treia etapă cuprinde următorii pași:

| — | Verificați dacă deșeul se încadrează în domeniul de aplicare al unui titlu de secțiune din capitolul 16. |
| --- | --- |

—

Verificați dacă deșeul se încadrează în domeniul de aplicare al unui titlu de secțiune din capitolul 16.

| — | Dacă tipul de deșeu se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză. |
| --- | --- |

—

Dacă tipul de deșeu se încadrează în domeniul de aplicare al titlului unei secțiuni, căutați în secțiunea respectivă o rubrică ce corespunde în mod clar tipului de deșeu în cauză.

| — | Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A4. |
| --- | --- |

—

Dacă nu găsiți nicio rubrică adecvată, treceți la etapa A4.

ETAPA A4: Etapa finală cuprinde următorii pași:

| — | Reveniți la etapa A1 și alegeți rubrica generală cu codul XX XX 99 dintr-un capitol și o secțiune care se potrivesc cu procesul sau activitatea care a produs deșeul. |
| --- | --- |

—

Reveniți la etapa A1 și alegeți rubrica generală cu codul XX XX 99 dintr-un capitol și o secțiune care se potrivesc cu procesul sau activitatea care a produs deșeul.

| — | Înainte de atribuirea unei rubrici cu codul XX XX 99, asigurați-vă că ați parcurs etapele A1-A3. |
| --- | --- |

—

Înainte de atribuirea unei rubrici cu codul XX XX 99, asigurați-vă că ați parcurs etapele A1-A3.

În urma parcurgerii etapelor A1-A4, deșeul în cauză trebuie să fie încadrat fie la o rubrică AH sau ANH, fie la cea mai potrivită dintre rubricile în oglindă. În cazul acestora din urmă, este necesar să se parcurgă etapa 3 (cf. capitolul 3.2) din procedura de clasificare, pentru a se lua decizia finală cu privire la atribuirea rubricii MH sau a rubricii MNH.

Diagrama prezentată în figura 1 din anexa 1 are doar rolul de a oferi asistență pentru încadrarea unui anumit flux de deșeuri la cea mai potrivită rubrică sau pereche de rubrici în oglindă; rețineți faptul că procesul de clasificare trebuie să fie considerat un proces în etape, putând fi necesar să fie parcurs de mai multe ori.

Secțiunile următoare au rolul de a oferi asistență suplimentară în acest context:

| — | în secțiunea 1.2.1 este inclusă o versiune adnotată a LD; |
| --- | --- |

—

în secțiunea 1.2.1 este inclusă o versiune adnotată a LD;

| — | secțiunea 1.3 conține exemple specifice de rubrici complexe, care ilustrează procedura de clasificare; |
| --- | --- |

—

secțiunea 1.3 conține exemple specifice de rubrici complexe, care ilustrează procedura de clasificare;

| — | secțiunea 1.4 prezintă exemple de clasificare a unor constituenți specifici ai anumitor tipuri de deșeuri. |
| --- | --- |

—

secțiunea 1.4 prezintă exemple de clasificare a unor constituenți specifici ai anumitor tipuri de deșeuri.

| Clasificarea amestecurilor de deșeuri

  Atunci când sunt prezente mai multe tipuri de deșeuri, fiecare dintre acestea trebuie să fie examinat separat. În acest mod se asigură faptul că eventualele articole sau loturi de deșeuri periculoase:






  — | nu sunt clasificate în mod eronat ca nepericuloase prin amestecarea (diluarea) lor cu alte deșeuri [a se vedea articolul 7 alineatul (4) din DCD]; |
| --- | --- |

Clasificarea amestecurilor de deșeuri

Atunci când sunt prezente mai multe tipuri de deșeuri, fiecare dintre acestea trebuie să fie examinat separat. În acest mod se asigură faptul că eventualele articole sau loturi de deșeuri periculoase:

—

nu sunt clasificate în mod eronat ca nepericuloase prin amestecarea (diluarea) lor cu alte deșeuri [a se vedea articolul 7 alineatul (4) din DCD];

| — | sunt identificate la timp, pentru a preveni amestecarea lor cu alte deșeuri, de exemplu într-o pubelă, într-un sac, într-o stivă sau într-un container pentru deșeuri (a se vedea articolul 18 din DCD). |
| --- | --- |

—

sunt identificate la timp, pentru a preveni amestecarea lor cu alte deșeuri, de exemplu într-o pubelă, într-un sac, într-o stivă sau într-un container pentru deșeuri (a se vedea articolul 18 din DCD).

Doar deșeurile municipale amestecate provenite de la gospodării sunt exceptate de la aceste cerințe.

Lista pune la dispoziție un număr mic de rubrici pentru amestecurile de deșeuri. Ca regulă generală (pentru a respecta criteriile DCD privind amestecarea), acestea sunt rezervate acelor deșeuri provenite din întreprinderi care sunt produse în cadrul unui proces ca amestec de deșeuri unic, și nu acelor deșeuri (sau articole de deșeuri) care sunt produse separat și apoi se combină cu alte deșeuri (de exemplu, prin plasarea în același container).

1.2.1.   Lista adnotată a deșeurilor

Tabelul 3 prezintă toate rubricile din LD, cu specificarea clară a rubricilor ANH, AH, MNH și MH.

Rețineți că interpretarea tipurilor de rubrici din următoarea listă adnotată a deșeurilor reprezintă una dintre interpretările posibile, care stabilește un echilibru între punctele de vedere ale diverselor state membre. În statele membre există diferite interpretări, care pot fi, de asemenea, consultate (1).

Tabelul 3

Lista adnotată a deșeurilor

| COD | DESCRIEREA CAPITOLULUI | TIPUL RUBRICII |
| --- | --- | --- |
| 1 | DEȘEURI REZULTATE DIN EXPLORAREA ȘI EXPLOATAREA MINELOR ȘI CARIERELOR, PRECUM ȘI DIN TRATAREA FIZICĂ ȘI CHIMICĂ A MINERALELOR | |
| 01 01 | deșeuri din extracția mineralelor | |
| 01 01 01 | deșeuri rezultate din extracția minereurilor metalifere | ANH |
| 01 01 02 | deșeuri rezultate din extracția minereurilor nemetalifere | ANH |
| 01 03 | deșeuri rezultate din prelucrarea fizică și chimică a mineralelor metalifere | |
| 01 03 04* | reziduuri acide rezultate din procesarea minereurilor cu sulfuri | MH
  B |
| 01 03 05* | alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 01 03 06 | reziduuri, altele decât cele specificate la 01 03 04 și 01 03 05 | MNH |
| 01 03 07* | alte deșeuri care conțin substanțe periculoase, rezultate din procesarea fizică și chimică a minereurilor metalifere | MH |
| 01 03 08 | deșeuri sub formă de praf și pulberi, altele decât cele specificate la 01 03 07 | MNH |
| 01 03 09 (2) | nămoluri roșii rezultate din producerea aluminei, altele decât deșeurile menționate la 01 03 10 | MNH |
| 01 03 10* (3) | nămoluri roșii rezultate din producerea aluminei, care conțin substanțe periculoase, altele decât deșeurile menționate la 01 03 07 | MH
  A |
| 01 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  C |
| 01 04 | deșeuri rezultate din prelucrarea fizică și chimică a mineralelor nemetalifere | |
| 01 04 07* | deșeuri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din procesarea fizică și chimică a mineralelor nemetalifere | MH |
| 01 04 08 | deșeuri de pietriș și spărturi de piatră, altele decât cele menționate la 01 04 07 | MNH |
| 01 04 09 | deșeuri de nisip și argilă | ANH |
| 01 04 10 | deșeuri sub formă de praf și pulberi, altele decât cele specificate la 01 04 07 | MNH |
| 01 04 11 | deșeuri rezultate din prelucrarea potasei și a sărurilor minerale, altele decât cele menționate la 01 04 07 | MNH |
| 01 04 12 | reziduuri și alte deșeuri rezultate din spălarea și purificarea mineralelor, altele decât cele specificate la 01 04 07 și 01 04 11 | MNH |
| 01 04 13 | deșeuri de la tăierea și șlefuirea pietrei, altele decât cele specificate la 01 04 07 | MNH |
| 01 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 01 05 | nămoluri de foraj și alte deșeuri de foraj | |
| 01 05 04 | nămoluri și deșeuri de foraj pe bază de apă dulce | ANH |
| 01 05 05* | deșeuri și nămoluri de foraj cu conținut de ulei | MH
  B |
| 01 05 06* | nămoluri de foraj și alte deșeuri de foraj cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 01 05 07 | nămoluri de foraj și deșeuri cu conținut de baritină, altele decât cele specificate la 01 05 05 și 01 05 06 | MNH |
| 01 05 08 | nămoluri de foraj și deșeuri cu conținut de cloruri, altele decât cele specificate la 01 05 05 și 01 05 06 | MNH |
| 01 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 2 | DEȘEURI PROVENITE DIN AGRICULTURĂ, HORTICULTURĂ, ACVACULTURĂ, SILVICULTURĂ, VÂNĂTOARE ȘI PESCUIT, PRECUM ȘI DIN PREPARAREA ȘI PRELUCRAREA ALIMENTELOR | |
| 02 01 | deșeuri provenite din agricultură, horticultură, acvacultură, silvicultură, vânătoare și pescuit | |
| 02 01 01 | nămoluri de la spălare și curățare | ANH |
| 02 01 02 | deșeuri de țesuturi animale | ANH |
| 02 01 03 | deșeuri de țesuturi vegetale | ANH |
| 02 01 04 | deșeuri de materiale plastice (cu excepția ambalajelor) | ANH |
| 02 01 06 | materii fecale, urină și gunoi de grajd de la animale (inclusiv resturi de paie), efluente, colectate separat și tratate în afara incintei | ANH |
| 02 01 07 | deșeuri din exploatarea forestieră | ANH |
| 02 01 08* | deșeuri agrochimice cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 02 01 09 | deșeuri agrochimice, altele decât cele specificate la 02 01 08 | MNH |
| 02 01 10 | deșeuri de metal | ANH |
| 02 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 02 | deșeuri rezultate din prepararea și prelucrarea cărnii, a peștelui și a altor alimente de origine animală | |
| 02 02 01 | nămoluri de la spălare și curățare | ANH |
| 02 02 02 | deșeuri de țesuturi animale | ANH |
| 02 02 03 | materii care sunt improprii pentru consum ori procesare | ANH |
| 02 02 04 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 03 | deșeuri din prepararea și prelucrarea fructelor, legumelor, cerealelor, uleiurilor alimentare, a pudrei de cacao, a cafelei, ceaiului și tutunului; producția de conserve; producția de drojdii și extracte de drojdii, prepararea și fermentarea melaselor | |
| 02 03 01 | nămoluri de la spălare, curățare, decojire, centrifugare și separare | ANH |
| 02 03 02 | deșeuri de agenți de conservare | ANH |
| 02 03 03 | deșeuri de la extracția cu solvenți | ANH |
| 02 03 04 | materii care sunt improprii pentru consum ori procesare | ANH |
| 02 03 05 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 04 | deșeuri rezultate din prelucrarea zahărului | |
| 02 04 01 | pământ rezultat din curățarea și spălarea sfeclei de zahăr | ANH |
| 02 04 02 | carbonat de calciu fără altă specificație | ANH |
| 02 04 03 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 05 | deșeuri provenite din industria produselor lactate | |
| 02 05 01 | materii care sunt improprii pentru consum ori procesare | ANH |
| 02 05 02 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 06 | deșeuri provenite din industria de panificație, patiserie și cofetărie | |
| 02 06 01 | materii care sunt improprii pentru consum ori procesare | ANH |
| 02 06 02 | deșeuri de agenți de conservare | ANH |
| 02 06 03 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 02 07 | deșeuri rezultate din producția de băuturi alcoolice și nealcoolice (cu excepția cafelei, a ceaiului și a pudrei de cacao) | |
| 02 07 01 | deșeuri de la spălarea, curățarea și prelucrarea mecanică a materiei prime | ANH |
| 02 07 02 | deșeuri de la distilarea băuturilor alcoolice | ANH |
| 02 07 03 | deșeuri de la tratamente chimice | ANH |
| 02 07 04 | materii care sunt improprii pentru consum ori procesare | ANH |
| 02 07 05 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 02 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 3 | DEȘEURI REZULTATE DIN PRELUCRAREA LEMNULUI ȘI FABRICAREA DE PANOURI ȘI MOBILĂ, CELULOZĂ, HÂRTIE ȘI CARTON | |
| 03 01 | deșeuri rezultate din prelucrarea lemnului și din fabricarea panourilor și a mobilei | |
| 03 01 01 | deșeuri de scoarță și de plută | ANH |
| 03 01 04* | rumeguș, așchii, resturi, lemn, plăci din așchii de lemn și furnir cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 03 01 05 | rumeguș, talaș, așchii, resturi de placă aglomerată din lemn și furnir, altele decât cele specificate la 03 01 04 | MNH |
| 03 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 03 02 | deșeuri rezultate din produsele de protecție a lemnului | |
| 03 02 01* | agenți de conservare organici nehalogenați pentru lemn | AH |
| 03 02 02* | agenți de conservare organoclorurați pentru lemn | AH |
| 03 02 03* | agenți de conservare organometalici pentru lemn | AH |
| 03 02 04* | agenți de conservare anorganici pentru lemn | AH |
| 03 02 05* | alți agenți de conservare pentru lemn cu conținut de substanțe periculoase | AH
  B |
| 03 02 99 | alți agenți de conservare pentru lemn nespecificați | ANH
  B |
| 03 03 | deșeuri rezultate din fabricarea și prelucrarea hârtiei, a cartonului și a pastei de hârtie | |
| 03 03 01 | deșeuri de scoarță și de lemn | ANH |
| 03 03 02 | nămoluri de leșie verde (de la recuperarea soluțiilor de fierbere) | ANH |
| 03 03 05 | nămoluri de la eliminarea cernelii din procesul de reciclare a hârtiei | ANH |
| 03 03 07 | deșeuri mecanice de la fierberea hârtiei și cartonului reciclate | ANH |
| 03 03 08 | deșeuri de la sortarea hârtiei și cartonului destinate reciclării | ANH |
| 03 03 09 | deșeuri de nămol de caustificare | ANH |
| 03 03 10 | rebuturi de fibre, nămoluri de fibre, materiale de etanșare și de acoperire rezultate din separare mecanică | ANH |
| 03 03 11 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 03 03 10 | ANH |
| 03 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 4 | DEȘEURI PROVENITE DIN INDUSTRIA PIELĂRIEI, A BLĂNĂRIEI ȘI DIN INDUSTRIA TEXTILĂ | |
| 04 01 | deșeuri provenite din industria pielăriei și a blănăriei | |
| 04 01 01 | deșeuri de la șeruire | ANH |
| 04 01 02 | deșeuri de la cenușărit | ANH |
| 04 01 03* | deșeuri de la degresare cu conținut de solvenți fără fază lichidă | AH
  B |
| 04 01 04 | flotă de tăbăcire cu conținut de crom | ANH |
| 04 01 05 | flotă de tăbăcire fără crom | ANH |
| 04 01 06 | nămoluri, în special de la epurarea efluenților în incintă cu conținut de crom | ANH |
| 04 01 07 | nămoluri, în special de la epurarea efluenților în incintă fără crom | ANH |
| 04 01 08 | deșeuri de piele tăbăcită (ștuțuri, răzături, tăieturi, praf de lustruit) cu conținut de crom | ANH |
| 04 01 09 | deșeuri de la apretare și finisare | ANH |
| 04 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 04 02 | deșeuri din industria textilă | |
| 04 02 09 | deșeuri de la materialele compozite (textile impregnate, elastomeri, plastomeri) | ANH |
| 04 02 10 | materii organice provenite din produse naturale (de exemplu, grăsime, ceară) | ANH |
| 04 02 14* | deșeuri de la finisare, cu conținut de solvenți organici | MH |
| 04 02 15 | deșeuri de la finisare, altele decât cele specificate la 04 02 14 | MNH |
| 04 02 16* | coloranți și pigmenți cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 04 02 17 | coloranți și pigmenți, alții decât cei specificați la 04 02 16 | MNH |
| 04 02 19* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 04 02 20 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 04 02 19 | MNH |
| 04 02 21 | deșeuri de fibre textile neprocesate | ANH |
| 04 02 22 | deșeuri de fibre textile procesate | ANH |
| 04 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 5 | DEȘEURI REZULTATE DIN RAFINAREA PETROLULUI, PURIFICAREA GAZULUI NATURAL ȘI TRATAREA PIROLITICĂ A CĂRBUNELUI | |
| 05 01 | deșeuri rezultate din rafinarea petrolului | |
| 05 01 02* | nămoluri rezultate din desalinizare | AH |
| 05 01 03* | nămoluri provenite din rezervor | AH |
| 05 01 04* | nămoluri acide alchilice | AH |
| 05 01 05* | scurgeri de petrol | AH |
| 05 01 06* | nămoluri conținând hidrocarburi, provenite de la operațiunile de întreținere a instalațiilor și echipamentelor | AH |
| 05 01 07* | gudroane acide | AH |
| 05 01 08* | alte gudroane | AH |
| 05 01 09* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 05 01 10 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 05 01 09 | MNH |
| 05 01 11* | deșeuri de la spălarea combustibililor cu baze | AH |
| 05 01 12* | acizi cu conținut de uleiuri | AH |
| 05 01 13 | nămoluri de la apa de alimentare a cazanului | ANH |
| 05 01 14 | deșeuri de la coloanele de răcire | ANH |
| 05 01 15* | argile de filtrare uzate | AH |
| 05 01 16 | deșeuri cu conținut de sulf de la desulfurarea petrolului | ANH |
| 05 01 17 | bitum | ANH |
| 05 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 05 06 | deșeuri care provin de la tratarea pirolitică a cărbunelui | |
| 05 06 01* | gudroane acide | AH |
| 05 06 03* | alte gudroane | AH |
| 05 06 04 | deșeuri de la coloanele de răcire | ANH |
| 05 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 05 07 | deșeuri provenite din purificarea și transportul gazului natural | |
| 05 07 01* | deșeuri cu conținut de mercur | AH
  B |
| 05 07 02 | deșeuri cu conținut de sulf | ANH |
| 05 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 6 | DEȘEURI REZULTATE DIN PROCESELE CHIMIEI ANORGANICE | |
| 06 01 | deșeuri provenite de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) acizilor | |
| 06 01 01* | acid sulfuric și acid sulfuros | AH |
| 06 01 02* | acid clorhidric | AH |
| 06 01 03* | acid fluorhidric | AH |
| 06 01 04* | acid fosforic și acid fosforos | AH |
| 06 01 05* | acid azotic și acid azotos | AH |
| 06 01 06* | alți acizi | AH |
| 06 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 02 | deșeuri care provin de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) bazelor | |
| 06 02 01* | hidroxid de calciu | AH |
| 06 02 03* | hidroxid de amoniu | AH |
| 06 02 04* | hidroxid de sodiu și de potasiu | AH |
| 06 02 05* | alte baze | AH |
| 06 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 03 | deșeuri care provin de la FFDU a sărurilor și a soluțiilor acestora și a oxizilor metalici | |
| 06 03 11* | săruri solide și soluții cu conținut de cianuri | MH |
| 06 03 13* | săruri solide și soluții cu conținut de metale grele | MH |
| 06 03 14 | săruri solide și soluții, altele decât cele specificate la 06 03 11 și 06 03 13 | MNH |
| 06 03 15* | oxizi metalici cu conținut de metale grele | MH |
| 06 03 16 | oxizi metalici, alții decât cei specificați la 06 03 15 | MNH |
| 06 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 04 | deșeuri cu conținut de metale, altele decât cele menționate la 06 03 | |
| 06 04 03* | deșeuri cu conținut de arsen | AH
  B |
| 06 04 04* | deșeuri cu conținut de mercur | AH
  B |
| 06 04 05* | deșeuri cu conținut de alte metale grele | AH
  B |
| 06 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 06 05 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | |
| 06 05 02* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 06 05 03 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 06 05 02 | MNH |
| 06 06 | deșeuri provenite din FFDU a produselor chimice cu conținut de sulf, din procesele chimice cu sulf și din procesele de desulfurare | |
| 06 06 02* | deșeuri cu conținut de sulfuri periculoase | MH |
| 06 06 03 | deșeuri cu conținut de sulfuri, altele decât cele specificate la 06 06 02 | MNH |
| 06 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 07 | deșeuri provenite de la FFDU a halogenilor și din procese chimice cu halogeni | |
| 06 07 01* | deșeuri cu conținut de azbest de la electroliză | AH
  B |
| 06 07 02* | cărbune activ de la producerea clorului | AH |
| 06 07 03* | nămol de sulfat de bariu cu conținut de mercur | AH
  B |
| 06 07 04* | soluții și acizi, de exemplu acid de contact | AH |
| 06 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 06 08 | deșeuri provenite de la FFDU a siliciului și a derivaților siliciului | |
| 06 08 02* | deșeuri cu conținut de clorosilani periculoși | MH |
| 06 08 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 09 | deșeuri provenite de la FFDU a produselor chimice conținând fosfor și din procesele chimice cu fosfor | |
| 06 09 02 | zgură fosforoasă | ANH |
| 06 09 03* | deșeuri de reacții pe bază de calciu care conțin sau sunt contaminate cu substanțe periculoase | MH |
| 06 09 04 | deșeuri de reacții pe bază de calciu, altele decât cele specificate la 06 09 03 | MNH |
| 06 09 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 10 | deșeuri provenite de la FFDU a produselor chimice cu conținut de azot, din procese chimice cu azot și din producția de îngrășăminte | |
| 06 10 02* | deșeuri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 06 10 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 11 | deșeuri provenite din fabricarea pigmenților anorganici și a opacizanților | |
| 06 11 01 | deșeuri de reacții pe bază de calciu de la producerea bioxidului de titan | ANH |
| 06 11 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 06 13 | deșeuri din procese chimice anorganice nespecificate în altă parte | |
| 06 13 01* | produse fitosanitare anorganice, agenți de conservare a lemnului și alte biocide | AH |
| 06 13 02* | cărbune activ uzat (cu excepția 06 07 02) | AH |
| 06 13 03 | negru de fum | ANH |
| 06 13 04* | deșeuri de la procesele cu azbest | AH |
| 06 13 05* | funingine | AH |
| 06 13 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 7 | DEȘEURI DIN PROCESELE CHIMICE ORGANICE | |
| 07 01 | deșeuri provenite de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) produselor organice de bază | |
| 07 01 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 01 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 01 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 01 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 01 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 01 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 01 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 01 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 01 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 01 11 | MNH |
| 07 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 02 | deșeuri care provin de la FFDU a materialelor plastice, a cauciucului și a fibrelor sintetice | |
| 07 02 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 02 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 02 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 02 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 02 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 02 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 02 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 02 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 02 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 02 11 | MNH |
| 07 02 13 | deșeuri de materiale plastice | ANH |
| 07 02 14* | deșeuri de aditivi cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 02 15 | deșeuri de aditivi, altele decât cele specificate la 07 02 14 | MNH |
| 07 02 16* | deșeuri cu conținut de siliconi periculoși | MH |
| 07 02 17 | deșeuri cu conținut de siliconi, altele decât cele specificate la 07 02 16 | MNH |
| 07 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 03 | deșeuri care provin de la FFDU a vopselelor și pigmenților organici (cu excepția secțiunii 06 11) | |
| 07 03 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 03 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 03 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 03 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 03 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 03 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 03 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 03 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 03 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 03 11 | MNH |
| 07 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 04 | deșeuri care provin de la FFDU a produselor fitosanitare organice (cu excepția rubricilor 02 01 08 și 02 01 09), a conservanților pentru lemn (cu excepția secțiunii 03 02) și a altor biocide | |
| 07 04 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 04 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 04 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 04 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 04 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 04 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 04 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 04 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 04 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 04 11 | MNH |
| 07 04 13* | deșeuri solide cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 05 | deșeuri care provin de la FFDU a produselor farmaceutice | |
| 07 05 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 05 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 05 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 05 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 05 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 05 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 05 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 05 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 05 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 05 11 | MNH |
| 07 05 13* | deșeuri solide cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 05 14 | deșeuri solide, altele decât cele specificate la 07 05 13 | MNH |
| 07 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 06 | deșeuri care provin de la FFDU a grăsimilor, săpunurilor, detergenților, dezinfectanților și cosmeticelor | |
| 07 06 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 06 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 06 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 06 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 06 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 06 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 06 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 06 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 06 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 06 11 | MNH |
| 07 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 07 07 | deșeuri care provin de la FFDU a produselor chimice rezultate din chimia fină și a produselor chimice nespecificate în altă parte | |
| 07 07 01* | lichide apoase de spălare și soluții-mamă | AH |
| 07 07 03* | solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate | AH |
| 07 07 04* | alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice | AH |
| 07 07 07* | reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 07 08* | alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție | AH |
| 07 07 09* | turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați | AH |
| 07 07 10* | alte turte de filtrare și absorbanți uzați | AH |
| 07 07 11* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 07 07 12 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 07 11 | MNH |
| 07 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 8 | DEȘEURI PROVENIND DE LA FABRICAREA, FORMULAREA, DISTRIBUȚIA ȘI UTILIZAREA (FFDU) PRODUSELOR DE ACOPERIRE (VOPSELE, LACURI ȘI EMAILURI VITRIFIATE), ADEZIVILOR, MASTICURILOR ȘI CERNELURILOR TIPOGRAFICE | |
| 08 01 | deșeuri care provin de la FFDU și din decaparea vopselelor și a lacurilor | |
| 08 01 11* | deșeuri de vopsele și lacuri cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 01 12 | deșeuri de vopsele și lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 11 | MNH |
| 08 01 13* | nămoluri care provin din vopsele sau lacuri cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 01 14 | nămoluri de la vopsele sau lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 13 | MNH |
| 08 01 15* | nămoluri apoase cu conținut de vopsele sau lacuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 01 16 | nămoluri apoase cu conținut de vopsele sau lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 15 | MNH |
| 08 01 17* | deșeuri care provin din decaparea vopselelor sau lacurilor cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 01 18 | deșeuri de la îndepărtarea vopselelor sau lacurilor, altele decât cele specificate la 08 01 17 | MNH |
| 08 01 19* | suspensii apoase cu conținut de vopsele sau lacuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 01 20 | suspensii apoase cu conținut de lacuri sau vopsele, altele decât cele specificate la 08 01 19 | MNH |
| 08 01 21* | deșeuri de la îndepărtarea vopselelor și lacurilor | AH |
| 08 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 08 02 | deșeuri care provin de la FFDU a altor produse de acoperire (inclusiv materiale ceramice) | |
| 08 02 01 | deșeuri de pulberi de acoperire | ANH |
| 08 02 02 | nămoluri apoase cu conținut de materiale ceramice | ANH |
| 08 02 03 | suspensii apoase cu conținut de materiale ceramice | ANH |
| 08 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 08 03 | deșeuri care provin de la FFDU a cernelurilor tipografice | |
| 08 03 07 | nămoluri apoase cu conținut de cerneluri | ANH |
| 08 03 08 | deșeuri lichide apoase cu conținut de cerneluri | ANH |
| 08 03 12* | deșeuri de cerneluri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 08 03 13 | deșeuri de cerneluri, altele decât cele specificate la 08 03 12 | MNH |
| 08 03 14* | nămoluri de cerneluri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 08 03 15 | nămoluri de cerneluri, altele decât cele specificate la 08 03 14 | MNH |
| 08 03 16* | deșeuri de soluții de gravare | AH |
| 08 03 17* | deșeuri de tonere de imprimare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 08 03 18 | deșeuri de tonere de imprimante, altele decât cele specificate la 08 03 17 | MNH |
| 08 03 19* | ulei de dispersie | AH |
| 08 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 08 04 | deșeuri care provin de la FFDU a adezivilor și chiturilor (inclusiv a produselor de impermeabilizare) | |
| 08 04 09* | deșeuri de adezivi și de masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 04 10 | deșeuri de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 09 | MNH |
| 08 04 11* | nămoluri de adezivi și masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 04 12 | nămoluri de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 11 | MNH |
| 08 04 13* | nămoluri apoase cu conținut de adezivi sau masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 04 14 | nămoluri apoase cu conținut de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 13 | MNH |
| 08 04 15* | deșeuri lichide apoase cu conținut de adezivi și cleiuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase | MH |
| 08 04 16 | deșeuri lichide apoase cu conținut de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 15 | MNH |
| 08 04 17* | ulei de colofoniu | AH |
| 08 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 08 05 | deșeuri nespecificate în altă parte în capitolul 08 | |
| 08 05 01* | deșeuri de izocianați | AH |
| 9 | DEȘEURI PROVENIND DIN INDUSTRIA FOTOGRAFICĂ | |
| 09 01 | deșeuri din industria fotografică | |
| 09 01 01* | developanți pe bază de apă și soluții de activare | AH |
| 09 01 02* | soluții de developare pe bază de apă pentru plăcile offset | AH |
| 09 01 03* | soluții de developare pe bază de solvenți | AH |
| 09 01 04* | soluții de fixare | AH |
| 09 01 05* | soluții de albire și soluții de albire fixatoare | AH |
| 09 01 06* | deșeuri cu conținut de argint de la tratarea în incintă a deșeurilor fotografice | AH
  B |
| 09 01 07 | film și hârtie fotografică cu conținut de argint sau compuși de argint | ANH |
| 09 01 08 | film și hârtie fotografică fără argint sau compuși de argint | ANH |
| 09 01 10 | aparate fotografice de unică folosință fără baterii | ANH |
| 09 01 11* | aparate fotografice de unică folosință cu baterii, incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03 | MH
  B |
| 09 01 12 | aparate fotografice de unică folosință cu baterii, altele decât cele specificate la 09 01 11 | MNH |
| 09 01 13* | deșeuri apoase lichide de la recuperarea în incintă a argintului, altele decât cele specificate la 09 01 06 | AH |
| 09 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 | DEȘEURI PROVENITE DIN PROCESELE TERMICE | |
| 10 01 | deșeuri provenite din centrale electrice și alte instalații de combustie (cu excepția capitolului 19) | |
| 10 01 01 | cenușă de vatră, zgură și praf de cazan (exclusiv praful de cazan specificat la 10 01 04) | ANH |
| 10 01 02 | cenușă zburătoare de la arderea cărbunelui | ANH |
| 10 01 03 | cenușă zburătoare de la arderea turbei și a lemnului netratat | ANH |
| 10 01 04* | cenuși zburătoare și praf de cazan de hidrocarburi | AH |
| 10 01 05 | deșeuri solide pe bază de calciu de la desulfurarea gazelor de ardere | ANH |
| 10 01 07 | nămoluri pe bază de calciu de la desulfurarea gazelor de ardere | ANH |
| 10 01 09* | acid sulfuric | AH |
| 10 01 13* | cenușă zburătoare de la hidrocarburile emulsionate utilizate drept combustibil | AH |
| 10 01 14* | cenușă de vatră, zgură și praf de cazan de la coincinerare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 01 15 | cenușă de vatră, zgură și praf de cazan de la coincinerare, altele decât cele specificate la 10 01 14 | MNH |
| 10 01 16* | cenușă zburătoare de la coincinerare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 01 17 | cenușă zburătoare de la coincinerare, alta decât cea specificată la 10 01 16 | MNH |
| 10 01 18* | deșeuri de la spălarea gazelor care conțin substanțe periculoase | MH |
| 10 01 19 | deșeuri de la spălarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 01 05, 10 01 07 și 10 01 18 | MNH |
| 10 01 20* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 01 21 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 10 01 20 | MNH |
| 10 01 22* | nămoluri apoase provenite din spălarea cazanelor de ardere, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 01 23 | nămoluri apoase de la spălarea cazanului de ardere, altele decât cele specificate la 10 01 22 | MNH |
| 10 01 24 | nisipuri de la paturile fluidizate | ANH |
| 10 01 25 | deșeuri de la depozitarea combustibilului și de la pregătirea cărbunelui de ardere pentru instalațiile termice | ANH |
| 10 01 26 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire | ANH |
| 10 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 02 | deșeuri provenite din industria fierului și oțelului | |
| 10 02 01 | deșeuri de la procesarea zgurii | ANH |
| 10 02 02 | zgură neprocesată | ANH |
| 10 02 07* | deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 02 08 | deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 02 07 | MNH |
| 10 02 10 | cruste de țunder | ANH |
| 10 02 11* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 02 12 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 02 11 | MNH |
| 10 02 13* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 02 14 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 02 13 | MNH |
| 10 02 15 | alte nămoluri și turte de filtrare | MNH
  A |
| 10 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 03 | deșeuri din pirometalurgia aluminiului | |
| 10 03 02 | resturi de anozi | ANH |
| 10 03 04* | zguri de la topirea primară | AH |
| 10 03 05 | deșeuri de alumină | ANH |
| 10 03 08* | zguri saline de la topirea secundară | AH |
| 10 03 09* | scorii negre de la topirea secundară | AH |
| 10 03 15* | cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase | MH
  B |
| 10 03 16 | cruste, altele decât cele specificate la 10 03 15 | MNH
  B |
| 10 03 17* | deșeuri cu conținut de gudroane de la producerea anozilor | MH
  B |
| 10 03 18 | deșeuri cu conținut de carbon de la producerea anozilor, altele decât cele specificate la 10 03 17 | MNH
  B |
| 10 03 19* | praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 03 20 | praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 03 19 | MNH |
| 10 03 21* | alte particule și praf (inclusiv praf de la morile cu bile) cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 03 22 | alte particule și praf (inclusiv praful de la morile cu bile), altele decât cele specificate la 10 03 21 | MNH |
| 10 03 23* | deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 03 24 | deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 03 23 | MNH |
| 10 03 25* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 03 26 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 03 25 | MNH |
| 10 03 27* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 03 28 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 03 27 | MNH |
| 10 03 29* | deșeuri de la epurarea zgurilor saline și a scoriilor negre, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 03 30 | deșeuri de la epurarea zgurilor saline și a scoriilor negre, altele decât cele specificate la 10 03 29 | MNH |
| 10 03 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 04 | deșeuri din pirometalurgia plumbului | |
| 10 04 01* | zguri de la topirea primară și secundară | AH |
| 10 04 02* | scorii și cruste de la topirea primară și secundară | AH |
| 10 04 03* | arseniat de calciu | AH |
| 10 04 04* | praf din gazele de ardere | AH |
| 10 04 05* | alte particule și praf | AH |
| 10 04 06* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| 10 04 07* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | AH |
| 10 04 09* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 04 10 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 04 09 | MNH |
| 10 04 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 05 | deșeuri din pirometalurgia zincului | |
| 10 05 01 | zguri de la topirea primară și secundară | ANH |
| 10 05 03* | praf din gazele de ardere | AH |
| 10 05 04 | alte particule și praf | ANH |
| 10 05 05* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| 10 05 06* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | AH |
| 10 05 08* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 05 09 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 05 08 | MNH |
| 10 05 10* | scorii și cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase | MH
  B |
| 10 05 11 | scorii și cruste, altele decât cele specificate la 10 05 10 | MNH
  B |
| 10 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 06 | deșeuri din pirometalurgia cuprului | |
| 10 06 01 | zguri de la topirea primară și secundară | ANH |
| 10 06 02 | scorii și cruste de la topirea primară și secundară | ANH |
| 10 06 03* | praf din gazele de ardere | AH |
| 10 06 04 | alte particule și praf | ANH |
| 10 06 06* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| 10 06 07* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | AH |
| 10 06 09* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 06 10 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 06 09 | MNH |
| 10 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 07 | deșeuri din pirometalurgia argintului, aurului și a platinei | |
| 10 07 01 | zguri de la topirea primară și secundară | ANH |
| 10 07 02 | scorii și cruste de la topirea primară și secundară | ANH |
| 10 07 03 | deșeuri solide de la epurarea gazelor | ANH |
| 10 07 04 | alte particule și praf | ANH |
| 10 07 05 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | ANH |
| 10 07 07* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 07 08 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 07 07 | MNH |
| 10 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 08 | deșeuri din pirometalurgia altor metale neferoase | |
| 10 08 04 | particule și praf | ANH |
| 10 08 08* | zgură salină de la topirea primară și secundară | AH |
| 10 08 09 | alte zguri | ANH |
| 10 08 10* | scorii și cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase | MH
  B |
| 10 08 11 | scorii și cruste, altele decât cele specificate la 10 08 10 | MNH
  B |
| 10 08 12* | deșeuri cu conținut de gudroane de la producerea anozilor | MH
  B |
| 10 08 13 | deșeuri cu conținut de carbon de la producerea anozilor, altele decât cele specificate la 10 08 12 | MNH
  B |
| 10 08 14 | resturi de anozi | ANH |
| 10 08 15* | praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 08 16 | praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 08 15 | MNH |
| 10 08 17* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 08 18 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 08 17 | MNH |
| 10 08 19* | deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei | MH |
| 10 08 20 | deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 08 19 | MNH |
| 10 08 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 09 | deșeuri din turnarea metalelor feroase | |
| 10 09 03 | zgură de topitorie | ANH |
| 10 09 05* | miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 06 | miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 09 05 | MNH |
| 10 09 07* | miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 08 | miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 09 07 | MNH |
| 10 09 09* | praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 10 | praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 09 09 | MNH |
| 10 09 11* | alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 12 | alte particule decât cele specificate la 10 09 11 | MNH |
| 10 09 13* | deșeuri de lianți cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 14 | deșeuri de lianți, altele decât cele specificate la 10 09 13 | MNH |
| 10 09 15* | deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 09 16 | deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, altele decât cele specificate la 10 09 15 | MNH |
| 10 09 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 10 | deșeuri din turnarea metalelor neferoase | |
| 10 10 03 | zgură de topitorie | ANH |
| 10 10 05* | miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 06 | miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 10 05 | MNH |
| 10 10 07* | miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 08 | miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare, altele decât cele menționate la rubrica 10 10 07 | MNH |
| 10 10 09* | praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 10 | praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 10 09 | MNH |
| 10 10 11* | alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 12 | alte particule decât cele specificate la 10 10 11 | MNH |
| 10 10 13* | deșeuri de lianți cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 14 | deșeuri de lianți, altele decât cele specificate la 10 10 13 | MNH |
| 10 10 15* | deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 10 16 | deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, altele decât cele specificate la 10 10 15 | MNH |
| 10 10 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 11 | deșeuri de la fabricarea sticlei și a produselor din sticlă | |
| 10 11 03 | deșeuri din fibre de sticlă | ANH |
| 10 11 05 | particule și praf | ANH |
| 10 11 09* | deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 11 10 | deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice, altele decât cele menționate la rubrica 10 11 09 | MNH |
| 10 11 11* | deșeuri de sticlă sub formă de particule fine și pudră de sticlă cu conținut de metale grele (de exemplu, de la tuburile catodice) | MH |
| 10 11 12 | deșeuri de sticlă, altele decât cele specificate la 10 11 11 | MNH |
| 10 11 13* | nămoluri de la șlefuirea și polizarea sticlei cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 11 14 | nămoluri de la șlefuirea și polizarea sticlei, altele decât cele specificate la 10 11 13 | MNH |
| 10 11 15* | deșeuri solide de la epurarea gazelor de ardere, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 11 16 | deșeuri solide de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 11 15 | MNH |
| 10 11 17* | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 11 18 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 11 17 | MNH |
| 10 11 19* | deșeuri solide de la epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 11 20 | deșeuri solide de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 10 11 19 | MNH |
| 10 11 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 12 | deșeuri de la fabricarea produselor de ceramică, a cărămizilor, a țiglelor și a materialelor de construcții | |
| 10 12 01 | deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice | ANH |
| 10 12 03 | particule și praf | ANH |
| 10 12 05 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | ANH |
| 10 12 06 | forme declasate | ANH |
| 10 12 08 | deșeuri ceramice, de cărămizi, țigle și materiale de construcție (după procesarea termică) | ANH |
| 10 12 09* | deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 12 10 | deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 12 09 | MNH |
| 10 12 11* | deșeuri de la smălțuire cu conținut de metale grele | MH |
| 10 12 12 | deșeuri de la smălțuire, altele decât cele specificate la 10 12 11 | MNH |
| 10 12 13 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă | ANH |
| 10 12 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 13 | deșeuri de la fabricarea cimentului, a varului și ghipsului și a articolelor și produselor derivate | |
| 10 13 01 | deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice | ANH |
| 10 13 04 | deșeuri de la calcinarea și hidratarea varului | ANH |
| 10 13 06 | particule și praf (cu excepția 10 13 12 și 10 13 13) | MNH |
| 10 13 07 | nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor | ANH |
| 10 13 09* | deșeuri de la fabricarea azbocimenturilor, cu conținut de azbest | MH |
| 10 13 10 | deșeuri de la producerea azbocimenturilor, altele decât cele specificate la 10 13 09 | MNH |
| 10 13 11 | deșeuri de materiale compozite pe bază de ciment, altele decât cele specificate la 10 13 09 și 10 13 10 | MNH |
| 10 13 12* | deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 10 13 13 | deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 13 12 | MNH |
| 10 13 14 | deșeuri de beton și nămoluri cu beton | ANH |
| 10 13 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 10 14 | deșeuri din crematorii | |
| 10 14 01* | deșeuri de la spălarea gazelor cu conținut de mercur | AH
  B |
| 11 | DEȘEURI REZULTATE DIN TRATAREA CHIMICĂ A SUPRAFEȚELOR ȘI DIN ACOPERIRI ALE METALELOR ȘI ALE ALTOR MATERIALE; HIDROMETALURGIA NEFEROASĂ | |
| 11 01 | deșeuri provenite din tratarea chimică a suprafețelor și din acoperirea metalelor și a altor materiale (de exemplu, procese galvanice, de zincare, de decapare, de gravare, de fosfatare, de degresare alcalină și de fabricare a anozilor) | |
| 11 01 05* | acizi de decapare | AH |
| 11 01 06* | acizi nespecificați | AH |
| 11 01 07* | baze de decapare | AH |
| 11 01 08* | nămoluri cu conținut de fosfați | AH |
| 11 01 09* | nămoluri și turte de filtrare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 11 01 10 | nămoluri și turte de filtrare, altele decât cele specificate la 11 01 09 | MNH |
| 11 01 11* | lichide apoase de clătire cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 11 01 12 | lichide apoase de clătire, altele decât cele specificate la 11 01 11 | MNH |
| 11 01 13* | deșeuri de degresare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 11 01 14 | deșeuri de degresare, altele decât cele specificate la 11 01 13 | MNH |
| 11 01 15* | eluați și nămoluri de la sisteme de membrane sau de la schimbători de ioni, cu conținut de substanțe periculoase | AH
  B |
| 11 01 16* | rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate | AH |
| 11 01 98* | alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase | MH
  A |
| 11 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 11 02 | deșeuri provenite din procesele hidrometalurgice ale metalelor neferoase | |
| 11 02 02* | nămoluri provenite din hidrometalurgia zincului (inclusiv jarosit și goethit) | AH |
| 11 02 03 | deșeuri de la producerea anozilor pentru procesele de electroliză în soluție | ANH |
| 11 02 05* | deșeuri provenite din procesele de hidrometalurgie a cuprului, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 11 02 06 | deșeuri de la procesele de hidrometalurgie a cuprului, altele decât cele specificate la 11 02 05 | MNH |
| 11 02 07* | alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase | MH
  A |
| 11 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 11 03 | nămoluri și solide provenite din procesele de călire | |
| 11 03 01* | deșeuri cu conținut de cianuri | AH
  B |
| 11 03 02* | alte deșeuri | AH |
| 11 05 | deșeuri provenite din procesele de galvanizare la cald | |
| 11 05 01 | zinc dur | ANH |
| 11 05 02 | cenușă de zinc | ANH |
| 11 05 03* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| 11 05 04* | baie uzată | AH |
| 11 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 12 | DEȘEURI PROVENITE DE LA MODELAREA ȘI TRATAREA FIZICĂ ȘI MECANICĂ DE SUPRAFAȚĂ A METALELOR ȘI A MATERIALELOR PLASTICE | |
| 12 01 | deșeuri provenite de la modelarea și tratarea mecanică și fizică de suprafață a metalelor și a materialelor plastice | |
| 12 01 01 | pilitură și șpan feros | ANH |
| 12 01 02 | praf și suspensii de metale feroase | ANH |
| 12 01 03 | pilitură și șpan neferos | ANH |
| 12 01 04 | praf și suspensii de metale neferoase | ANH |
| 12 01 05 | pilitură și șpan de materiale plastice | ANH |
| 12 01 06* | uleiuri minerale de ungere uzate cu conținut de halogeni (cu excepția emulsiilor și soluțiilor) | AH |
| 12 01 07* | uleiuri minerale de ungere uzate fără halogeni (cu excepția emulsiilor și soluțiilor) | AH |
| 12 01 08* | emulsii și soluții de ungere uzate cu conținut de halogeni | AH |
| 12 01 09* | emulsii și soluții de ungere uzate fără halogeni | AH |
| 12 01 10* | uleiuri sintetice de ungere uzate | AH |
| 12 01 12* | ceruri și grăsimi uzate | AH |
| 12 01 13 | deșeuri de la sudură | ANH |
| 12 01 14* | nămoluri de la mașini-unelte, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 12 01 15 | nămoluri de la mașini-unelte, altele decât cele specificate la 12 01 14 | MNH |
| 12 01 16* | deșeuri de material de sablare, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 12 01 17 | deșeuri de material de sablare, altele decât cele specificate la 12 01 16 | MNH |
| 12 01 18* | nămoluri metalice (de la mărunțire, honuire și lepuire) cu conținut de ulei | AH
  B |
| 12 01 19* | uleiuri de ungere ușor biodegradabile | AH |
| 12 01 20* | piese de polizare uzate, mărunțite, precum și materiale de polizare mărunțite, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 12 01 21 | piese de polizare uzate și materiale de polizare, altele decât cele specificate la 12 01 20 | MNH |
| 12 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 12 03 | deșeuri provenite din degresarea cu apă și cu abur (cu excepția celor din capitolul 11) | |
| 12 03 01* | lichide apoase de spălare | AH |
| 12 03 02* | deșeuri de la degresarea cu abur | AH |
| 13 | ULEIURI ȘI COMBUSTIBILI LICHIZI UZAȚI (cu excepția uleiurilor comestibile și a celor menționate la capitolele 05, 12 și 19) | |
| 13 01 | uleiuri hidraulice uzate | |
| 13 01 01* | uleiuri hidraulice cu conținut de PCB | AH
  B |
| 13 01 04* | emulsii clorurate | AH |
| 13 01 05* | emulsii neclorurate | AH |
| 13 01 09* | uleiuri hidraulice minerale clorurate | AH |
| 13 01 10* | uleiuri hidraulice minerale neclorurate | AH |
| 13 01 11* | uleiuri hidraulice sintetice | AH |
| 13 01 12* | uleiuri hidraulice ușor biodegradabile | AH |
| 13 01 13* | alte uleiuri hidraulice | AH |
| 13 02 | uleiuri uzate de motor, de transmisie și de ungere | |
| 13 02 04* | uleiuri minerale clorurate de motor, de transmisie și de ungere | AH |
| 13 02 05* | uleiuri minerale neclorurate de motor, de transmisie și de ungere | AH |
| 13 02 06* | uleiuri sintetice de motor, de transmisie și de ungere | AH |
| 13 02 07* | uleiuri de motor, de transmisie și de ungere ușor biodegradabile | AH |
| 13 02 08* | alte uleiuri de motor, de transmisie și de ungere | AH |
| 13 03 | uleiuri izolante și de transmitere a căldurii uzate | |
| 13 03 01* | uleiuri izolante și de transmitere a căldurii cu conținut de PCB | AH
  B |
| 13 03 06* | uleiuri minerale clorurate izolante și de transmitere a căldurii, altele decât cele specificate la 13 03 01 | AH |
| 13 03 07* | uleiuri minerale neclorurate izolante și de transmitere a căldurii | AH |
| 13 03 08* | uleiuri sintetice izolante și de transmitere a căldurii | AH |
| 13 03 09* | uleiuri izolante și de transmitere a căldurii ușor biodegradabile | AH |
| 13 03 10* | alte uleiuri izolante și de transmitere a căldurii | AH |
| 13 04 | uleiuri de santină | |
| 13 04 01* | uleiuri de santină din navigația pe apele interioare | AH |
| 13 04 02* | uleiuri de santină din colectoarele de debarcader | AH |
| 13 04 03* | uleiuri de santină din alte tipuri de navigație | AH |
| 13 05 | conținutul separatoarelor apă/ulei | |
| 13 05 01* | solide din paturile de nisip și separatoarele ulei/apă | AH |
| 13 05 02* | nămoluri de la separatoarele ulei/apă | AH |
| 13 05 03* | nămoluri de intercepție | AH |
| 13 05 06* | ulei de la separatoarele ulei/apă | AH |
| 13 05 07* | ape uleioase de la separatoarele ulei/apă | AH |
| 13 05 08* | amestecuri de deșeuri de la paturile de nisip și separatoarele ulei/apă | AH |
| 13 07 | combustibili lichizi uzați | |
| 13 07 01* | ulei combustibil și combustibil diesel | AH |
| 13 07 02* | benzină | AH |
| 13 07 03* | alți combustibili (inclusiv amestecuri) | AH |
| 13 08 | uleiuri uzate, nespecificate în altă parte | |
| 13 08 01* | nămoluri sau emulsii de la desalinizare | AH |
| 13 08 02* | alte emulsii | AH |
| 13 08 99* | deșeuri nespecificate | AH |
| 14 | DEȘEURI DE SOLVENȚI ORGANICI, AGENȚI DE RĂCIRE ȘI AGENȚI DE PROPULSARE (cu excepția capitolelor 07 și 08) | |
| 14 06 | deșeuri de solvenți organici, agenți de răcire și agenți de propulsare pentru formarea spumei și a aerosolilor | |
| 14 06 01* | clorofluorocarburi, HCFC, HFC | AH |
| 14 06 02* | alți solvenți și amestecuri de solvenți halogenați | AH |
| 14 06 03* | alți solvenți și amestecuri de solvenți | AH |
| 14 06 04* | nămoluri sau deșeuri solide cu conținut de solvenți halogenați | AH
  B |
| 14 06 05* | nămoluri sau deșeuri solide conținând alți solvenți | AH
  B |
| 15 | AMBALAJE ȘI DEȘEURI DE AMBALAJE; MATERIALE ABSORBANTE, MATERIALE DE LUSTRUIRE, MATERIALE FILTRANTE ȘI ÎMBRĂCĂMINTE DE PROTECȚIE, NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE | |
| 15 01 | ambalaje și deșeuri de ambalaje (inclusiv deșeuri municipale de ambalaje colectate separat) | |
| 15 01 01 | ambalaje de hârtie și carton | MNH
  B |
| 15 01 02 | ambalaje de materiale plastice | MNH
  B |
| 15 01 03 | ambalaje de lemn | MNH
  B |
| 15 01 04 | ambalaje metalice | MNH
  B |
| 15 01 05 | ambalaje de materiale compozite | MNH
  B |
| 15 01 06 | ambalaje amestecate | MNH
  B |
| 15 01 07 | ambalaje de sticlă | MNH
  B |
| 15 01 09 | ambalaje din materiale textile | MNH
  B |
| 15 01 10* | ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase | MH
  B |
| 15 01 11* | ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune | MH
  B |
| 15 02 | absorbanți, materiale filtrante, materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție | |
| 15 02 02* | absorbanți, materiale filtrante (inclusiv filtre de ulei nespecificate în altă parte), materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție contaminate cu substanțe periculoase | MH |
| 15 02 03 | absorbanți, materiale filtrante, materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție, altele decât cele specificate la 15 02 02 | MNH |
| 16 | DEȘEURI NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE ÎN LISTĂ | |
| 16 01 | vehicule scoase din uz de la diverse mijloace de transport (inclusiv mașini de teren) și deșeuri de la dezmembrarea vehiculelor casate și de la întreținerea vehiculelor (cu excepția celor de la capitolele 13, 14 și secțiunile 16 06 și 16 08) | |
| 16 01 03 | anvelope scoase din uz | ANH |
| 16 01 04* | vehicule scoase din uz | AH
  A |
| 16 01 06 | vehicule scoase din uz fără lichide sau alte componente periculoase | ANH
  A |
| 16 01 07* | filtre de ulei | AH |
| 16 01 08* | componente cu conținut de mercur | MH
  A |
| 16 01 09* | componente cu conținut de PCB | MH
  A |
| 16 01 10* | componente explozive (de exemplu, airbaguri) | AH |
| 16 01 11* | plăcuțe de frână cu conținut de azbest | MH |
| 16 01 12 | plăcuțe de frână, altele decât cele specificate la 16 01 11 | MNH |
| 16 01 13* | lichide de frână | AH |
| 16 01 14* | fluide antigel cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 01 15 | lichide antigel, altele decât cele specificate la 16 01 14 | MNH |
| 16 01 16 | rezervoare pentru gaz lichefiat | ANH |
| 16 01 17 | metale feroase | ANH |
| 16 01 18 | metale neferoase | ANH |
| 16 01 19 | materiale plastice | ANH |
| 16 01 20 | sticlă | ANH |
| 16 01 21* | componente periculoase, altele decât cele specificate la 16 01 07-16 01 11, 16 01 13 și 16 01 14 | AH |
| 16 01 22 | alte componente nespecificate | MNH |
| 16 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 16 02 | deșeuri din echipamente electrice și electronice | |
| 16 02 09* | transformatoare și condensatoare cu conținut de PCB | MH
  B |
| 16 02 10* | echipamente casate cu conținut de PCB sau contaminate cu PCB, altele decât cele specificate la 16 02 09 | MH
  B |
| 16 02 11* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC | MH
  B |
| 16 02 12* | echipamente casate cu conținut de azbest liber | MH
  B |
| 16 02 13* | echipamente casate cu conținut de componente periculoase (3), altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 12 | MH
  B |
| 16 02 14 | echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13 | MNH
  B |
| 16 02 15* | componente periculoase demontate din echipamente casate | MH
  B |
| 16 02 16 | componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15 | MNH
  B |
| 16 03 | loturi declasate și produse nefolosite | |
| 16 03 03* | deșeuri anorganice cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 03 04 | deșeuri anorganice, altele decât cele specificate la 16 03 03 | MNH |
| 16 03 05* | deșeuri organice cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 03 06 | deșeuri organice, altele decât cele specificate la 16 03 05 | MNH |
| 16 03 07* (4) | mercur metalic | AH |
| 16 04 | deșeuri de explozivi | |
| 16 04 01* | deșeuri de muniție | AH |
| 16 04 02* | deșeuri de artificii | AH |
| 16 04 03* | alte deșeuri de explozivi | AH |
| 16 05 | butelii de gaze sub presiune și produse chimice expirate | |
| 16 05 04* | butelii de gaze sub presiune (inclusiv haloni), cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 05 05 | butelii de gaze sub presiune cu conținut de alte substanțe decât cele specificate la 16 05 04 | MNH |
| 16 05 06* | substanțe chimice de laborator constând din substanțe periculoase sau conținând substanțe periculoase, inclusiv amestecurile de substanțe chimice de laborator | MH |
| 16 05 07* | substanțe chimice anorganice de laborator expirate, constând din sau conținând substanțe periculoase | MH |
| 16 05 08* | substanțe chimice organice de laborator expirate, constând din sau conținând substanțe periculoase | MH |
| 16 05 09 | substanțe chimice expirate, altele decât cele specificate la 16 05 06, 16 05 07 sau 16 05 08 | MNH |
| 16 06 | baterii și acumulatori | |
| 16 06 01* | baterii cu plumb | AH |
| 16 06 02* | baterii cu Ni-Cd | AH |
| 16 06 03* | baterii cu conținut de mercur | AH |
| 16 06 04 | baterii alcaline (cu excepția 16 06 03) | ANH |
| 16 06 05 | alte baterii și acumulatoare | ANH |
| 16 06 06* | electroliți colectați separat din baterii și acumulatoare | AH |
| 16 07 | deșeuri provenite de la curățarea cisternelor și butoaielor de depozitare și transport (cu excepția capitolelor 05 și 13) | |
| 16 07 08* | deșeuri cu conținut de țiței | AH
  B |
| 16 07 09* | deșeuri cu conținut de alte substanțe periculoase | AH
  B |
| 16 07 99 | deșeuri nespecificate | ANH
  B |
| 16 08 | catalizatori uzați | |
| 16 08 01 | catalizatori uzați cu conținut de aur, argint, reniu, rodiu, paladiu, iridiu sau platină (cu excepția 16 08 07) | MNH |
| 16 08 02* | catalizatori uzați cu conținut de metale tranziționale periculoase ori compuși ai metalelor tranziționale periculoase | MH |
| 16 08 03 | catalizatori uzați cu conținut de metale tranziționale sau compuși ai metalelor tranziționale, nespecificați | MNH |
| 16 08 04 | catalizatori uzați de la cracare catalitică (cu excepția 16 08 07) | MNH |
| 16 08 05* | catalizatori uzați cu conținut de acid fosforic | AH
  B |
| 16 08 06* | lichide uzate folosite drept catalizatori | AH |
| 16 08 07* | catalizatori uzați contaminați cu substanțe periculoase | MH |
| 16 09 | substanțe oxidante | |
| 16 09 01* | permanganați, de exemplu permanganat de potasiu | AH |
| 16 09 02* | cromați, de exemplu cromat de potasiu, bicromat de potasiu sau de sodiu | AH |
| 16 09 03* | peroxizi, de exemplu peroxidul de hidrogen | AH |
| 16 09 04* | alte substanțe oxidante nespecificate | AH |
| 16 10 | deșeuri lichide apoase care urmează să fie tratate ex situ | |
| 16 10 01* | deșeuri lichide apoase cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 10 02 | deșeuri lichide apoase, altele decât cele specificate la 16 10 01 | MNH |
| 16 10 03* | concentrate apoase cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 10 04 | concentrate apoase, altele decât cele specificate la 16 10 03 | MNH |
| 16 11 | deșeuri din materiale de căptușire și refractare | |
| 16 11 01* | materiale de căptușire și refractare pe bază de carbon rezultate din procesele metalurgice, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 11 02 | materiale de căptușire și refractare pe bază de carbon din procesele metalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 01 | MNH |
| 16 11 03* | alte materiale de căptușire și refractare rezultate din procesele metalurgice, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 11 04 | alte materiale de căptușire și refractare din procesele metalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 03 | MNH |
| 16 11 05* | materiale de căptușire și refractare provenite din procesele nemetalurgice, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 11 06 | materiale de căptușire și refractare din procesele nemetalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 05 | MNH |
| 17 | DEȘEURI DIN CONSTRUCȚII ȘI DEMOLĂRI (INCLUSIV PĂMÂNT EXCAVAT DIN SITURI CONTAMINATE) | |
| 17 01 | beton, cărămizi, țigle și materiale ceramice | |
| 17 01 01 | beton | MNH
  A |
| 17 01 02 | cărămizi | MNH
  A |
| 17 01 03 | țigle și produse ceramice | MNH
  A |
| 17 01 06* | amestecuri de beton, cărămizi, țigle sau materiale ceramice cu conținut de substanțe periculoase sau fracții separate din acestea | MH |
| 17 01 07 | amestecuri de beton, cărămizi, țigle și produse ceramice, altele decât cele specificate la 17 01 06 | MNH |
| 17 02 | lemn, sticlă și materiale plastice | |
| 17 02 01 | lemn | MNH |
| 17 02 02 | sticlă | MNH |
| 17 02 03 | materiale plastice | MNH |
| 17 02 04* | sticlă, materiale plastice și lemn cu conținut de sau contaminate cu substanțe periculoase | MH |
| 17 03 | amestecuri bituminoase, gudron de huilă și produse gudronate | |
| 17 03 01* | asfalturi cu conținut de gudron de huilă | MH |
| 17 03 02 | asfalturi, altele decât cele specificate la 17 03 01 | MNH |
| 17 03 03* | gudron de huilă și produse gudronate | AH |
| 17 04 | metale (inclusiv aliajele lor) | |
| 17 04 01 | cupru, bronz, alamă | MNH
  A |
| 17 04 02 | aluminiu | MNH
  A |
| 17 04 03 | plumb | MNH
  A |
| 17 04 04 | zinc | MNH
  A |
| 17 04 05 | fier și oțel | MNH
  A |
| 17 04 06 | staniu | MNH
  A |
| 17 04 07 | amestecuri metalice | MNH
  A |
| 17 04 09* | deșeuri metalice contaminate cu substanțe periculoase | MH
  A |
| 17 04 10* | cabluri cu conținut de ulei, gudron și alte substanțe periculoase | MH |
| 17 04 11 | cabluri, altele decât cele specificate la 17 04 10 | MNH |
| 17 05 | pământ (inclusiv pământ excavat din situri contaminate), pietriș și nămoluri de dragare | |
| 17 05 03* | pământ și pietre cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 05 04 | pământ și pietre, altele decât cele specificate la 17 05 03 | MNH |
| 17 05 05* | nămoluri de la dragare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 05 06 | nămoluri de la dragare, altele decât cele specificate la 17 05 05 | MNH |
| 17 05 07* | resturi de balast cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 05 08 | resturi de balast, altele decât cele specificate la 17 05 07 | MNH |
| 17 06 | materiale izolante și materiale de construcții cu conținut de azbest | |
| 17 06 01* | materiale izolante cu conținut de azbest | MH |
| 17 06 03* | alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 06 04 | materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03 | MNH |
| 17 06 05* | materiale de construcție cu conținut de azbest | AH
  B |
| 17 08 | materiale de construcții pe bază de ghips | |
| 17 08 01* | materiale de construcții pe bază de ghips, contaminate cu substanțe periculoase | MH |
| 17 08 02 | materiale de construcții pe bază de gips, altele decât cele specificate la 17 08 01 | MNH |
| 17 09 | alte deșeuri de la construcții și demolări | |
| 17 09 01* | deșeuri de la construcții și demolări cu conținut de mercur | MH |
| 17 09 02* | deșeuri de la construcții și demolări cu conținut de PCB (de exemplu, masticuri cu conținut de PCB, dușumele pe bază de rășini cu conținut de PCB, elemente cu cleiuri de glazură cu conținut de PCB, condensatori cu conținut de PCB) | MH |
| 17 09 03* | alte deșeuri de la construcții și demolări (inclusiv amestecuri de deșeuri) cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 09 04 | deșeuri amestecate de la construcții și demolări, altele decât cele specificate la 17 09 01, 17 09 02 și 17 09 03 | MNH |
| 18 | DEȘEURI PROVENITE DIN ACTIVITĂȚI DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ SAU VETERINARĂ ȘI/SAU DIN CERCETĂRI CONEXE (cu excepția deșeurilor de la prepararea hranei în bucătării sau restaurante, care nu provin direct din activitățile de asistență medicală) | |
| 18 01 | deșeuri provenite din maternități, de diagnostic, tratament sau prevenire a bolilor la om | |
| 18 01 01 | obiecte ascuțite (cu excepția 18 01 03) | MNH
  B |
| 18 01 02 | fragmente și organe umane, inclusiv recipiente de sânge și sânge conservat (cu excepția 18 01 03) | MNH
  B |
| 18 01 03* | deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MH
  B |
| 18 01 04 | deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor (de exemplu, îmbrăcăminte, mulaje de ghips, lenjerie, îmbrăcăminte de unică folosință, scutece) | MNH
  B |
| 18 01 06* | chimicale constând din sau conținând substanțe periculoase | MH |
| 18 01 07 | chimicale, altele decât cele specificate la 18 01 06 | MNH |
| 18 01 08* | medicamente citotoxice și citostatice | MH
  B |
| 18 01 09 | medicamente, altele decât cele specificate la 18 01 08 | MNH
  B |
| 18 01 10* | deșeuri de amalgam de la tratamentele stomatologice | AH |
| 18 02 | deșeuri provenite din cercetarea, diagnosticarea, tratamentul sau prevenirea bolilor la animale | |
| 18 02 01 | obiecte ascuțite (cu excepția 18 02 02) | MNH
  B |
| 18 02 02* | deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MH
  B |
| 18 02 03 | deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MNH
  B |
| 18 02 05* | chimicale constând din sau conținând substanțe periculoase | MH |
| 18 02 06 | chimicale, altele decât cele specificate la 18 02 05 | MNH |
| 18 02 07* | medicamente citotoxice și citostatice | MH
  B |
| 18 02 08 | medicamente, altele decât cele specificate la 18 02 07 | MNH
  B |
| 19 | DEȘEURI PROVENITE DE LA INSTALAȚII DE TRATARE A REZIDUURILOR, DE LA STAȚIILE EX SITU DE EPURARE A APELOR REZIDUALE ȘI DE LA PREPARAREA APEI PENTRU CONSUMUL UMAN ȘI A APEI PENTRU UZ INDUSTRIAL | |
| 19 01 | deșeuri de la incinerarea sau piroliza deșeurilor | |
| 19 01 02 | materiale feroase din cenușile de ardere | ANH |
| 19 01 05* | turte de filtrare de la epurarea gazelor | AH |
| 19 01 06* | deșeuri lichide apoase de la epurarea gazelor și alte deșeuri lichide apoase | AH |
| 19 01 07* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| 19 01 10* | cărbune activ uzat de la epurarea gazelor de ardere | AH |
| 19 01 11* | cenușă de vatră și zgură cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 01 12 | cenușă de vatră și zgură, alta decât cea specificată la 19 01 11 | MNH |
| 19 01 13* | cenuși zburătoare cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 01 14 | cenușă zburătoare, alta decât cea specificată la 19 01 13 | MNH |
| 19 01 15* | praf de cazan cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 01 16 | praf de cazan, altul decât cel specificat la 19 01 15 | MNH |
| 19 01 17* | deșeuri de piroliză cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 01 18 | deșeuri de piroliză, altele decât cele specificate la 19 01 17 | MNH |
| 19 01 19 | nisipuri de la paturile fluidizate | ANH |
| 19 01 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 02 | deșeuri provenite din tratamentele fizico-chimice ale deșeurilor (în special decromatare, decianurare, neutralizare) | |
| 19 02 03 | deșeuri preamestecate conținând numai deșeuri nepericuloase | ANH |
| 19 02 04* | deșeuri preamestecate conținând cel puțin un deșeu periculos | AH |
| 19 02 05* | nămoluri rezultate din tratarea fizico-chimică, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 02 06 | nămoluri de la tratarea fizico-chimică, altele decât cele specificate la 19 02 05 | MNH |
| 19 02 07* | ulei și concentrate de la separare | AH |
| 19 02 08* | deșeuri lichide combustibile cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 02 09* | deșeuri solide combustibile cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 02 10 | deșeuri combustibile, altele decât cele specificate la 19 02 08 și 19 02 09 | MNH |
| 19 02 11* | alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase | AH
  B |
| 19 02 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 03 | deșeuri stabilizate/solidificate | |
| 19 03 04* | deșeuri marcate ca periculoase, parțial stabilizate, altele decât cele menționate la 19 03 08 | MH
  B |
| 19 03 05 | deșeuri stabilizate, altele decât cele specificate la 19 03 04 | MNH
  B |
| 19 03 06* | deșeuri încadrate ca periculoase, solidificate | MH
  B |
| 19 03 07 | deșeuri solidificate, altele decât cele specificate la 19 03 06 | MNH
  B |
| 19 03 08* (5) | mercur parțial stabilizat | AH |
| 19 04 | deșeuri vitrificate și deșeuri provenite din vitrificare | |
| 19 04 01 | deșeuri vitrificate | ANH |
| 19 04 02* | cenușă zburătoare și alte deșeuri de la epurarea gazelor de ardere | AH |
| 19 04 03* | fază solidă nevitrificată | AH |
| 19 04 04 | deșeuri lichide apoase de la vitrificarea deșeurilor | ANH |
| 19 05 | deșeuri de la tratarea aerobă a deșeurilor solide | |
| 19 05 01 | fracția necompostată din deșeurile municipale și similare | ANH |
| 19 05 02 | fracția necompostată din deșeurile animale și vegetale | ANH |
| 19 05 03 | compost fără specificarea provenienței | ANH |
| 19 05 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 06 | deșeuri de la tratarea anaerobă a deșeurilor | |
| 19 06 03 | faza lichidă de la epurarea anaerobă a deșeurilor municipale | ANH |
| 19 06 04 | faza fermentată de la epurarea anaerobă a deșeurilor municipale | ANH |
| 19 06 05 | faza lichidă de la epurarea anaerobă a deșeurilor animale și vegetale | ANH |
| 19 06 06 | faza fermentată de la epurarea anaerobă a deșeurilor animale și vegetale | ANH |
| 19 06 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 07 | levigate din depozitele de deșeuri | |
| 19 07 02* | levigate din depozitele de deșeuri cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 07 03 | levigate din depozite de deșeuri, altele decât cele specificate la 19 07 02 | MNH |
| 19 08 | deșeuri de la instalațiile de epurare a apelor reziduale, nespecificate în altă parte | |
| 19 08 01 | reziduuri de cernere | ANH |
| 19 08 02 | deșeuri de la deznisipatoare | ANH |
| 19 08 05 | nămoluri de la epurarea apelor uzate orășenești | ANH |
| 19 08 06* | rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate | AH |
| 19 08 07* | soluții și nămoluri de la regenerarea schimbătorilor de ioni | AH |
| 19 08 08* | deșeuri de la sistemele cu membrană cu conținut de metale grele | MH |
| 19 08 09 | amestec de grăsimi și uleiuri de la separarea amestecurilor ulei/apă conținând numai uleiuri și grăsimi comestibile | MNH
  B |
| 19 08 10* | amestecuri de grăsimi și uleiuri de la separarea ulei/apă, altele decât cele specificate la 19 08 09 | MH
  B |
| 19 08 11* | nămoluri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din epurarea biologică a apelor reziduale industriale | MH |
| 19 08 12 | nămoluri rezultate din epurarea biologică a apelor reziduale industriale, altele decât cele specificate la 19 08 11 | MNH |
| 19 08 13* | nămoluri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din alte procedee de epurare a apelor reziduale industriale | MH |
| 19 08 14 | nămoluri de la alte procedee de epurare a apelor reziduale industriale, altele decât cele specificate la 19 08 13 | MNH |
| 19 08 99 | deșeuri nespecificate | MNH |
| 19 09 | deșeuri provenite din prepararea apei pentru consumul uman sau a apei de uz industrial | |
| 19 09 01 | deșeuri solide de primă filtrare și de declorurare | ANH |
| 19 09 02 | nămoluri de la limpezirea apei | ANH |
| 19 09 03 | nămoluri de la decarbonatare | ANH |
| 19 09 04 | cărbune activ uzat | ANH |
| 19 09 05 | rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate | ANH |
| 19 09 06 | soluții și nămoluri de la regenerarea schimbătorilor de ioni | ANH |
| 19 09 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 10 | deșeuri provenite din sfărâmarea deșeurilor cu conținut de metale | |
| 19 10 01 | deșeuri de fier și oțel | ANH |
| 19 10 02 | deșeuri neferoase | ANH |
| 19 10 03* | fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 10 04 | fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03 | MNH |
| 19 10 05* | alte fracții cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 10 06 | alte fracții decât cele specificate la 19 10 05 | MNH |
| 19 11 | deșeuri de la regenerarea hidrocarburilor | |
| 19 11 01* | argile de filtrare uzate | AH |
| 19 11 02* | gudroane acide | AH |
| 19 11 03* | deșeuri lichide apoase | AH |
| 19 11 04* | deșeuri de la spălarea combustibililor cu baze | AH |
| 19 11 05* | nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 11 06 | nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 19 11 05 | MNH |
| 19 11 07* | deșeuri de la spălarea gazelor de ardere | AH |
| 19 11 99 | deșeuri nespecificate | ANH |
| 19 12 | deșeuri provenite din tratarea mecanică a deșeurilor (de exemplu, sortare, sfărâmare, compactare, peletizare), nespecificate în altă parte | |
| 19 12 01 | hârtie și carton | ANH |
| 19 12 02 | metale feroase | ANH |
| 19 12 03 | metale neferoase | ANH |
| 19 12 04 | materiale plastice și de cauciuc | ANH |
| 19 12 05 | sticlă | ANH |
| 19 12 06* | deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 12 07 | lemn, altul decât cel specificat la 19 12 06 | MNH |
| 19 12 08 | materiale textile | ANH |
| 19 12 09 | minerale (de exemplu nisip, pietre) | ANH |
| 19 12 10 | deșeuri combustibile (combustibili derivați din rebuturi) | ANH |
| 19 12 11* | alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 12 12 | alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) de la tratarea mecanică a deșeurilor, altele decât cele specificate la 19 12 11 | MNH |
| 19 13 | deșeuri provenite de la decontaminarea solurilor și a apelor subterane | |
| 19 13 01* | deșeuri solide rezultate în urma remedierii solului, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 13 02 | deșeuri solide de la remedierea solului, altele decât cele specificate la 19 13 01 | MNH |
| 19 13 03* | nămoluri rezultate în urma decontaminării solului, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 13 04 | nămoluri de la remedierea solului, altele decât cele specificate la 19 13 03 | MNH |
| 19 13 05* | nămoluri rezultate din remedierea apelor subterane, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 13 06 | nămoluri de la remedierea apelor subterane, altele decât cele specificate la 19 13 05 | MNH |
| 19 13 07* | deșeuri lichide apoase și concentrate apoase provenite de la decontaminarea apelor subterane, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 13 08 | deșeuri lichide apoase și concentrate apoase de la remedierea apelor subterane, altele decât cele specificate la 19 13 07 | MNH |
| 20 | DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNI COLECTATE SEPARAT | |
| 20 01 | fracțiuni colectate separat (cu excepția celor de la secțiunea 15 01) | |
| 20 01 01 | hârtie și carton | ANH |
| 20 01 02 | sticlă | ANH |
| 20 01 08 | deșeuri biodegradabile de la bucătării și cantine | ANH |
| 20 01 10 | îmbrăcăminte | ANH |
| 20 01 11 | materiale textile | ANH |
| 20 01 13* | solvenți | AH |
| 20 01 14* | acizi | AH |
| 20 01 15* | alcali | AH |
| 20 01 17* | substanțe chimice fotografice | AH |
| 20 01 19* | pesticide | AH |
| 20 01 21* | tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur | AH
  A |
| 20 01 23* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi | AH
  A |
| 20 01 25 | uleiuri și grăsimi comestibile | MNH
  B |
| 20 01 26* | uleiuri și grăsimi, altele decât cele specificate la 20 01 25 | MH
  B |
| 20 01 27* | vopsele, cerneluri, adezivi și rășini cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 20 01 28 | vopsele, cerneluri, adezivi și rășini, altele decât cele specificate la 20 01 27 | MNH |
| 20 01 29* | detergenți cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 20 01 30 | detergenți, alții decât cei specificați la 20 01 29 | MNH |
| 20 01 31* | medicamente citotoxice și citostatice | MH |
| 20 01 32 | medicamente, altele decât cele specificate la 20 01 31 | MNH
  B |
| 20 01 33* | baterii și acumulatoare incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03 și baterii și acumulatoare nesortate conținând aceste baterii | MH
  B |
| 20 01 34 | baterii și acumulatoare, altele decât cele specificate la 20 01 33 | MNH
  B |
| 20 01 35* | echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele menționate la 20 01 21 și 20 01 23, cu conținut de componente periculoase (3) | MH
  B |
| 20 01 36 | echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele specificate la 20 01 21, 20 01 23 și 20 01 35 | MNH
  B |
| 20 01 37* | deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 20 01 38 | lemn, altul decât cel specificat la 20 01 37 | MNH |
| 20 01 39 | materiale plastice | ANH |
| 20 01 40 | metale | ANH |
| 20 01 41 | deșeuri de la curățatul coșurilor | ANH |
| 20 01 99 | alte fracții nespecificate | ANH |
| 20 02 | deșeuri din grădini și parcuri (inclusiv deșeurile din cimitire) | |
| 20 02 01 | deșeuri biodegradabile | ANH |
| 20 02 02 | pământ și pietre | ANH |
| 20 02 03 | alte deșeuri nebiodegradabile | ANH |
| 20 03 | alte deșeuri municipale | |
| 20 03 01 | deșeuri municipale amestecate | ANH |
| 20 03 02 | deșeuri din piețe | ANH |
| 20 03 03 | reziduuri stradale | ANH |
| 20 03 04 | nămolul din fosele septice | ANH |
| 20 03 06 | deșeuri de la curățarea canalizării | ANH |
| 20 03 07 | deșeuri voluminoase | ANH |
| 20 03 99 | alte deșeuri municipale nespecificate | ANH |

COD

DESCRIEREA CAPITOLULUI

TIPUL RUBRICII

1

DEȘEURI REZULTATE DIN EXPLORAREA ȘI EXPLOATAREA MINELOR ȘI CARIERELOR, PRECUM ȘI DIN TRATAREA FIZICĂ ȘI CHIMICĂ A MINERALELOR

01 01

deșeuri din extracția mineralelor

01 01 01

deșeuri rezultate din extracția minereurilor metalifere

ANH

01 01 02

deșeuri rezultate din extracția minereurilor nemetalifere

ANH

01 03

deșeuri rezultate din prelucrarea fizică și chimică a mineralelor metalifere

01 03 04*

reziduuri acide rezultate din procesarea minereurilor cu sulfuri

MH
  B

01 03 05*

alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase

MH

01 03 06

reziduuri, altele decât cele specificate la 01 03 04 și 01 03 05

MNH

01 03 07*

alte deșeuri care conțin substanțe periculoase, rezultate din procesarea fizică și chimică a minereurilor metalifere

MH

01 03 08

deșeuri sub formă de praf și pulberi, altele decât cele specificate la 01 03 07

MNH

01 03 09 (2)

nămoluri roșii rezultate din producerea aluminei, altele decât deșeurile menționate la 01 03 10

MNH

01 03 10* (3)

nămoluri roșii rezultate din producerea aluminei, care conțin substanțe periculoase, altele decât deșeurile menționate la 01 03 07

MH
  A

01 03 99

deșeuri nespecificate

ANH
  C

01 04

deșeuri rezultate din prelucrarea fizică și chimică a mineralelor nemetalifere

01 04 07*

deșeuri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din procesarea fizică și chimică a mineralelor nemetalifere

MH

01 04 08

deșeuri de pietriș și spărturi de piatră, altele decât cele menționate la 01 04 07

MNH

01 04 09

deșeuri de nisip și argilă

ANH

01 04 10

deșeuri sub formă de praf și pulberi, altele decât cele specificate la 01 04 07

MNH

01 04 11

deșeuri rezultate din prelucrarea potasei și a sărurilor minerale, altele decât cele menționate la 01 04 07

MNH

01 04 12

reziduuri și alte deșeuri rezultate din spălarea și purificarea mineralelor, altele decât cele specificate la 01 04 07 și 01 04 11

MNH

01 04 13

deșeuri de la tăierea și șlefuirea pietrei, altele decât cele specificate la 01 04 07

MNH

01 04 99

deșeuri nespecificate

ANH

01 05

nămoluri de foraj și alte deșeuri de foraj

01 05 04

nămoluri și deșeuri de foraj pe bază de apă dulce

ANH

01 05 05*

deșeuri și nămoluri de foraj cu conținut de ulei

MH
  B

01 05 06*

nămoluri de foraj și alte deșeuri de foraj cu conținut de substanțe periculoase

MH

01 05 07

nămoluri de foraj și deșeuri cu conținut de baritină, altele decât cele specificate la 01 05 05 și 01 05 06

MNH

01 05 08

nămoluri de foraj și deșeuri cu conținut de cloruri, altele decât cele specificate la 01 05 05 și 01 05 06

MNH

01 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

2

DEȘEURI PROVENITE DIN AGRICULTURĂ, HORTICULTURĂ, ACVACULTURĂ, SILVICULTURĂ, VÂNĂTOARE ȘI PESCUIT, PRECUM ȘI DIN PREPARAREA ȘI PRELUCRAREA ALIMENTELOR

02 01

deșeuri provenite din agricultură, horticultură, acvacultură, silvicultură, vânătoare și pescuit

02 01 01

nămoluri de la spălare și curățare

ANH

02 01 02

deșeuri de țesuturi animale

ANH

02 01 03

deșeuri de țesuturi vegetale

ANH

02 01 04

deșeuri de materiale plastice (cu excepția ambalajelor)

ANH

02 01 06

materii fecale, urină și gunoi de grajd de la animale (inclusiv resturi de paie), efluente, colectate separat și tratate în afara incintei

ANH

02 01 07

deșeuri din exploatarea forestieră

ANH

02 01 08*

deșeuri agrochimice cu conținut de substanțe periculoase

MH

02 01 09

deșeuri agrochimice, altele decât cele specificate la 02 01 08

MNH

02 01 10

deșeuri de metal

ANH

02 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 02

deșeuri rezultate din prepararea și prelucrarea cărnii, a peștelui și a altor alimente de origine animală

02 02 01

nămoluri de la spălare și curățare

ANH

02 02 02

deșeuri de țesuturi animale

ANH

02 02 03

materii care sunt improprii pentru consum ori procesare

ANH

02 02 04

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 03

deșeuri din prepararea și prelucrarea fructelor, legumelor, cerealelor, uleiurilor alimentare, a pudrei de cacao, a cafelei, ceaiului și tutunului; producția de conserve; producția de drojdii și extracte de drojdii, prepararea și fermentarea melaselor

02 03 01

nămoluri de la spălare, curățare, decojire, centrifugare și separare

ANH

02 03 02

deșeuri de agenți de conservare

ANH

02 03 03

deșeuri de la extracția cu solvenți

ANH

02 03 04

materii care sunt improprii pentru consum ori procesare

ANH

02 03 05

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 04

deșeuri rezultate din prelucrarea zahărului

02 04 01

pământ rezultat din curățarea și spălarea sfeclei de zahăr

ANH

02 04 02

carbonat de calciu fără altă specificație

ANH

02 04 03

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 04 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 05

deșeuri provenite din industria produselor lactate

02 05 01

materii care sunt improprii pentru consum ori procesare

ANH

02 05 02

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 06

deșeuri provenite din industria de panificație, patiserie și cofetărie

02 06 01

materii care sunt improprii pentru consum ori procesare

ANH

02 06 02

deșeuri de agenți de conservare

ANH

02 06 03

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

02 07

deșeuri rezultate din producția de băuturi alcoolice și nealcoolice (cu excepția cafelei, a ceaiului și a pudrei de cacao)

02 07 01

deșeuri de la spălarea, curățarea și prelucrarea mecanică a materiei prime

ANH

02 07 02

deșeuri de la distilarea băuturilor alcoolice

ANH

02 07 03

deșeuri de la tratamente chimice

ANH

02 07 04

materii care sunt improprii pentru consum ori procesare

ANH

02 07 05

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

02 07 99

deșeuri nespecificate

ANH

3

DEȘEURI REZULTATE DIN PRELUCRAREA LEMNULUI ȘI FABRICAREA DE PANOURI ȘI MOBILĂ, CELULOZĂ, HÂRTIE ȘI CARTON

03 01

deșeuri rezultate din prelucrarea lemnului și din fabricarea panourilor și a mobilei

03 01 01

deșeuri de scoarță și de plută

ANH

03 01 04*

rumeguș, așchii, resturi, lemn, plăci din așchii de lemn și furnir cu conținut de substanțe periculoase

MH

03 01 05

rumeguș, talaș, așchii, resturi de placă aglomerată din lemn și furnir, altele decât cele specificate la 03 01 04

MNH

03 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

03 02

deșeuri rezultate din produsele de protecție a lemnului

03 02 01*

agenți de conservare organici nehalogenați pentru lemn

AH

03 02 02*

agenți de conservare organoclorurați pentru lemn

AH

03 02 03*

agenți de conservare organometalici pentru lemn

AH

03 02 04*

agenți de conservare anorganici pentru lemn

AH

03 02 05*

alți agenți de conservare pentru lemn cu conținut de substanțe periculoase

AH
  B

03 02 99

alți agenți de conservare pentru lemn nespecificați

ANH
  B

03 03

deșeuri rezultate din fabricarea și prelucrarea hârtiei, a cartonului și a pastei de hârtie

03 03 01

deșeuri de scoarță și de lemn

ANH

03 03 02

nămoluri de leșie verde (de la recuperarea soluțiilor de fierbere)

ANH

03 03 05

nămoluri de la eliminarea cernelii din procesul de reciclare a hârtiei

ANH

03 03 07

deșeuri mecanice de la fierberea hârtiei și cartonului reciclate

ANH

03 03 08

deșeuri de la sortarea hârtiei și cartonului destinate reciclării

ANH

03 03 09

deșeuri de nămol de caustificare

ANH

03 03 10

rebuturi de fibre, nămoluri de fibre, materiale de etanșare și de acoperire rezultate din separare mecanică

ANH

03 03 11

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 03 03 10

ANH

03 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

4

DEȘEURI PROVENITE DIN INDUSTRIA PIELĂRIEI, A BLĂNĂRIEI ȘI DIN INDUSTRIA TEXTILĂ

04 01

deșeuri provenite din industria pielăriei și a blănăriei

04 01 01

deșeuri de la șeruire

ANH

04 01 02

deșeuri de la cenușărit

ANH

04 01 03*

deșeuri de la degresare cu conținut de solvenți fără fază lichidă

AH
  B

04 01 04

flotă de tăbăcire cu conținut de crom

ANH

04 01 05

flotă de tăbăcire fără crom

ANH

04 01 06

nămoluri, în special de la epurarea efluenților în incintă cu conținut de crom

ANH

04 01 07

nămoluri, în special de la epurarea efluenților în incintă fără crom

ANH

04 01 08

deșeuri de piele tăbăcită (ștuțuri, răzături, tăieturi, praf de lustruit) cu conținut de crom

ANH

04 01 09

deșeuri de la apretare și finisare

ANH

04 01 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

04 02

deșeuri din industria textilă

04 02 09

deșeuri de la materialele compozite (textile impregnate, elastomeri, plastomeri)

ANH

04 02 10

materii organice provenite din produse naturale (de exemplu, grăsime, ceară)

ANH

04 02 14*

deșeuri de la finisare, cu conținut de solvenți organici

MH

04 02 15

deșeuri de la finisare, altele decât cele specificate la 04 02 14

MNH

04 02 16*

coloranți și pigmenți cu conținut de substanțe periculoase

MH

04 02 17

coloranți și pigmenți, alții decât cei specificați la 04 02 16

MNH

04 02 19*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

04 02 20

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 04 02 19

MNH

04 02 21

deșeuri de fibre textile neprocesate

ANH

04 02 22

deșeuri de fibre textile procesate

ANH

04 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

5

DEȘEURI REZULTATE DIN RAFINAREA PETROLULUI, PURIFICAREA GAZULUI NATURAL ȘI TRATAREA PIROLITICĂ A CĂRBUNELUI

05 01

deșeuri rezultate din rafinarea petrolului

05 01 02*

nămoluri rezultate din desalinizare

AH

05 01 03*

nămoluri provenite din rezervor

AH

05 01 04*

nămoluri acide alchilice

AH

05 01 05*

scurgeri de petrol

AH

05 01 06*

nămoluri conținând hidrocarburi, provenite de la operațiunile de întreținere a instalațiilor și echipamentelor

AH

05 01 07*

gudroane acide

AH

05 01 08*

alte gudroane

AH

05 01 09*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

05 01 10

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 05 01 09

MNH

05 01 11*

deșeuri de la spălarea combustibililor cu baze

AH

05 01 12*

acizi cu conținut de uleiuri

AH

05 01 13

nămoluri de la apa de alimentare a cazanului

ANH

05 01 14

deșeuri de la coloanele de răcire

ANH

05 01 15*

argile de filtrare uzate

AH

05 01 16

deșeuri cu conținut de sulf de la desulfurarea petrolului

ANH

05 01 17

bitum

ANH

05 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

05 06

deșeuri care provin de la tratarea pirolitică a cărbunelui

05 06 01*

gudroane acide

AH

05 06 03*

alte gudroane

AH

05 06 04

deșeuri de la coloanele de răcire

ANH

05 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

05 07

deșeuri provenite din purificarea și transportul gazului natural

05 07 01*

deșeuri cu conținut de mercur

AH
  B

05 07 02

deșeuri cu conținut de sulf

ANH

05 07 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

6

DEȘEURI REZULTATE DIN PROCESELE CHIMIEI ANORGANICE

06 01

deșeuri provenite de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) acizilor

06 01 01*

acid sulfuric și acid sulfuros

AH

06 01 02*

acid clorhidric

AH

06 01 03*

acid fluorhidric

AH

06 01 04*

acid fosforic și acid fosforos

AH

06 01 05*

acid azotic și acid azotos

AH

06 01 06*

alți acizi

AH

06 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 02

deșeuri care provin de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) bazelor

06 02 01*

hidroxid de calciu

AH

06 02 03*

hidroxid de amoniu

AH

06 02 04*

hidroxid de sodiu și de potasiu

AH

06 02 05*

alte baze

AH

06 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 03

deșeuri care provin de la FFDU a sărurilor și a soluțiilor acestora și a oxizilor metalici

06 03 11*

săruri solide și soluții cu conținut de cianuri

MH

06 03 13*

săruri solide și soluții cu conținut de metale grele

MH

06 03 14

săruri solide și soluții, altele decât cele specificate la 06 03 11 și 06 03 13

MNH

06 03 15*

oxizi metalici cu conținut de metale grele

MH

06 03 16

oxizi metalici, alții decât cei specificați la 06 03 15

MNH

06 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 04

deșeuri cu conținut de metale, altele decât cele menționate la 06 03

06 04 03*

deșeuri cu conținut de arsen

AH
  B

06 04 04*

deșeuri cu conținut de mercur

AH
  B

06 04 05*

deșeuri cu conținut de alte metale grele

AH
  B

06 04 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

06 05

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

06 05 02*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

06 05 03

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 06 05 02

MNH

06 06

deșeuri provenite din FFDU a produselor chimice cu conținut de sulf, din procesele chimice cu sulf și din procesele de desulfurare

06 06 02*

deșeuri cu conținut de sulfuri periculoase

MH

06 06 03

deșeuri cu conținut de sulfuri, altele decât cele specificate la 06 06 02

MNH

06 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 07

deșeuri provenite de la FFDU a halogenilor și din procese chimice cu halogeni

06 07 01*

deșeuri cu conținut de azbest de la electroliză

AH
  B

06 07 02*

cărbune activ de la producerea clorului

AH

06 07 03*

nămol de sulfat de bariu cu conținut de mercur

AH
  B

06 07 04*

soluții și acizi, de exemplu acid de contact

AH

06 07 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

06 08

deșeuri provenite de la FFDU a siliciului și a derivaților siliciului

06 08 02*

deșeuri cu conținut de clorosilani periculoși

MH

06 08 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 09

deșeuri provenite de la FFDU a produselor chimice conținând fosfor și din procesele chimice cu fosfor

06 09 02

zgură fosforoasă

ANH

06 09 03*

deșeuri de reacții pe bază de calciu care conțin sau sunt contaminate cu substanțe periculoase

MH

06 09 04

deșeuri de reacții pe bază de calciu, altele decât cele specificate la 06 09 03

MNH

06 09 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 10

deșeuri provenite de la FFDU a produselor chimice cu conținut de azot, din procese chimice cu azot și din producția de îngrășăminte

06 10 02*

deșeuri cu conținut de substanțe periculoase

MH

06 10 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 11

deșeuri provenite din fabricarea pigmenților anorganici și a opacizanților

06 11 01

deșeuri de reacții pe bază de calciu de la producerea bioxidului de titan

ANH

06 11 99

deșeuri nespecificate

ANH

06 13

deșeuri din procese chimice anorganice nespecificate în altă parte

06 13 01*

produse fitosanitare anorganice, agenți de conservare a lemnului și alte biocide

AH

06 13 02*

cărbune activ uzat (cu excepția 06 07 02)

AH

06 13 03

negru de fum

ANH

06 13 04*

deșeuri de la procesele cu azbest

AH

06 13 05*

funingine

AH

06 13 99

deșeuri nespecificate

ANH

7

DEȘEURI DIN PROCESELE CHIMICE ORGANICE

07 01

deșeuri provenite de la fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea (FFDU) produselor organice de bază

07 01 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 01 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 01 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 01 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 01 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 01 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 01 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 01 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 01 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 01 11

MNH

07 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 02

deșeuri care provin de la FFDU a materialelor plastice, a cauciucului și a fibrelor sintetice

07 02 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 02 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 02 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 02 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 02 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 02 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 02 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 02 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 02 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 02 11

MNH

07 02 13

deșeuri de materiale plastice

ANH

07 02 14*

deșeuri de aditivi cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 02 15

deșeuri de aditivi, altele decât cele specificate la 07 02 14

MNH

07 02 16*

deșeuri cu conținut de siliconi periculoși

MH

07 02 17

deșeuri cu conținut de siliconi, altele decât cele specificate la 07 02 16

MNH

07 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 03

deșeuri care provin de la FFDU a vopselelor și pigmenților organici (cu excepția secțiunii 06 11)

07 03 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 03 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 03 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 03 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 03 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 03 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 03 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 03 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 03 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 03 11

MNH

07 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 04

deșeuri care provin de la FFDU a produselor fitosanitare organice (cu excepția rubricilor 02 01 08 și 02 01 09), a conservanților pentru lemn (cu excepția secțiunii 03 02) și a altor biocide

07 04 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 04 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 04 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 04 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 04 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 04 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 04 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 04 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 04 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 04 11

MNH

07 04 13*

deșeuri solide cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 04 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 05

deșeuri care provin de la FFDU a produselor farmaceutice

07 05 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 05 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 05 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 05 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 05 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 05 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 05 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 05 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 05 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 05 11

MNH

07 05 13*

deșeuri solide cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 05 14

deșeuri solide, altele decât cele specificate la 07 05 13

MNH

07 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 06

deșeuri care provin de la FFDU a grăsimilor, săpunurilor, detergenților, dezinfectanților și cosmeticelor

07 06 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 06 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 06 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 06 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 06 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 06 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 06 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 06 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 06 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 06 11

MNH

07 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

07 07

deșeuri care provin de la FFDU a produselor chimice rezultate din chimia fină și a produselor chimice nespecificate în altă parte

07 07 01*

lichide apoase de spălare și soluții-mamă

AH

07 07 03*

solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice halogenate

AH

07 07 04*

alți solvenți, soluții de spălare și soluții-mamă organice

AH

07 07 07*

reziduuri halogenate din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 07 08*

alte reziduuri din blazul coloanelor de distilare și reacție

AH

07 07 09*

turte de filtrare halogenate și absorbanți uzați halogenați

AH

07 07 10*

alte turte de filtrare și absorbanți uzați

AH

07 07 11*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

07 07 12

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 07 07 11

MNH

07 07 99

deșeuri nespecificate

ANH

8

DEȘEURI PROVENIND DE LA FABRICAREA, FORMULAREA, DISTRIBUȚIA ȘI UTILIZAREA (FFDU) PRODUSELOR DE ACOPERIRE (VOPSELE, LACURI ȘI EMAILURI VITRIFIATE), ADEZIVILOR, MASTICURILOR ȘI CERNELURILOR TIPOGRAFICE

08 01

deșeuri care provin de la FFDU și din decaparea vopselelor și a lacurilor

08 01 11*

deșeuri de vopsele și lacuri cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 01 12

deșeuri de vopsele și lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 11

MNH

08 01 13*

nămoluri care provin din vopsele sau lacuri cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 01 14

nămoluri de la vopsele sau lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 13

MNH

08 01 15*

nămoluri apoase cu conținut de vopsele sau lacuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 01 16

nămoluri apoase cu conținut de vopsele sau lacuri, altele decât cele specificate la 08 01 15

MNH

08 01 17*

deșeuri care provin din decaparea vopselelor sau lacurilor cu conținut de solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 01 18

deșeuri de la îndepărtarea vopselelor sau lacurilor, altele decât cele specificate la 08 01 17

MNH

08 01 19*

suspensii apoase cu conținut de vopsele sau lacuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 01 20

suspensii apoase cu conținut de lacuri sau vopsele, altele decât cele specificate la 08 01 19

MNH

08 01 21*

deșeuri de la îndepărtarea vopselelor și lacurilor

AH

08 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

08 02

deșeuri care provin de la FFDU a altor produse de acoperire (inclusiv materiale ceramice)

08 02 01

deșeuri de pulberi de acoperire

ANH

08 02 02

nămoluri apoase cu conținut de materiale ceramice

ANH

08 02 03

suspensii apoase cu conținut de materiale ceramice

ANH

08 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

08 03

deșeuri care provin de la FFDU a cernelurilor tipografice

08 03 07

nămoluri apoase cu conținut de cerneluri

ANH

08 03 08

deșeuri lichide apoase cu conținut de cerneluri

ANH

08 03 12*

deșeuri de cerneluri cu conținut de substanțe periculoase

MH

08 03 13

deșeuri de cerneluri, altele decât cele specificate la 08 03 12

MNH

08 03 14*

nămoluri de cerneluri cu conținut de substanțe periculoase

MH

08 03 15

nămoluri de cerneluri, altele decât cele specificate la 08 03 14

MNH

08 03 16*

deșeuri de soluții de gravare

AH

08 03 17*

deșeuri de tonere de imprimare cu conținut de substanțe periculoase

MH

08 03 18

deșeuri de tonere de imprimante, altele decât cele specificate la 08 03 17

MNH

08 03 19*

ulei de dispersie

AH

08 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

08 04

deșeuri care provin de la FFDU a adezivilor și chiturilor (inclusiv a produselor de impermeabilizare)

08 04 09*

deșeuri de adezivi și de masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 04 10

deșeuri de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 09

MNH

08 04 11*

nămoluri de adezivi și masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 04 12

nămoluri de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 11

MNH

08 04 13*

nămoluri apoase cu conținut de adezivi sau masticuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 04 14

nămoluri apoase cu conținut de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 13

MNH

08 04 15*

deșeuri lichide apoase cu conținut de adezivi și cleiuri care conțin solvenți organici sau alte substanțe periculoase

MH

08 04 16

deșeuri lichide apoase cu conținut de adezivi și cleiuri, altele decât cele specificate la 08 04 15

MNH

08 04 17*

ulei de colofoniu

AH

08 04 99

deșeuri nespecificate

ANH

08 05

deșeuri nespecificate în altă parte în capitolul 08

08 05 01*

deșeuri de izocianați

AH

9

DEȘEURI PROVENIND DIN INDUSTRIA FOTOGRAFICĂ

09 01

deșeuri din industria fotografică

09 01 01*

developanți pe bază de apă și soluții de activare

AH

09 01 02*

soluții de developare pe bază de apă pentru plăcile offset

AH

09 01 03*

soluții de developare pe bază de solvenți

AH

09 01 04*

soluții de fixare

AH

09 01 05*

soluții de albire și soluții de albire fixatoare

AH

09 01 06*

deșeuri cu conținut de argint de la tratarea în incintă a deșeurilor fotografice

AH
  B

09 01 07

film și hârtie fotografică cu conținut de argint sau compuși de argint

ANH

09 01 08

film și hârtie fotografică fără argint sau compuși de argint

ANH

09 01 10

aparate fotografice de unică folosință fără baterii

ANH

09 01 11*

aparate fotografice de unică folosință cu baterii, incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03

MH
  B

09 01 12

aparate fotografice de unică folosință cu baterii, altele decât cele specificate la 09 01 11

MNH

09 01 13*

deșeuri apoase lichide de la recuperarea în incintă a argintului, altele decât cele specificate la 09 01 06

AH

09 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

10

DEȘEURI PROVENITE DIN PROCESELE TERMICE

10 01

deșeuri provenite din centrale electrice și alte instalații de combustie (cu excepția capitolului 19)

10 01 01

cenușă de vatră, zgură și praf de cazan (exclusiv praful de cazan specificat la 10 01 04)

ANH

10 01 02

cenușă zburătoare de la arderea cărbunelui

ANH

10 01 03

cenușă zburătoare de la arderea turbei și a lemnului netratat

ANH

10 01 04*

cenuși zburătoare și praf de cazan de hidrocarburi

AH

10 01 05

deșeuri solide pe bază de calciu de la desulfurarea gazelor de ardere

ANH

10 01 07

nămoluri pe bază de calciu de la desulfurarea gazelor de ardere

ANH

10 01 09*

acid sulfuric

AH

10 01 13*

cenușă zburătoare de la hidrocarburile emulsionate utilizate drept combustibil

AH

10 01 14*

cenușă de vatră, zgură și praf de cazan de la coincinerare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 01 15

cenușă de vatră, zgură și praf de cazan de la coincinerare, altele decât cele specificate la 10 01 14

MNH

10 01 16*

cenușă zburătoare de la coincinerare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 01 17

cenușă zburătoare de la coincinerare, alta decât cea specificată la 10 01 16

MNH

10 01 18*

deșeuri de la spălarea gazelor care conțin substanțe periculoase

MH

10 01 19

deșeuri de la spălarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 01 05, 10 01 07 și 10 01 18

MNH

10 01 20*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 01 21

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 10 01 20

MNH

10 01 22*

nămoluri apoase provenite din spălarea cazanelor de ardere, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 01 23

nămoluri apoase de la spălarea cazanului de ardere, altele decât cele specificate la 10 01 22

MNH

10 01 24

nisipuri de la paturile fluidizate

ANH

10 01 25

deșeuri de la depozitarea combustibilului și de la pregătirea cărbunelui de ardere pentru instalațiile termice

ANH

10 01 26

deșeuri de la epurarea apelor de răcire

ANH

10 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 02

deșeuri provenite din industria fierului și oțelului

10 02 01

deșeuri de la procesarea zgurii

ANH

10 02 02

zgură neprocesată

ANH

10 02 07*

deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 02 08

deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 02 07

MNH

10 02 10

cruste de țunder

ANH

10 02 11*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 02 12

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 02 11

MNH

10 02 13*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 02 14

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 02 13

MNH

10 02 15

alte nămoluri și turte de filtrare

MNH
  A

10 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 03

deșeuri din pirometalurgia aluminiului

10 03 02

resturi de anozi

ANH

10 03 04*

zguri de la topirea primară

AH

10 03 05

deșeuri de alumină

ANH

10 03 08*

zguri saline de la topirea secundară

AH

10 03 09*

scorii negre de la topirea secundară

AH

10 03 15*

cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase

MH
  B

10 03 16

cruste, altele decât cele specificate la 10 03 15

MNH
  B

10 03 17*

deșeuri cu conținut de gudroane de la producerea anozilor

MH
  B

10 03 18

deșeuri cu conținut de carbon de la producerea anozilor, altele decât cele specificate la 10 03 17

MNH
  B

10 03 19*

praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 03 20

praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 03 19

MNH

10 03 21*

alte particule și praf (inclusiv praf de la morile cu bile) cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 03 22

alte particule și praf (inclusiv praful de la morile cu bile), altele decât cele specificate la 10 03 21

MNH

10 03 23*

deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 03 24

deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 03 23

MNH

10 03 25*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 03 26

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 03 25

MNH

10 03 27*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 03 28

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 03 27

MNH

10 03 29*

deșeuri de la epurarea zgurilor saline și a scoriilor negre, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 03 30

deșeuri de la epurarea zgurilor saline și a scoriilor negre, altele decât cele specificate la 10 03 29

MNH

10 03 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 04

deșeuri din pirometalurgia plumbului

10 04 01*

zguri de la topirea primară și secundară

AH

10 04 02*

scorii și cruste de la topirea primară și secundară

AH

10 04 03*

arseniat de calciu

AH

10 04 04*

praf din gazele de ardere

AH

10 04 05*

alte particule și praf

AH

10 04 06*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

10 04 07*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

AH

10 04 09*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 04 10

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 04 09

MNH

10 04 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 05

deșeuri din pirometalurgia zincului

10 05 01

zguri de la topirea primară și secundară

ANH

10 05 03*

praf din gazele de ardere

AH

10 05 04

alte particule și praf

ANH

10 05 05*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

10 05 06*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

AH

10 05 08*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 05 09

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 05 08

MNH

10 05 10*

scorii și cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase

MH
  B

10 05 11

scorii și cruste, altele decât cele specificate la 10 05 10

MNH
  B

10 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 06

deșeuri din pirometalurgia cuprului

10 06 01

zguri de la topirea primară și secundară

ANH

10 06 02

scorii și cruste de la topirea primară și secundară

ANH

10 06 03*

praf din gazele de ardere

AH

10 06 04

alte particule și praf

ANH

10 06 06*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

10 06 07*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

AH

10 06 09*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 06 10

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 06 09

MNH

10 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 07

deșeuri din pirometalurgia argintului, aurului și a platinei

10 07 01

zguri de la topirea primară și secundară

ANH

10 07 02

scorii și cruste de la topirea primară și secundară

ANH

10 07 03

deșeuri solide de la epurarea gazelor

ANH

10 07 04

alte particule și praf

ANH

10 07 05

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

ANH

10 07 07*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 07 08

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 07 07

MNH

10 07 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 08

deșeuri din pirometalurgia altor metale neferoase

10 08 04

particule și praf

ANH

10 08 08*

zgură salină de la topirea primară și secundară

AH

10 08 09

alte zguri

ANH

10 08 10*

scorii și cruste care sunt inflamabile sau emit, în contact cu apa, gaze inflamabile în cantități periculoase

MH
  B

10 08 11

scorii și cruste, altele decât cele specificate la 10 08 10

MNH
  B

10 08 12*

deșeuri cu conținut de gudroane de la producerea anozilor

MH
  B

10 08 13

deșeuri cu conținut de carbon de la producerea anozilor, altele decât cele specificate la 10 08 12

MNH
  B

10 08 14

resturi de anozi

ANH

10 08 15*

praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 08 16

praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 08 15

MNH

10 08 17*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 08 18

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 08 17

MNH

10 08 19*

deșeuri de la epurarea apei de răcire cu conținut de ulei

MH

10 08 20

deșeuri de la epurarea apelor de răcire, altele decât cele specificate la 10 08 19

MNH

10 08 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 09

deșeuri din turnarea metalelor feroase

10 09 03

zgură de topitorie

ANH

10 09 05*

miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 06

miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 09 05

MNH

10 09 07*

miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 08

miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 09 07

MNH

10 09 09*

praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 10

praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 09 09

MNH

10 09 11*

alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 12

alte particule decât cele specificate la 10 09 11

MNH

10 09 13*

deșeuri de lianți cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 14

deșeuri de lianți, altele decât cele specificate la 10 09 13

MNH

10 09 15*

deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 09 16

deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, altele decât cele specificate la 10 09 15

MNH

10 09 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 10

deșeuri din turnarea metalelor neferoase

10 10 03

zgură de topitorie

ANH

10 10 05*

miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 06

miezuri și forme de turnare care nu au fost folosite la turnare, altele decât cele specificate la 10 10 05

MNH

10 10 07*

miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 08

miezuri și forme de turnare care au fost folosite la turnare, altele decât cele menționate la rubrica 10 10 07

MNH

10 10 09*

praf din gazele de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 10

praf din gaze de ardere, altul decât cel specificat la 10 10 09

MNH

10 10 11*

alte reziduuri cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 12

alte particule decât cele specificate la 10 10 11

MNH

10 10 13*

deșeuri de lianți cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 14

deșeuri de lianți, altele decât cele specificate la 10 10 13

MNH

10 10 15*

deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 10 16

deșeuri de agenți pentru detectarea fisurilor, altele decât cele specificate la 10 10 15

MNH

10 10 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 11

deșeuri de la fabricarea sticlei și a produselor din sticlă

10 11 03

deșeuri din fibre de sticlă

ANH

10 11 05

particule și praf

ANH

10 11 09*

deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 11 10

deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice, altele decât cele menționate la rubrica 10 11 09

MNH

10 11 11*

deșeuri de sticlă sub formă de particule fine și pudră de sticlă cu conținut de metale grele (de exemplu, de la tuburile catodice)

MH

10 11 12

deșeuri de sticlă, altele decât cele specificate la 10 11 11

MNH

10 11 13*

nămoluri de la șlefuirea și polizarea sticlei cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 11 14

nămoluri de la șlefuirea și polizarea sticlei, altele decât cele specificate la 10 11 13

MNH

10 11 15*

deșeuri solide de la epurarea gazelor de ardere, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 11 16

deșeuri solide de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 11 15

MNH

10 11 17*

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 11 18

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor de ardere, altele decât cele specificate la 10 11 17

MNH

10 11 19*

deșeuri solide de la epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 11 20

deșeuri solide de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 10 11 19

MNH

10 11 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 12

deșeuri de la fabricarea produselor de ceramică, a cărămizilor, a țiglelor și a materialelor de construcții

10 12 01

deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice

ANH

10 12 03

particule și praf

ANH

10 12 05

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

ANH

10 12 06

forme declasate

ANH

10 12 08

deșeuri ceramice, de cărămizi, țigle și materiale de construcție (după procesarea termică)

ANH

10 12 09*

deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 12 10

deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 12 09

MNH

10 12 11*

deșeuri de la smălțuire cu conținut de metale grele

MH

10 12 12

deșeuri de la smălțuire, altele decât cele specificate la 10 12 11

MNH

10 12 13

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă

ANH

10 12 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 13

deșeuri de la fabricarea cimentului, a varului și ghipsului și a articolelor și produselor derivate

10 13 01

deșeuri de la prepararea amestecurilor, anterior procesării termice

ANH

10 13 04

deșeuri de la calcinarea și hidratarea varului

ANH

10 13 06

particule și praf (cu excepția 10 13 12 și 10 13 13)

MNH

10 13 07

nămoluri și turte de filtrare de la epurarea gazelor

ANH

10 13 09*

deșeuri de la fabricarea azbocimenturilor, cu conținut de azbest

MH

10 13 10

deșeuri de la producerea azbocimenturilor, altele decât cele specificate la 10 13 09

MNH

10 13 11

deșeuri de materiale compozite pe bază de ciment, altele decât cele specificate la 10 13 09 și 10 13 10

MNH

10 13 12*

deșeuri solide rezultate din epurarea gazelor, cu conținut de substanțe periculoase

MH

10 13 13

deșeuri solide de la epurarea gazelor, altele decât cele specificate la 10 13 12

MNH

10 13 14

deșeuri de beton și nămoluri cu beton

ANH

10 13 99

deșeuri nespecificate

ANH

10 14

deșeuri din crematorii

10 14 01*

deșeuri de la spălarea gazelor cu conținut de mercur

AH
  B

11

DEȘEURI REZULTATE DIN TRATAREA CHIMICĂ A SUPRAFEȚELOR ȘI DIN ACOPERIRI ALE METALELOR ȘI ALE ALTOR MATERIALE; HIDROMETALURGIA NEFEROASĂ

11 01

deșeuri provenite din tratarea chimică a suprafețelor și din acoperirea metalelor și a altor materiale (de exemplu, procese galvanice, de zincare, de decapare, de gravare, de fosfatare, de degresare alcalină și de fabricare a anozilor)

11 01 05*

acizi de decapare

AH

11 01 06*

acizi nespecificați

AH

11 01 07*

baze de decapare

AH

11 01 08*

nămoluri cu conținut de fosfați

AH

11 01 09*

nămoluri și turte de filtrare cu conținut de substanțe periculoase

MH

11 01 10

nămoluri și turte de filtrare, altele decât cele specificate la 11 01 09

MNH

11 01 11*

lichide apoase de clătire cu conținut de substanțe periculoase

MH

11 01 12

lichide apoase de clătire, altele decât cele specificate la 11 01 11

MNH

11 01 13*

deșeuri de degresare cu conținut de substanțe periculoase

MH

11 01 14

deșeuri de degresare, altele decât cele specificate la 11 01 13

MNH

11 01 15*

eluați și nămoluri de la sisteme de membrane sau de la schimbători de ioni, cu conținut de substanțe periculoase

AH
  B

11 01 16*

rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate

AH

11 01 98*

alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase

MH
  A

11 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

11 02

deșeuri provenite din procesele hidrometalurgice ale metalelor neferoase

11 02 02*

nămoluri provenite din hidrometalurgia zincului (inclusiv jarosit și goethit)

AH

11 02 03

deșeuri de la producerea anozilor pentru procesele de electroliză în soluție

ANH

11 02 05*

deșeuri provenite din procesele de hidrometalurgie a cuprului, cu conținut de substanțe periculoase

MH

11 02 06

deșeuri de la procesele de hidrometalurgie a cuprului, altele decât cele specificate la 11 02 05

MNH

11 02 07*

alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase

MH
  A

11 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

11 03

nămoluri și solide provenite din procesele de călire

11 03 01*

deșeuri cu conținut de cianuri

AH
  B

11 03 02*

alte deșeuri

AH

11 05

deșeuri provenite din procesele de galvanizare la cald

11 05 01

zinc dur

ANH

11 05 02

cenușă de zinc

ANH

11 05 03*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

11 05 04*

baie uzată

AH

11 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

12

DEȘEURI PROVENITE DE LA MODELAREA ȘI TRATAREA FIZICĂ ȘI MECANICĂ DE SUPRAFAȚĂ A METALELOR ȘI A MATERIALELOR PLASTICE

12 01

deșeuri provenite de la modelarea și tratarea mecanică și fizică de suprafață a metalelor și a materialelor plastice

12 01 01

pilitură și șpan feros

ANH

12 01 02

praf și suspensii de metale feroase

ANH

12 01 03

pilitură și șpan neferos

ANH

12 01 04

praf și suspensii de metale neferoase

ANH

12 01 05

pilitură și șpan de materiale plastice

ANH

12 01 06*

uleiuri minerale de ungere uzate cu conținut de halogeni (cu excepția emulsiilor și soluțiilor)

AH

12 01 07*

uleiuri minerale de ungere uzate fără halogeni (cu excepția emulsiilor și soluțiilor)

AH

12 01 08*

emulsii și soluții de ungere uzate cu conținut de halogeni

AH

12 01 09*

emulsii și soluții de ungere uzate fără halogeni

AH

12 01 10*

uleiuri sintetice de ungere uzate

AH

12 01 12*

ceruri și grăsimi uzate

AH

12 01 13

deșeuri de la sudură

ANH

12 01 14*

nămoluri de la mașini-unelte, cu conținut de substanțe periculoase

MH

12 01 15

nămoluri de la mașini-unelte, altele decât cele specificate la 12 01 14

MNH

12 01 16*

deșeuri de material de sablare, cu conținut de substanțe periculoase

MH

12 01 17

deșeuri de material de sablare, altele decât cele specificate la 12 01 16

MNH

12 01 18*

nămoluri metalice (de la mărunțire, honuire și lepuire) cu conținut de ulei

AH
  B

12 01 19*

uleiuri de ungere ușor biodegradabile

AH

12 01 20*

piese de polizare uzate, mărunțite, precum și materiale de polizare mărunțite, cu conținut de substanțe periculoase

MH

12 01 21

piese de polizare uzate și materiale de polizare, altele decât cele specificate la 12 01 20

MNH

12 01 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

12 03

deșeuri provenite din degresarea cu apă și cu abur (cu excepția celor din capitolul 11)

12 03 01*

lichide apoase de spălare

AH

12 03 02*

deșeuri de la degresarea cu abur

AH

13

ULEIURI ȘI COMBUSTIBILI LICHIZI UZAȚI (cu excepția uleiurilor comestibile și a celor menționate la capitolele 05, 12 și 19)

13 01

uleiuri hidraulice uzate

13 01 01*

uleiuri hidraulice cu conținut de PCB

AH
  B

13 01 04*

emulsii clorurate

AH

13 01 05*

emulsii neclorurate

AH

13 01 09*

uleiuri hidraulice minerale clorurate

AH

13 01 10*

uleiuri hidraulice minerale neclorurate

AH

13 01 11*

uleiuri hidraulice sintetice

AH

13 01 12*

uleiuri hidraulice ușor biodegradabile

AH

13 01 13*

alte uleiuri hidraulice

AH

13 02

uleiuri uzate de motor, de transmisie și de ungere

13 02 04*

uleiuri minerale clorurate de motor, de transmisie și de ungere

AH

13 02 05*

uleiuri minerale neclorurate de motor, de transmisie și de ungere

AH

13 02 06*

uleiuri sintetice de motor, de transmisie și de ungere

AH

13 02 07*

uleiuri de motor, de transmisie și de ungere ușor biodegradabile

AH

13 02 08*

alte uleiuri de motor, de transmisie și de ungere

AH

13 03

uleiuri izolante și de transmitere a căldurii uzate

13 03 01*

uleiuri izolante și de transmitere a căldurii cu conținut de PCB

AH
  B

13 03 06*

uleiuri minerale clorurate izolante și de transmitere a căldurii, altele decât cele specificate la 13 03 01

AH

13 03 07*

uleiuri minerale neclorurate izolante și de transmitere a căldurii

AH

13 03 08*

uleiuri sintetice izolante și de transmitere a căldurii

AH

13 03 09*

uleiuri izolante și de transmitere a căldurii ușor biodegradabile

AH

13 03 10*

alte uleiuri izolante și de transmitere a căldurii

AH

13 04

uleiuri de santină

13 04 01*

uleiuri de santină din navigația pe apele interioare

AH

13 04 02*

uleiuri de santină din colectoarele de debarcader

AH

13 04 03*

uleiuri de santină din alte tipuri de navigație

AH

13 05

conținutul separatoarelor apă/ulei

13 05 01*

solide din paturile de nisip și separatoarele ulei/apă

AH

13 05 02*

nămoluri de la separatoarele ulei/apă

AH

13 05 03*

nămoluri de intercepție

AH

13 05 06*

ulei de la separatoarele ulei/apă

AH

13 05 07*

ape uleioase de la separatoarele ulei/apă

AH

13 05 08*

amestecuri de deșeuri de la paturile de nisip și separatoarele ulei/apă

AH

13 07

combustibili lichizi uzați

13 07 01*

ulei combustibil și combustibil diesel

AH

13 07 02*

benzină

AH

13 07 03*

alți combustibili (inclusiv amestecuri)

AH

13 08

uleiuri uzate, nespecificate în altă parte

13 08 01*

nămoluri sau emulsii de la desalinizare

AH

13 08 02*

alte emulsii

AH

13 08 99*

deșeuri nespecificate

AH

14

DEȘEURI DE SOLVENȚI ORGANICI, AGENȚI DE RĂCIRE ȘI AGENȚI DE PROPULSARE (cu excepția capitolelor 07 și 08)

14 06

deșeuri de solvenți organici, agenți de răcire și agenți de propulsare pentru formarea spumei și a aerosolilor

14 06 01*

clorofluorocarburi, HCFC, HFC

AH

14 06 02*

alți solvenți și amestecuri de solvenți halogenați

AH

14 06 03*

alți solvenți și amestecuri de solvenți

AH

14 06 04*

nămoluri sau deșeuri solide cu conținut de solvenți halogenați

AH
  B

14 06 05*

nămoluri sau deșeuri solide conținând alți solvenți

AH
  B

15

AMBALAJE ȘI DEȘEURI DE AMBALAJE; MATERIALE ABSORBANTE, MATERIALE DE LUSTRUIRE, MATERIALE FILTRANTE ȘI ÎMBRĂCĂMINTE DE PROTECȚIE, NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE

15 01

ambalaje și deșeuri de ambalaje (inclusiv deșeuri municipale de ambalaje colectate separat)

15 01 01

ambalaje de hârtie și carton

MNH
  B

15 01 02

ambalaje de materiale plastice

MNH
  B

15 01 03

ambalaje de lemn

MNH
  B

15 01 04

ambalaje metalice

MNH
  B

15 01 05

ambalaje de materiale compozite

MNH
  B

15 01 06

ambalaje amestecate

MNH
  B

15 01 07

ambalaje de sticlă

MNH
  B

15 01 09

ambalaje din materiale textile

MNH
  B

15 01 10*

ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase

MH
  B

15 01 11*

ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune

MH
  B

15 02

absorbanți, materiale filtrante, materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție

15 02 02*

absorbanți, materiale filtrante (inclusiv filtre de ulei nespecificate în altă parte), materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție contaminate cu substanțe periculoase

MH

15 02 03

absorbanți, materiale filtrante, materiale de lustruire și îmbrăcăminte de protecție, altele decât cele specificate la 15 02 02

MNH

16

DEȘEURI NESPECIFICATE ÎN ALTĂ PARTE ÎN LISTĂ

16 01

vehicule scoase din uz de la diverse mijloace de transport (inclusiv mașini de teren) și deșeuri de la dezmembrarea vehiculelor casate și de la întreținerea vehiculelor (cu excepția celor de la capitolele 13, 14 și secțiunile 16 06 și 16 08)

16 01 03

anvelope scoase din uz

ANH

16 01 04*

vehicule scoase din uz

AH
  A

16 01 06

vehicule scoase din uz fără lichide sau alte componente periculoase

ANH
  A

16 01 07*

filtre de ulei

AH

16 01 08*

componente cu conținut de mercur

MH
  A

16 01 09*

componente cu conținut de PCB

MH
  A

16 01 10*

componente explozive (de exemplu, airbaguri)

AH

16 01 11*

plăcuțe de frână cu conținut de azbest

MH

16 01 12

plăcuțe de frână, altele decât cele specificate la 16 01 11

MNH

16 01 13*

lichide de frână

AH

16 01 14*

fluide antigel cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 01 15

lichide antigel, altele decât cele specificate la 16 01 14

MNH

16 01 16

rezervoare pentru gaz lichefiat

ANH

16 01 17

metale feroase

ANH

16 01 18

metale neferoase

ANH

16 01 19

materiale plastice

ANH

16 01 20

sticlă

ANH

16 01 21*

componente periculoase, altele decât cele specificate la 16 01 07-16 01 11, 16 01 13 și 16 01 14

AH

16 01 22

alte componente nespecificate

MNH

16 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

16 02

deșeuri din echipamente electrice și electronice

16 02 09*

transformatoare și condensatoare cu conținut de PCB

MH
  B

16 02 10*

echipamente casate cu conținut de PCB sau contaminate cu PCB, altele decât cele specificate la 16 02 09

MH
  B

16 02 11*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC

MH
  B

16 02 12*

echipamente casate cu conținut de azbest liber

MH
  B

16 02 13*

echipamente casate cu conținut de componente periculoase (3), altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 12

MH
  B

16 02 14

echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13

MNH
  B

16 02 15*

componente periculoase demontate din echipamente casate

MH
  B

16 02 16

componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15

MNH
  B

16 03

loturi declasate și produse nefolosite

16 03 03*

deșeuri anorganice cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 03 04

deșeuri anorganice, altele decât cele specificate la 16 03 03

MNH

16 03 05*

deșeuri organice cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 03 06

deșeuri organice, altele decât cele specificate la 16 03 05

MNH

16 03 07* (4)

mercur metalic

AH

16 04

deșeuri de explozivi

16 04 01*

deșeuri de muniție

AH

16 04 02*

deșeuri de artificii

AH

16 04 03*

alte deșeuri de explozivi

AH

16 05

butelii de gaze sub presiune și produse chimice expirate

16 05 04*

butelii de gaze sub presiune (inclusiv haloni), cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 05 05

butelii de gaze sub presiune cu conținut de alte substanțe decât cele specificate la 16 05 04

MNH

16 05 06*

substanțe chimice de laborator constând din substanțe periculoase sau conținând substanțe periculoase, inclusiv amestecurile de substanțe chimice de laborator

MH

16 05 07*

substanțe chimice anorganice de laborator expirate, constând din sau conținând substanțe periculoase

MH

16 05 08*

substanțe chimice organice de laborator expirate, constând din sau conținând substanțe periculoase

MH

16 05 09

substanțe chimice expirate, altele decât cele specificate la 16 05 06, 16 05 07 sau 16 05 08

MNH

16 06

baterii și acumulatori

16 06 01*

baterii cu plumb

AH

16 06 02*

baterii cu Ni-Cd

AH

16 06 03*

baterii cu conținut de mercur

AH

16 06 04

baterii alcaline (cu excepția 16 06 03)

ANH

16 06 05

alte baterii și acumulatoare

ANH

16 06 06*

electroliți colectați separat din baterii și acumulatoare

AH

16 07

deșeuri provenite de la curățarea cisternelor și butoaielor de depozitare și transport (cu excepția capitolelor 05 și 13)

16 07 08*

deșeuri cu conținut de țiței

AH
  B

16 07 09*

deșeuri cu conținut de alte substanțe periculoase

AH
  B

16 07 99

deșeuri nespecificate

ANH
  B

16 08

catalizatori uzați

16 08 01

catalizatori uzați cu conținut de aur, argint, reniu, rodiu, paladiu, iridiu sau platină (cu excepția 16 08 07)

MNH

16 08 02*

catalizatori uzați cu conținut de metale tranziționale periculoase ori compuși ai metalelor tranziționale periculoase

MH

16 08 03

catalizatori uzați cu conținut de metale tranziționale sau compuși ai metalelor tranziționale, nespecificați

MNH

16 08 04

catalizatori uzați de la cracare catalitică (cu excepția 16 08 07)

MNH

16 08 05*

catalizatori uzați cu conținut de acid fosforic

AH
  B

16 08 06*

lichide uzate folosite drept catalizatori

AH

16 08 07*

catalizatori uzați contaminați cu substanțe periculoase

MH

16 09

substanțe oxidante

16 09 01*

permanganați, de exemplu permanganat de potasiu

AH

16 09 02*

cromați, de exemplu cromat de potasiu, bicromat de potasiu sau de sodiu

AH

16 09 03*

peroxizi, de exemplu peroxidul de hidrogen

AH

16 09 04*

alte substanțe oxidante nespecificate

AH

16 10

deșeuri lichide apoase care urmează să fie tratate ex situ

16 10 01*

deșeuri lichide apoase cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 10 02

deșeuri lichide apoase, altele decât cele specificate la 16 10 01

MNH

16 10 03*

concentrate apoase cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 10 04

concentrate apoase, altele decât cele specificate la 16 10 03

MNH

16 11

deșeuri din materiale de căptușire și refractare

16 11 01*

materiale de căptușire și refractare pe bază de carbon rezultate din procesele metalurgice, cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 11 02

materiale de căptușire și refractare pe bază de carbon din procesele metalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 01

MNH

16 11 03*

alte materiale de căptușire și refractare rezultate din procesele metalurgice, cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 11 04

alte materiale de căptușire și refractare din procesele metalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 03

MNH

16 11 05*

materiale de căptușire și refractare provenite din procesele nemetalurgice, cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 11 06

materiale de căptușire și refractare din procesele nemetalurgice, altele decât cele specificate la 16 11 05

MNH

17

DEȘEURI DIN CONSTRUCȚII ȘI DEMOLĂRI (INCLUSIV PĂMÂNT EXCAVAT DIN SITURI CONTAMINATE)

17 01

beton, cărămizi, țigle și materiale ceramice

17 01 01

beton

MNH
  A

17 01 02

cărămizi

MNH
  A

17 01 03

țigle și produse ceramice

MNH
  A

17 01 06*

amestecuri de beton, cărămizi, țigle sau materiale ceramice cu conținut de substanțe periculoase sau fracții separate din acestea

MH

17 01 07

amestecuri de beton, cărămizi, țigle și produse ceramice, altele decât cele specificate la 17 01 06

MNH

17 02

lemn, sticlă și materiale plastice

17 02 01

lemn

MNH

17 02 02

sticlă

MNH

17 02 03

materiale plastice

MNH

17 02 04*

sticlă, materiale plastice și lemn cu conținut de sau contaminate cu substanțe periculoase

MH

17 03

amestecuri bituminoase, gudron de huilă și produse gudronate

17 03 01*

asfalturi cu conținut de gudron de huilă

MH

17 03 02

asfalturi, altele decât cele specificate la 17 03 01

MNH

17 03 03*

gudron de huilă și produse gudronate

AH

17 04

metale (inclusiv aliajele lor)

17 04 01

cupru, bronz, alamă

MNH
  A

17 04 02

aluminiu

MNH
  A

17 04 03

plumb

MNH
  A

17 04 04

zinc

MNH
  A

17 04 05

fier și oțel

MNH
  A

17 04 06

staniu

MNH
  A

17 04 07

amestecuri metalice

MNH
  A

17 04 09*

deșeuri metalice contaminate cu substanțe periculoase

MH
  A

17 04 10*

cabluri cu conținut de ulei, gudron și alte substanțe periculoase

MH

17 04 11

cabluri, altele decât cele specificate la 17 04 10

MNH

17 05

pământ (inclusiv pământ excavat din situri contaminate), pietriș și nămoluri de dragare

17 05 03*

pământ și pietre cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 05 04

pământ și pietre, altele decât cele specificate la 17 05 03

MNH

17 05 05*

nămoluri de la dragare cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 05 06

nămoluri de la dragare, altele decât cele specificate la 17 05 05

MNH

17 05 07*

resturi de balast cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 05 08

resturi de balast, altele decât cele specificate la 17 05 07

MNH

17 06

materiale izolante și materiale de construcții cu conținut de azbest

17 06 01*

materiale izolante cu conținut de azbest

MH

17 06 03*

alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 06 04

materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03

MNH

17 06 05*

materiale de construcție cu conținut de azbest

AH
  B

17 08

materiale de construcții pe bază de ghips

17 08 01*

materiale de construcții pe bază de ghips, contaminate cu substanțe periculoase

MH

17 08 02

materiale de construcții pe bază de gips, altele decât cele specificate la 17 08 01

MNH

17 09

alte deșeuri de la construcții și demolări

17 09 01*

deșeuri de la construcții și demolări cu conținut de mercur

MH

17 09 02*

deșeuri de la construcții și demolări cu conținut de PCB (de exemplu, masticuri cu conținut de PCB, dușumele pe bază de rășini cu conținut de PCB, elemente cu cleiuri de glazură cu conținut de PCB, condensatori cu conținut de PCB)

MH

17 09 03*

alte deșeuri de la construcții și demolări (inclusiv amestecuri de deșeuri) cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 09 04

deșeuri amestecate de la construcții și demolări, altele decât cele specificate la 17 09 01, 17 09 02 și 17 09 03

MNH

18

DEȘEURI PROVENITE DIN ACTIVITĂȚI DE ASISTENȚĂ MEDICALĂ SAU VETERINARĂ ȘI/SAU DIN CERCETĂRI CONEXE (cu excepția deșeurilor de la prepararea hranei în bucătării sau restaurante, care nu provin direct din activitățile de asistență medicală)

18 01

deșeuri provenite din maternități, de diagnostic, tratament sau prevenire a bolilor la om

18 01 01

obiecte ascuțite (cu excepția 18 01 03)

MNH
  B

18 01 02

fragmente și organe umane, inclusiv recipiente de sânge și sânge conservat (cu excepția 18 01 03)

MNH
  B

18 01 03*

deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MH
  B

18 01 04

deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor (de exemplu, îmbrăcăminte, mulaje de ghips, lenjerie, îmbrăcăminte de unică folosință, scutece)

MNH
  B

18 01 06*

chimicale constând din sau conținând substanțe periculoase

MH

18 01 07

chimicale, altele decât cele specificate la 18 01 06

MNH

18 01 08*

medicamente citotoxice și citostatice

MH
  B

18 01 09

medicamente, altele decât cele specificate la 18 01 08

MNH
  B

18 01 10*

deșeuri de amalgam de la tratamentele stomatologice

AH

18 02

deșeuri provenite din cercetarea, diagnosticarea, tratamentul sau prevenirea bolilor la animale

18 02 01

obiecte ascuțite (cu excepția 18 02 02)

MNH
  B

18 02 02*

deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MH
  B

18 02 03

deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MNH
  B

18 02 05*

chimicale constând din sau conținând substanțe periculoase

MH

18 02 06

chimicale, altele decât cele specificate la 18 02 05

MNH

18 02 07*

medicamente citotoxice și citostatice

MH
  B

18 02 08

medicamente, altele decât cele specificate la 18 02 07

MNH
  B

19

DEȘEURI PROVENITE DE LA INSTALAȚII DE TRATARE A REZIDUURILOR, DE LA STAȚIILE EX SITU DE EPURARE A APELOR REZIDUALE ȘI DE LA PREPARAREA APEI PENTRU CONSUMUL UMAN ȘI A APEI PENTRU UZ INDUSTRIAL

19 01

deșeuri de la incinerarea sau piroliza deșeurilor

19 01 02

materiale feroase din cenușile de ardere

ANH

19 01 05*

turte de filtrare de la epurarea gazelor

AH

19 01 06*

deșeuri lichide apoase de la epurarea gazelor și alte deșeuri lichide apoase

AH

19 01 07*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

19 01 10*

cărbune activ uzat de la epurarea gazelor de ardere

AH

19 01 11*

cenușă de vatră și zgură cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 01 12

cenușă de vatră și zgură, alta decât cea specificată la 19 01 11

MNH

19 01 13*

cenuși zburătoare cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 01 14

cenușă zburătoare, alta decât cea specificată la 19 01 13

MNH

19 01 15*

praf de cazan cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 01 16

praf de cazan, altul decât cel specificat la 19 01 15

MNH

19 01 17*

deșeuri de piroliză cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 01 18

deșeuri de piroliză, altele decât cele specificate la 19 01 17

MNH

19 01 19

nisipuri de la paturile fluidizate

ANH

19 01 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 02

deșeuri provenite din tratamentele fizico-chimice ale deșeurilor (în special decromatare, decianurare, neutralizare)

19 02 03

deșeuri preamestecate conținând numai deșeuri nepericuloase

ANH

19 02 04*

deșeuri preamestecate conținând cel puțin un deșeu periculos

AH

19 02 05*

nămoluri rezultate din tratarea fizico-chimică, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 02 06

nămoluri de la tratarea fizico-chimică, altele decât cele specificate la 19 02 05

MNH

19 02 07*

ulei și concentrate de la separare

AH

19 02 08*

deșeuri lichide combustibile cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 02 09*

deșeuri solide combustibile cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 02 10

deșeuri combustibile, altele decât cele specificate la 19 02 08 și 19 02 09

MNH

19 02 11*

alte deșeuri cu conținut de substanțe periculoase

AH
  B

19 02 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 03

deșeuri stabilizate/solidificate

19 03 04*

deșeuri marcate ca periculoase, parțial stabilizate, altele decât cele menționate la 19 03 08

MH
  B

19 03 05

deșeuri stabilizate, altele decât cele specificate la 19 03 04

MNH
  B

19 03 06*

deșeuri încadrate ca periculoase, solidificate

MH
  B

19 03 07

deșeuri solidificate, altele decât cele specificate la 19 03 06

MNH
  B

19 03 08* (5)

mercur parțial stabilizat

AH

19 04

deșeuri vitrificate și deșeuri provenite din vitrificare

19 04 01

deșeuri vitrificate

ANH

19 04 02*

cenușă zburătoare și alte deșeuri de la epurarea gazelor de ardere

AH

19 04 03*

fază solidă nevitrificată

AH

19 04 04

deșeuri lichide apoase de la vitrificarea deșeurilor

ANH

19 05

deșeuri de la tratarea aerobă a deșeurilor solide

19 05 01

fracția necompostată din deșeurile municipale și similare

ANH

19 05 02

fracția necompostată din deșeurile animale și vegetale

ANH

19 05 03

compost fără specificarea provenienței

ANH

19 05 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 06

deșeuri de la tratarea anaerobă a deșeurilor

19 06 03

faza lichidă de la epurarea anaerobă a deșeurilor municipale

ANH

19 06 04

faza fermentată de la epurarea anaerobă a deșeurilor municipale

ANH

19 06 05

faza lichidă de la epurarea anaerobă a deșeurilor animale și vegetale

ANH

19 06 06

faza fermentată de la epurarea anaerobă a deșeurilor animale și vegetale

ANH

19 06 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 07

levigate din depozitele de deșeuri

19 07 02*

levigate din depozitele de deșeuri cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 07 03

levigate din depozite de deșeuri, altele decât cele specificate la 19 07 02

MNH

19 08

deșeuri de la instalațiile de epurare a apelor reziduale, nespecificate în altă parte

19 08 01

reziduuri de cernere

ANH

19 08 02

deșeuri de la deznisipatoare

ANH

19 08 05

nămoluri de la epurarea apelor uzate orășenești

ANH

19 08 06*

rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate

AH

19 08 07*

soluții și nămoluri de la regenerarea schimbătorilor de ioni

AH

19 08 08*

deșeuri de la sistemele cu membrană cu conținut de metale grele

MH

19 08 09

amestec de grăsimi și uleiuri de la separarea amestecurilor ulei/apă conținând numai uleiuri și grăsimi comestibile

MNH
  B

19 08 10*

amestecuri de grăsimi și uleiuri de la separarea ulei/apă, altele decât cele specificate la 19 08 09

MH
  B

19 08 11*

nămoluri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din epurarea biologică a apelor reziduale industriale

MH

19 08 12

nămoluri rezultate din epurarea biologică a apelor reziduale industriale, altele decât cele specificate la 19 08 11

MNH

19 08 13*

nămoluri cu conținut de substanțe periculoase rezultate din alte procedee de epurare a apelor reziduale industriale

MH

19 08 14

nămoluri de la alte procedee de epurare a apelor reziduale industriale, altele decât cele specificate la 19 08 13

MNH

19 08 99

deșeuri nespecificate

MNH

19 09

deșeuri provenite din prepararea apei pentru consumul uman sau a apei de uz industrial

19 09 01

deșeuri solide de primă filtrare și de declorurare

ANH

19 09 02

nămoluri de la limpezirea apei

ANH

19 09 03

nămoluri de la decarbonatare

ANH

19 09 04

cărbune activ uzat

ANH

19 09 05

rășini schimbătoare de ioni saturate sau uzate

ANH

19 09 06

soluții și nămoluri de la regenerarea schimbătorilor de ioni

ANH

19 09 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 10

deșeuri provenite din sfărâmarea deșeurilor cu conținut de metale

19 10 01

deșeuri de fier și oțel

ANH

19 10 02

deșeuri neferoase

ANH

19 10 03*

fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 10 04

fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03

MNH

19 10 05*

alte fracții cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 10 06

alte fracții decât cele specificate la 19 10 05

MNH

19 11

deșeuri de la regenerarea hidrocarburilor

19 11 01*

argile de filtrare uzate

AH

19 11 02*

gudroane acide

AH

19 11 03*

deșeuri lichide apoase

AH

19 11 04*

deșeuri de la spălarea combustibililor cu baze

AH

19 11 05*

nămoluri rezultate din epurarea efluenților în incintă, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 11 06

nămoluri de la epurarea efluenților în incintă, altele decât cele specificate la 19 11 05

MNH

19 11 07*

deșeuri de la spălarea gazelor de ardere

AH

19 11 99

deșeuri nespecificate

ANH

19 12

deșeuri provenite din tratarea mecanică a deșeurilor (de exemplu, sortare, sfărâmare, compactare, peletizare), nespecificate în altă parte

19 12 01

hârtie și carton

ANH

19 12 02

metale feroase

ANH

19 12 03

metale neferoase

ANH

19 12 04

materiale plastice și de cauciuc

ANH

19 12 05

sticlă

ANH

19 12 06*

deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 12 07

lemn, altul decât cel specificat la 19 12 06

MNH

19 12 08

materiale textile

ANH

19 12 09

minerale (de exemplu nisip, pietre)

ANH

19 12 10

deșeuri combustibile (combustibili derivați din rebuturi)

ANH

19 12 11*

alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 12 12

alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) de la tratarea mecanică a deșeurilor, altele decât cele specificate la 19 12 11

MNH

19 13

deșeuri provenite de la decontaminarea solurilor și a apelor subterane

19 13 01*

deșeuri solide rezultate în urma remedierii solului, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 13 02

deșeuri solide de la remedierea solului, altele decât cele specificate la 19 13 01

MNH

19 13 03*

nămoluri rezultate în urma decontaminării solului, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 13 04

nămoluri de la remedierea solului, altele decât cele specificate la 19 13 03

MNH

19 13 05*

nămoluri rezultate din remedierea apelor subterane, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 13 06

nămoluri de la remedierea apelor subterane, altele decât cele specificate la 19 13 05

MNH

19 13 07*

deșeuri lichide apoase și concentrate apoase provenite de la decontaminarea apelor subterane, cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 13 08

deșeuri lichide apoase și concentrate apoase de la remedierea apelor subterane, altele decât cele specificate la 19 13 07

MNH

20

DEȘEURI MUNICIPALE (DEȘEURI MENAJERE ȘI DEȘEURI ASIMILABILE, PROVENITE DIN COMERȚ, INDUSTRIE ȘI INSTITUȚII), INCLUSIV FRACȚIUNI COLECTATE SEPARAT

20 01

fracțiuni colectate separat (cu excepția celor de la secțiunea 15 01)

20 01 01

hârtie și carton

ANH

20 01 02

sticlă

ANH

20 01 08

deșeuri biodegradabile de la bucătării și cantine

ANH

20 01 10

îmbrăcăminte

ANH

20 01 11

materiale textile

ANH

20 01 13*

solvenți

AH

20 01 14*

acizi

AH

20 01 15*

alcali

AH

20 01 17*

substanțe chimice fotografice

AH

20 01 19*

pesticide

AH

20 01 21*

tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur

AH
  A

20 01 23*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi

AH
  A

20 01 25

uleiuri și grăsimi comestibile

MNH
  B

20 01 26*

uleiuri și grăsimi, altele decât cele specificate la 20 01 25

MH
  B

20 01 27*

vopsele, cerneluri, adezivi și rășini cu conținut de substanțe periculoase

MH

20 01 28

vopsele, cerneluri, adezivi și rășini, altele decât cele specificate la 20 01 27

MNH

20 01 29*

detergenți cu conținut de substanțe periculoase

MH

20 01 30

detergenți, alții decât cei specificați la 20 01 29

MNH

20 01 31*

medicamente citotoxice și citostatice

MH

20 01 32

medicamente, altele decât cele specificate la 20 01 31

MNH
  B

20 01 33*

baterii și acumulatoare incluse la 16 06 01, 16 06 02 sau 16 06 03 și baterii și acumulatoare nesortate conținând aceste baterii

MH
  B

20 01 34

baterii și acumulatoare, altele decât cele specificate la 20 01 33

MNH
  B

20 01 35*

echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele menționate la 20 01 21 și 20 01 23, cu conținut de componente periculoase (3)

MH
  B

20 01 36

echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele specificate la 20 01 21, 20 01 23 și 20 01 35

MNH
  B

20 01 37*

deșeuri din lemn cu conținut de substanțe periculoase

MH

20 01 38

lemn, altul decât cel specificat la 20 01 37

MNH

20 01 39

materiale plastice

ANH

20 01 40

metale

ANH

20 01 41

deșeuri de la curățatul coșurilor

ANH

20 01 99

alte fracții nespecificate

ANH

20 02

deșeuri din grădini și parcuri (inclusiv deșeurile din cimitire)

20 02 01

deșeuri biodegradabile

ANH

20 02 02

pământ și pietre

ANH

20 02 03

alte deșeuri nebiodegradabile

ANH

20 03

alte deșeuri municipale

20 03 01

deșeuri municipale amestecate

ANH

20 03 02

deșeuri din piețe

ANH

20 03 03

reziduuri stradale

ANH

20 03 04

nămolul din fosele septice

ANH

20 03 06

deșeuri de la curățarea canalizării

ANH

20 03 07

deșeuri voluminoase

ANH

20 03 99

alte deșeuri municipale nespecificate

ANH

1.3.   
  Exemple de clasificare a rubricilor complexe

Prezentul capitol prezintă informații și exemple suplimentare, care oferă orientări privind metodele de caracterizare care trebuie urmate pentru unele dintre rubricile mai problematice și mai complexe – în special deșeurile de ambalaje, deșeurile provenite de la echipamentele electrice și electronice (DEEE) și vehiculele scoase din uz (VSU).

1.3.1.   Deșeuri de ambalaje și conținutul acestora

Deșeurile de ambalaje colectate separat trebuie să fie încadrate la secțiunea 15 01. Deșeurile de acest tip nu trebuie să fie clasificate la secțiunea 20 01, întrucât titlul secțiunii 20 01 exclude în mod explicit secțiunea 15 01. Secțiunea 15 01 cuprinde următoarele rubrici MNH:

| 15 01 01 | ambalaje de hârtie și carton | MNH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 02 | ambalaje de materiale plastice | MNH |
| 15 01 03 | ambalaje de lemn | MNH |
| 15 01 04 | ambalaje metalice | MNH |
| 15 01 05 | ambalaje de materiale compozite | MNH |
| 15 01 06 | ambalaje amestecate | MNH |
| 15 01 07 | ambalaje de sticlă | MNH |
| 15 01 09 | ambalaje din materiale textile | MNH |

15 01 01

ambalaje de hârtie și carton

MNH

15 01 02

ambalaje de materiale plastice

MNH

15 01 03

ambalaje de lemn

MNH

15 01 04

ambalaje metalice

MNH

15 01 05

ambalaje de materiale compozite

MNH

15 01 06

ambalaje amestecate

MNH

15 01 07

ambalaje de sticlă

MNH

15 01 09

ambalaje din materiale textile

MNH

Sunt incluse și următoarele rubrici MNH:

| 15 01 10* | ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase | MH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 11* | ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune | MH |

15 01 10*

ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase

MH

15 01 11*

ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune

MH

Înainte de a decide care rubrică pentru deșeuri de ambalaje este cea mai adecvată, trebuie să se evalueze dacă este cazul ca deșeul să fie încadrat la deșeuri de ambalaje sau să fie clasificat în funcție de conținut. Figura 2 din prezenta anexă, care se bazează pe Ghidul privind clasificarea deșeurilor din Regatul Unit (6) (denumit în continuare „Ghidul din Regatul Unit”), prezintă o diagramă care facilitează luarea acestei decizii. Rețineți că se pot institui derogări de la diagrama prezentată în figura 2, de exemplu în cazul ambalajelor amestecate provenite de la gospodării, după ce se vor lua în considerare convențiile și abordările specifice ale statelor membre. De exemplu, Ghidul privind clasificarea deșeurilor din Flandra (7) (denumit în continuare „Ghidul OVAM”) specifică faptul că pot fi clasificate ca nepericuloase deșeurile de ambalaje amestecate care sunt curățate la o întreprindere autorizată și, deci, se poate considera că nu conțin reziduuri periculoase.

Image

Pentru ca deșeul să se încadreze la secțiunea 15 01, este necesar să se stabilească dacă ambalajul/recipientul este efectiv gol (cf. etapele P1 și P2 din figura 2). Se sugerează ca sintagma „efectiv gol” să fie înțeleasă în sensul că tot conținutul de produs a fost eliminat efectiv. Eliminarea se poate face prin scurgere sau prin răzuire. Prezența în deșeul de ambalaje a unor reziduuri minime de conținut nu exclude calificarea acestuia ca „efectiv gol” și nu împiedică încadrarea lui la secțiunea 15 01, destinată deșeurilor de ambalaje.

Pentru a răspunde la întrebarea dacă ambalajul este efectiv gol, se pot utiliza metode practice aplicate în statele membre. De exemplu, în Austria, în domeniul ambalajelor, „golirea completă” a unui ambalaj presupune golirea corespunzătoare a acestuia („fără urme”, cum ar fi resturi de pudră, substanțe vâscoase și picături; curățare cu peria sau cu spatula), cu excepția reziduurilor care nu pot fi evitate, fără a se aplica măsuri suplimentare (cum ar fi încălzirea). Sintagma nu include curățarea recipientelor. Se consideră că un recipient a fost golit complet dacă în cazul unei noi încercări de golire, cum ar fi răsturnarea recipientului, nu mai curg picături sau resturi solide.

Atunci când ambalajul conține materiale reziduale care nu pot fi înlăturate prin metodele standard uzuale (de exemplu, din cauza dimensiunii deschizăturii sau a naturii materialului), deșeul nu poate fi clasificat ca deșeu de ambalaje, ci ca deșeu de materiale reziduale (de exemplu, o cutie metalică cu lac solidificat pe jumătate goală poate fi încadrată la rubrica 08 01 11*).

În cazul în care recipientele devenite deșeu sunt spălate pentru a se înlătura conținutul, trebuie să țină seama și de alte aspecte pentru a se asigura utilizarea unei metode care nu afectează mediul.

Dacă ambalajul este efectiv gol, trebui să se verifice dacă este vorba de un ambalaj metalic care conține o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest în vechile materiale de ambalare ignifugate), inclusiv în cazul recipientelor sub presiune goale (etapa P3 din figura 2). Ambalajele metalice de acest tip trebuie să fie încadrate la codul 15 01 11*.

În ceea ce privește etapele P4a și P4b din figura 2 de mai sus, trebuie precizat că un ambalaj care este efectiv gol, dar care mai poate să conțină mici cantități de reziduuri, poate fi periculos fie pentru că 1. prezintă proprietăți periculoase din cauza reziduurilor rămase; fie pentru că 2. prezintă proprietăți periculoase din cauza materialului de ambalare propriu-zis (materialul din care este confecționat ambalajul), care este contaminat cu substanțe periculoase din procesul de producție (de exemplu, cu agenți de impregnare, stabilizatori, agenți de ignifugare, plastifianți, pigmenți) sau în timpul fazei de utilizare.

În consecință, în etapa P4a trebuie să se evalueze dacă deșeul prezintă proprietăți periculoase din cauza reziduurilor rămase, iar în etapa P4b dacă materialul de ambalare propriu-zis prezintă proprietăți periculoase. Calculele care stabilesc dacă s-au depășit limitele de prag definite în anexa III la DCD, stabilite pe baza codurilor frazelor de pericol, trebuie să se bazeze pe masa deșeului de la momentul clasificării (cu alte cuvinte, se face o comparație între cantitatea de substanțe periculoase conținute și masa totală a ambalajului efectiv gol, plus reziduul rămas). Dacă proprietățile periculoase pot fi atribuite reziduului sau materialului de ambalare propriu-zis, deșeul se va încadra la rubrica 15 01 10*. În caz contrar, trebuie să se atribuie o rubrică pentru deșeuri nepericuloase, în funcție de materialul ambalajului (codurile 15 01 01-15 01 09) (8).

1.3.2.   Deșeuri din echipamente electrice și electronice (DEEE)

În LD există două capitole care se referă explicit la DEEE:

| 16 | deșeuri nespecificate în altă parte în listă |
| --- | --- |
| 20 | deșeuri municipale (deșeuri menajere și deșeuri asimilabile, provenite din comerț, industrie și instituții), inclusiv fracțiuni colectate separat |

16

deșeuri nespecificate în altă parte în listă

20

deșeuri municipale (deșeuri menajere și deșeuri asimilabile, provenite din comerț, industrie și instituții), inclusiv fracțiuni colectate separat

În conformitate cu structura prezentată în secțiunea 1.1 a prezentei anexe, capitolul 20 din LD are prioritate față de capitolul 16. În secțiunea 20 01, DEEE colectate separat, provenite din surse municipale, pot fi încadrate la următoarele rubrici de deșeuri periculoase:

| 20 01 21* | tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur | AH |
| --- | --- | --- |
| 20 01 23* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi | AH |
| 20 01 35* | echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele menționate la 20 01 21 și 20 01 23, cu conținut de componente periculoase | MH |

20 01 21*

tuburi fluorescente și alte deșeuri cu conținut de mercur

AH

20 01 23*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi

AH

20 01 35*

echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele menționate la 20 01 21 și 20 01 23, cu conținut de componente periculoase

MH

Rubricile MNH sunt următoarele:

| 20 01 36 | echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele specificate la 20 01 21, 20 01 23 și 20 01 35 | MNH |
| --- | --- | --- |

20 01 36

echipamente electrice și electronice casate, altele decât cele specificate la 20 01 21, 20 01 23 și 20 01 35

MNH

În cazul în care un DEEE provine dintr-o sursă comercială/industrială și nu poate fi considerat „deșeu asimilabil provenit din comerț, industrie și instituții”, acesta nu poate fi încadrat la o rubrică din capitolul 20. În schimb, în capitolul 16 există următoarele rubrici MH:

| 16 02 09* | transformatoare și condensatoare cu conținut de PCB | MH |
| --- | --- | --- |
| 16 02 10* | echipamente casate cu conținut de PCB sau contaminate cu PCB, altele decât cele specificate la 16 02 09* | MH |
| 16 02 11* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC | MH |
| 16 02 12* | echipamente casate cu conținut de azbest liber | MH |
| 16 02 13* | echipamente casate cu conținut de componente periculoase, altele decât cele specificate la 16 02 09*-16 02 12* | MH |
| 16 02 15* | componente periculoase demontate din echipamente casate | MH |

16 02 09*

transformatoare și condensatoare cu conținut de PCB

MH

16 02 10*

echipamente casate cu conținut de PCB sau contaminate cu PCB, altele decât cele specificate la 16 02 09*

MH

16 02 11*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC

MH

16 02 12*

echipamente casate cu conținut de azbest liber

MH

16 02 13*

echipamente casate cu conținut de componente periculoase, altele decât cele specificate la 16 02 09*-16 02 12*

MH

16 02 15*

componente periculoase demontate din echipamente casate

MH

Rubricile MNH sunt următoarele:

| 16 02 14 | echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13 | MNH |
| --- | --- | --- |
| 16 02 16 | componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15 | MNH |

16 02 14

echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13

MNH

16 02 16

componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15

MNH

Dacă în LD există rubrici mai precise pentru caracterizarea anumitor fracțiuni de DEEE, respectivele rubrici ar trebui să fie utilizate în vederea clasificării – de exemplu, bateriile și acumulatorii care provin de la DEEE pot fi încadrate la secțiunea 16 06 (baterii și acumulatori). În plus, pentru fracțiunile generate în timpul procesului de tratare a DEEE se vor utiliza rubrici diferite de capitolele 16 și 20 din LD (figura 3) (9).

Image

Rețineți că valorile-prag bazate pe codurile frazelor de pericol se referă la starea deșeului de la momentul clasificării acestuia (adică starea în care deșeul este de obicei transferat și apoi gestionat). În cazul DEEE, aceasta ar putea însemna că, dacă trebuie să fie clasificate aparate întregi, calculul limitelor de concentrație aplicate pentru substanța periculoasă trebuie să se bazeze pe masa aparatului. În cazul în care trebuie să fie clasificate fracțiuni separate (de exemplu, după tratarea selectivă), calculul limitelor de concentrație aplicate trebuie să se bazeze pe masa fracțiilor separate.

| Etichetarea și ținerea evidenței pentru DEEE și pentru baterii

  Rețineți că obligațiile referitoare la etichetare și la ținerea evidențelor care derivă din dispozițiile DCD nu se aplică fracțiunilor separate ale deșeurilor periculoase produse de gospodării decât după acceptarea acestora pentru colectare, eliminare sau recuperare de către o instituție sau o întreprindere care a obținut o autorizație sau a fost înregistrată în conformitate cu DCD. Deoarece punctele de colectare instituite în temeiul Directivei privind DEEE sau al Directivei privind bateriile, în conformitate cu condițiile prealabile ale celor două directive, nu fac obiectul cerințelor de înregistrare sau de autorizare, obligațiile menționate nu se aplică la aceste puncte de colectare, ci doar după ce DEEE sau bateriile uzate sunt acceptate pentru colectare, eliminare sau recuperare într-o instalație de tratare a deșeurilor. |
| --- |

Etichetarea și ținerea evidenței pentru DEEE și pentru baterii

Rețineți că obligațiile referitoare la etichetare și la ținerea evidențelor care derivă din dispozițiile DCD nu se aplică fracțiunilor separate ale deșeurilor periculoase produse de gospodării decât după acceptarea acestora pentru colectare, eliminare sau recuperare de către o instituție sau o întreprindere care a obținut o autorizație sau a fost înregistrată în conformitate cu DCD. Deoarece punctele de colectare instituite în temeiul Directivei privind DEEE sau al Directivei privind bateriile, în conformitate cu condițiile prealabile ale celor două directive, nu fac obiectul cerințelor de înregistrare sau de autorizare, obligațiile menționate nu se aplică la aceste puncte de colectare, ci doar după ce DEEE sau bateriile uzate sunt acceptate pentru colectare, eliminare sau recuperare într-o instalație de tratare a deșeurilor.

| Caseta 2: | Cerințe privind etichetarea și ținerea evidenței pentru DEEE și pentru baterii |
| --- | --- |

Caseta 2:

1.3.3.   Vehicule scoase din uz (VSU)

Vehiculele scoase din uz fac obiectul capitolului 16 din LD, în special al secțiunii 16 01. Pentru vehiculele întregi sunt relevante două rubrici:

| 16 01 04* | vehicule scoase din uz | AH |
| --- | --- | --- |
| 16 01 06 | vehicule scoase din uz fără lichide sau alte componente periculoase | ANH |

16 01 04*

vehicule scoase din uz

AH

16 01 06

vehicule scoase din uz fără lichide sau alte componente periculoase

ANH

Procesele de tratare în cadrul unei unități pentru VSU sunt descrise în figura 4. În funcție de etapele de tratare, fracțiunilor provenite inițial de la VSU li se aplică diferite rubrici din LD (nu din secțiunea 16 01).

Image

1.4.   
  Exemple de evaluare a constituenților specifici ai anumitor tipuri de deșeuri

Prezentul capitol prezintă informații suplimentare și exemple privind evaluarea constituenților specifici ai anumitor tipuri de deșeuri. În cele ce urmează, vor fi investigate anumite tipuri de deșeuri sau anumiți poluanți și vor fi explicate dificultățile întâmpinate la clasificare. Vor fi prezentate principalele rubrici din LD utilizate pentru clasificare. Trebuie precizat faptul că rubricile descrise nu sunt singurele care se pot aplica.

Se pot face trimiteri și la ghidurile elaborate de statele membre, cum ar fi Ghidul din Regatul Unit sau Ghidul OVAM (10), care prezintă exemple suplimentare privind uleiurile uzate și solurile contaminate.

1.4.1.   Constituenți organici și compuși chimici specifici

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor care conțin ingrediente organice și compuși chimici specifici, cum ar fi HAP (hidrocarburi aromatice policiclice), BTEX (benzen, toluen, etilbenzen și xilen) sau alte hidrocarburi.

Informații generale

Hidrocarburile aromatice policiclice (HAP) descriu substanțe (printre ale căror componente se pot număra, de exemplu, acenaftena, antracenul, fluorenul, pirenul etc.) care se găsesc adesea împreună, grupate câte două sau mai multe (11).

BTEX (acronimul pentru benzen, toluen, etilbenzen și xilen) este un grup de compuși organici volatili înrudiți (12). În unele definiții existente în literatura de specialitate, acesta este numit doar BTX, etilbenzenul nefiind inclus.

Hidrocarburile sunt compuși formați din hidrogen și carbon în diferite combinații, care sunt prezenți în produsele petroliere și în gazul natural. Unele hidrocarburi sunt poluanți atmosferici importanți, unele pot fi cancerigene, iar altele contribuie la smogul fotochimic (13).

Originea principală

HAP se formează atunci când produse precum cărbunele, petrolul, gazul și deșeurile sunt arse, dar procesul de combustie nu este complet. Se pot menționa ca exemple vaporii generați de gazele de eșapament ale vehiculelor, de instalațiile de producere a cărbunelui sau de alte instalații în care se arde cărbune, petrol, păcură sau lemn. Cea mai mare parte a HAP se utilizează în cercetare, însă unele HAP se utilizează pentru a produce coloranți, materiale plastice și pesticide. Unele se utilizează în medicamente (14).

BTEX sunt formate din substanțe chimice existente în natură care se găsesc în principal în produse petroliere, cum ar fi benzine sau naftă. BTEX pot pătrunde în mediu în urma scurgerilor rezervoarelor subterane, a umplerii excesive a rezervoarelor, precum și a scurgerilor de combustibil generate de accidente auto și depozite de deșeuri.

Benzenul se găsește în benzină și în produse precum cauciucul sintetic, materialele plastice, nailonul, insecticidele, vopselele, coloranții, adezivii pe bază de rășină, ceara de mobilă, detergenții și produsele cosmetice. Printre alte surse se numără gazele de eșapament ale autovehiculelor, emisiile industriale și fumul de țigară. Toluenul se găsește în mod natural în componența multor produse petroliere și se utilizează ca solvent pentru vopsele, acoperiri, gume, uleiuri și rășini. Xilenii se utilizează în benzină și ca solvenți în industria tipografică, în industria cauciucului și în cea a pielăriei (15).

Deșeurile cu conținut de hidrocarburi provin de la amplasamentele industriale și instalațiile de ardere, de la autovehicule și de la alte echipamente care funcționează cu benzină, de exemplu aeronave sau echipamente pentru construcții (16).

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Tabelul 4 prezintă codul (codurile) frazelor de pericol și codurile claselor și categoriilor de pericol pentru benzen, toluen, etilbenzen și xileni.

Tabelul 4

Codul (codurile) frazelor de pericol și codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol pentru BTEX conform tabelului 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP

| Identificarea chimică internațională | Nr. CAS | Codul (codurile) frazelor de pericol | Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol |
| --- | --- | --- | --- |
| benzen | 71-43-2 | H225
  H350
  H340
  H372 **
  H304
  H319
  H315 | Flam. Liq. 2
  Carc. 1A
  Muta. 1B
  STOT RE 1
  Asp. Tox. 1
  Eye Irrit. 2
  Skin Irrit. 2 |
| toluen | 108-88-3 | H225
  H361d ***
  H304
  H373 **
  H315
  H336 | Flam. Liq. 2
  Repr. 2
  Asp. Tox. 1
  STOT RE 2 *
  Skin Irrit. 2
  STOT SE 3 |
| etilbenzen | 100-41-4 | H225
  H304
  H332
  H373 (organe de auz) | Flam. Liq. 2
  Asp. Tox. 1
  Acute Tox. 4 *
  STOT RE 2 |
| o-xilen

  p-xilen

  m-xilen
  xilen | 95-47-6
  106-42-3
  108-38-3
  1330-20-7 | H226
  H332
  H312
  H315 | Flam. Liq. 3
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Skin Irrit. 2 |
| Conform tabelului 3 din CLP: Un asterisc (*) indică o clasificare minimă. Clasificarea poate fi detaliată suplimentar pe baza informațiilor noi. Două asteriscuri (**) indică faptul că informațiile privind calea de expunere nu sunt concludente. Trei asteriscuri (***) indică faptul că, pentru a nu se pierde informațiile din clasificarea armonizată pentru efectele asupra fertilității și asupra dezvoltării conform Directivei 67/548/CEE, clasificările au fost transpuse numai pentru efectele clasificate conform acestei directive. |

Identificarea chimică internațională

Nr. CAS

Codul (codurile) frazelor de pericol

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

benzen

71-43-2

H225

H350

H340

H372 **

H304

H319

H315

Flam. Liq. 2

Carc. 1A

Muta. 1B

STOT RE 1

Asp. Tox. 1

Eye Irrit. 2

Skin Irrit. 2

toluen

108-88-3

H225

H361d ***

H304

H373 **

H315

H336

Flam. Liq. 2

Repr. 2

Asp. Tox. 1

STOT RE 2 *

Skin Irrit. 2

STOT SE 3

etilbenzen

100-41-4

H225

H304

H332

H373 (organe de auz)

Flam. Liq. 2

Asp. Tox. 1

Acute Tox. 4 *

STOT RE 2

o-xilen

p-xilen

m-xilen

xilen

95-47-6

106-42-3

108-38-3

1330-20-7

H226

H332

H312

H315

Flam. Liq. 3

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Skin Irrit. 2

Conform tabelului 3 din CLP: Un asterisc (*) indică o clasificare minimă. Clasificarea poate fi detaliată suplimentar pe baza informațiilor noi. Două asteriscuri (**) indică faptul că informațiile privind calea de expunere nu sunt concludente. Trei asteriscuri (***) indică faptul că, pentru a nu se pierde informațiile din clasificarea armonizată pentru efectele asupra fertilității și asupra dezvoltării conform Directivei 67/548/CEE, clasificările au fost transpuse numai pentru efectele clasificate conform acestei directive.

În ceea ce privește compușii organici, în analiza practică a deșeurilor se aplică deseori parametri de sumă precum HAP, BTEX și hidrocarburi [cele din urmă fiind uneori numite și „uleiuri minerale” sau hidrocarburi totale din petrol (HTP)]. Regulamentul CLP nu recunoaște acești compuși ca intrări pentru grupe de substanțe care ar putea fi clasificate.

În LD se precizează că „după caz, se poate ține seama, la stabilirea proprietăților periculoase ale deșeurilor, de următoarele note incluse în anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008: 1.1.3.1. Note privind identificarea, clasificarea și etichetarea substanțelor: notele B, D, F, J, L, M, P, Q, R și U”. În această privință, sunt relevante notele M și L. Prin urmare, benzo(a)pirenul poate fi utilizat drept compus marker reprezentativ pentru cancerigenitatea HAP în anumite rubrici referitoare la gudronul de huilă. Pentru codul (codurile) frazelor de pericol și codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol ale benzo(a)pirenului, consultați tabelul 5. Mai multe informații privind utilizarea HAP și a benzo(a)pirenului în exemplul gudronului de huilă se găsesc în secțiunea 1.4.5 de mai jos.

Tabelul 5

Codul (codurile) frazelor de pericol și codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol pentru benzo(a)piren conform tabelului 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP

| Identificarea chimică internațională | Nr. CAS | Codul (codurile) frazelor de pericol | Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol |
| --- | --- | --- | --- |
| benzo(a)piren
  benzo(def)crizen | 50-32-8 | H350
  H340
  H360FD
  H317
  H400
  H410 | Carc. 1B
  Muta. 1B
  Repr. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 |

Identificarea chimică internațională

Nr. CAS

Codul (codurile) frazelor de pericol

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

benzo(a)piren

benzo(def)crizen

50-32-8

H350

H340

H360FD

H317

H400

H410

Carc. 1B

Muta. 1B

Repr. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

1.4.2.   Substanțe care diminuează stratul de ozon

Următoarea secțiune oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor cu conținut de substanțe care diminuează stratul de ozon (ODS).

Informații generale

Substanțele care diminuează stratul de ozon conțin de obicei clor, fluor, brom, carbon și hidrogen în proporții variate și sunt descrise adesea prin termenul generic de hidrocarburi halogenate. Clorofluorocarburile (CFC), tetraclormetanul și metilcloroformul sunt gaze rezultate în urma activității umane care au un efect puternic de diminuare a stratului de ozon. Un alt grup important de hidrocarburi halogenate rezultate în urma activității umane sunt halonii, care conțin carbon, brom, fluor și, în unele cazuri, clor. Cele mai multe substanțe despre care se știe că prezintă un potențial semnificativ de diminuare a stratului de ozon sunt reglementate de Protocolul de la Montreal, care are drept scop eliminarea treptată a ODS. În legislația UE, acestui protocol îi corespunde Regulamentul (CE) nr. 1005/2009 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (17) (a se vedea paragraful de mai jos).

Aceste substanțe prezintă un potențial semnificativ de afectare a stratului de ozon, din două motive. Primul motiv este că nu se descompun în straturile mai joase ale atmosferei, putând rămâne în atmosferă perioade îndelungate. Al doilea motiv este că acestea conțin clor și/sau brom, favorizând astfel reacțiile naturale care distrug ozonul (18).

Originea principală

Substanțele care diminuează stratul de ozon au fost și continuă să fie utilizate în multe aplicații, de exemplu pentru refrigerare, climatizare, expandarea spumelor, curățarea componentelor electronice și fabricarea de solvenți, precum și drept componente ale extinctoarelor.

Principalele surse ale deșeurilor cu conținut de ODS care ridică probleme practice de clasificare sunt spumele provenite de la frigiderele casate și de la deșeurile din construcții și din demolări (de exemplu, deșeuri cu conținut de PCB).

Rubrici aplicabile din LD

În continuare se prezintă o listă neexhaustivă a principalelor rubrici aplicabile pentru deșeurile cu conținut de ODS:

| 14 06 01* | clorofluorocarburi, HCFC, HFC | AH |
| --- | --- | --- |
| 14 06 02* | alți solvenți și amestecuri de solvenți halogenați | AH |
| 16 02 11* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC | MH |
| 16 02 14 | echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13 | MNH |
| 16 05 04* | butelii de gaze sub presiune (inclusiv haloni), cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 05 05 | butelii de gaze sub presiune cu conținut de alte substanțe decât cele specificate la 16 05 04 | MNH |
| 17 06 03* | alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 06 04 | materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03 | MNH |
| 20 01 23* | echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC | AH |

14 06 01*

clorofluorocarburi, HCFC, HFC

AH

14 06 02*

alți solvenți și amestecuri de solvenți halogenați

AH

16 02 11*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC

MH

16 02 14

echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 09-16 02 13

MNH

16 05 04*

butelii de gaze sub presiune (inclusiv haloni), cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 05 05

butelii de gaze sub presiune cu conținut de alte substanțe decât cele specificate la 16 05 04

MNH

17 06 03*

alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 06 04

materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03

MNH

20 01 23*

echipamente casate cu conținut de clorofluorocarburi, HCFC și HFC

AH

Pot fi aplicabile și alte rubrici, de exemplu 15 01 10* (ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase) în cazul ambalajelor care conțin reziduuri de ODS – de exemplu, tuburile de aerosoli consumate.

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Anexa I (substanțe reglementate) și anexa II (substanțe noi) la Regulamentul (CE) nr. 1005/2009 prezintă o listă de substanțe care trebuie clasificate ca ODS și potențialul lor de diminuare a stratului de ozon.

Dintre rubricile de mai sus, cele mai relevante sunt cele cu codurile 14 06 01* și 14 06 02*, care sunt rubrici AH. În consecință, deșeurile care se încadrează la aceste rubrici sunt clasificate drept periculoase fără a se mai efectua o altă evaluare (chiar dacă nu prezintă proprietăți periculoase). Cu toate acestea, proprietățile periculoase vor trebui să fie evaluate, de exemplu pentru completarea unui document de însoțire.

În cazul spumelor izolante vechi, precum cele utilizate în construcții, care ar putea conține ODS, trebuie stabilit dacă acestea se încadrează la rubrica MH (17 06 03*) sau la rubrica MNH (17 06 04). Pentru a decide dacă deșeul se încadrează într-o rubrică MH sau într-o rubrică MNH, proprietatea periculoasă relevantă este HP 14 „ecotoxic” (cf. secțiunea 3.14). Întrucât metoda de clasificare armonizată pentru HP 14 disponibilă în prezent la nivelul UE (a se vedea secțiunea 3.14) intră în vigoare la 5 iulie 2018, înainte de această dată, pentru evaluarea deșeurilor cu conținut de ODS, trebuie să se țină seama de metodele utilizate în prezent în statele membre.

Ca măsură provizorie, unele state membre aplică o limită de concentrație de 0,1 %, care derivă din vechea legislație a UE privind produsele chimice [Directiva privind substanțele periculoase (19) sau, respectiv, Directiva privind preparatele periculoase (20)]. Aceasta din urmă prevedea că limita de concentrație generică a substanțelor (dintr-un preparat) care sunt clasificate ca periculoase pentru stratul de ozon (N, R 59) și care determină clasificarea amestecului drept periculos pentru stratul de ozon este de 0,1 %. Pentru a stabili dacă deșeul se încadrează într-o rubrică MH sau într-o rubrică MNH, acest lucru înseamnă că deșeurile cu conținut de cel puțin 0,1 % ODS vor trebui să fie clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 14. Prin urmare, limita de concentrație de 0,1 % este asociată unei singure substanțe ODS și nu ansamblului de substanțe de acest fel.

1.4.3.   Azbest

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor cu conținut de azbest.

Informații generale

„Azbest” este denumirea mineralogică prin care se descriu anumiți silicați fibroși care aparțin grupului mineralogic al serpentinelor și amfiboliților, minerale care cristalizează în așa-numita formă azbestiformă. Mineralele care intră sub incidența acestei definiții sunt: amosit, crocidolit, antofilit, crisotil, actinolit sub formă de fibre și tremolit (21).

Originea principală

Utilizarea azbestului, inclusiv a crisotilului, este complet interzisă în practică în UE din 2005 (a se vedea restricția de la poziția 6 din anexa XVII la Regulamentul REACH). Cu toate acestea, azbestul continuă să fie o substanță care prezintă motive de îngrijorare, întrucât există numeroase utilizări înregistrate ale acestuia și încă se mai poate găsi, printre altele, în izolații, drept constituent al cimentului, în clădiri industriale, în instalații, în locuințe private, în nave, în sisteme de încălzire și în echipamente de lucru.

Rubrici aplicabile din LD

În continuare se prezintă o listă neexhaustivă a principalelor rubrici aplicabile pentru deșeurile cu conținut de azbest:

| 06 07 01* | deșeuri cu conținut de azbest de la electroliză | MH |
| --- | --- | --- |
| 06 13 04* | deșeuri de la procesele cu azbest (22) | AH |
| 10 13 09* | deșeuri de la fabricarea azbocimenturilor, cu conținut de azbest (22) | MH |
| 10 13 10 | deșeuri de la producerea azbocimenturilor, altele decât cele specificate la 10 13 09 (22) | MNH |
| 15 01 11* | ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune | MH |
| 16 01 11* | plăcuțe de frână cu conținut de azbest | MH |
| 16 02 12* | echipamente casate cu conținut de azbest liber | MH |
| 17 06 01* | materiale izolante cu conținut de azbest | MH |
| 17 06 05* | materiale de construcție cu conținut de azbest | AH |

06 07 01*

deșeuri cu conținut de azbest de la electroliză

MH

06 13 04*

deșeuri de la procesele cu azbest (22)

AH

10 13 09*

deșeuri de la fabricarea azbocimenturilor, cu conținut de azbest (22)

MH

10 13 10

deșeuri de la producerea azbocimenturilor, altele decât cele specificate la 10 13 09 (22)

MNH

15 01 11*

ambalaje metalice care conțin o matriță poroasă solidă formată din materiale periculoase (de exemplu, azbest), inclusiv containere goale pentru stocarea sub presiune

MH

16 01 11*

plăcuțe de frână cu conținut de azbest

MH

16 02 12*

echipamente casate cu conținut de azbest liber

MH

17 06 01*

materiale izolante cu conținut de azbest

MH

17 06 05*

materiale de construcție cu conținut de azbest

AH

Trebuie precizat că se pot aplica și alte rubrici din LD care nu menționează literal azbestul, de exemplu în cazul solurilor contaminate cu conținut de fibre de azbest și al deșeurilor din demolări cu conținut de ciment cu azbest (17 05 03* și 17 05 04).

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Pentru a decide dacă produsul se încadrează într-o rubrică MH sau într-o rubrică MNH, proprietatea periculoasă relevantă este HP 7 „cancerigen”. Conform Regulamentului CLP, azbestul se încadrează în clasa de pericol „Carc. 1A” și la codul categoriei „STOT RE 1”, care corespunde codurilor frazelor de pericol H350 și H372. În conformitate cu anexa III la DCD (cf. secțiunea 3.7 din anexa 3), limita de concentrație pentru H350 este de 0,1 %.

În consecință, deșeurile cu conținut de azbest mai mare sau egal cu 0,1 % vor trebui clasificate ca fiind deșeuri periculoase de tip HP 7. Trebuie precizat că identificarea deșeurilor de azbest se face de obicei pe baza cunoștințelor privind materialul și a avizului experților. Este posibil însă ca în statele membre să fie instituite metode de determinare a acestui tip de deșeuri; de exemplu, metoda oficială pentru determinarea azbestului în Italia este decretul ministerial din 6 septembrie 1994, publicat în Monitorul Oficial nr. 288 din 10 decembrie 1994, care prevede utilizarea tehnicii DRX, SEM sau FT-IR, considerându-se că tehnica DRX este cea mai adecvată pentru materialul în vrac și pentru deșeuri.

Materialele cu conținut de azbest, de exemplu o foaie de material izolant, se clasifică în conformitate cu codul corespunzător deșeului de azbest respectiv. Statele membre pot furniza orientări suplimentare în acest sens și pot impune ca azbestul să fie evaluat/clasificat separat de deșeurile cu care este amestecat.

1.4.4.   Deșeuri cu conținut de CaO și Ca(OH)2

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor care conțin oxid de calciu, CaO, și hidroxid de calciu, Ca(OH)2.

Informații generale

CaO (numit și var sau var nestins) poate exista sub formă de cristale inodore, de aglomerate albe sau alb-cenușii sau de pulbere granulară. Produsul comercial poate avea o tentă gălbuie sau maronie, din cauza conținutului de fier.

Ca(OH)2 (numit și var stins) este o substanță moale sub formă de pulbere sau granule, necombustibilă.

Originea principală

Oxidul de calciu și hidroxidul de calciu se utilizează în industrii și aplicații similare:

| — | ca materie primă la prepararea hipocloritului de calciu, a clorurii de var și a sărurilor de calciu. Se utilizează și ca liant pentru fabricarea mai multor produse, cum ar fi cimentul și alte materiale pentru construcții și pentru pavaje; |
| --- | --- |

—

ca materie primă la prepararea hipocloritului de calciu, a clorurii de var și a sărurilor de calciu. Se utilizează și ca liant pentru fabricarea mai multor produse, cum ar fi cimentul și alte materiale pentru construcții și pentru pavaje;

| — | pentru epurarea apei și a efluenților de ape uzate proveniți din diferite industrii; |
| --- | --- |

—

pentru epurarea apei și a efluenților de ape uzate proveniți din diferite industrii;

| — | ca agenți de epurare și de neutralizare în industria chimică și petrochimică; |
| --- | --- |

—

ca agenți de epurare și de neutralizare în industria chimică și petrochimică;

| — | procesele de ardere generează volume mari de oxid de calciu și de hidroxid de calciu, care pot fi găsite în cenușa rezultată; |
| --- | --- |

—

procesele de ardere generează volume mari de oxid de calciu și de hidroxid de calciu, care pot fi găsite în cenușa rezultată;

| — | pot fi implicate în diferite operațiuni din următoarele industrii: fabricarea fierului și a oțelului (precum și a altor metale), sinteza amoniacului, rafinarea minereurilor metalifere, fabricarea produselor chimice fine (de exemplu, produse farmaceutice, lubrifianți), industria celulozei și hârtiei, fabricarea produselor din piele etc. |
| --- | --- |

—

pot fi implicate în diferite operațiuni din următoarele industrii: fabricarea fierului și a oțelului (precum și a altor metale), sinteza amoniacului, rafinarea minereurilor metalifere, fabricarea produselor chimice fine (de exemplu, produse farmaceutice, lubrifianți), industria celulozei și hârtiei, fabricarea produselor din piele etc.

Rubrici aplicabile din LD

Există multe rubrici care ar putea fi atribuite deșeurilor cu conținut de CaO/Ca(OH)2. În continuare se prezintă o listă neexhaustivă. Rubricile relevante pentru deșeurile cu conținut de CaO/Ca(OH)2 figurează, în principal, la următoarele secțiuni:

| 10 01 | deșeuri provenite din centrale electrice și alte instalații de combustie (cu excepția capitolului 19) |
| --- | --- |
| 10 02 | deșeuri provenite din industria fierului și oțelului |
| 10 13 | deșeuri de la fabricarea cimentului, a varului și ghipsului și a articolelor și produselor derivate |

10 01

deșeuri provenite din centrale electrice și alte instalații de combustie (cu excepția capitolului 19)

10 02

deșeuri provenite din industria fierului și oțelului

10 13

deșeuri de la fabricarea cimentului, a varului și ghipsului și a articolelor și produselor derivate

Consultați anexa 1, secțiunea 1.2.1 de mai sus, pentru a verifica ce rubrici din secțiunile de mai sus sunt menționate ca rubrici ANH, AH, MNH sau MH.

Atunci când CaO/Ca(OH)2 se utilizează pentru epurarea gazului de ardere din procesele de eliminare termică a deșeurilor, se poate aplica următoarea rubrică în cazul reziduurilor solide (ținând seama și de posibila prezență a altor substanțe periculoase în gazul de ardere):

| 19 01 07* | deșeuri solide de la epurarea gazelor | AH |
| --- | --- | --- |

19 01 07*

deșeuri solide de la epurarea gazelor

AH

Se pot aplica și alte rubrici în cazul deșeurilor cu conținut de CaO/Ca(OH)2.De exemplu, deșeurilor cu conținut de Ca(OH)2 rezultate din fabricarea, formularea, distribuirea și utilizarea bazelor trebuie să li se atribuie rubrica 06 02 01* hidroxid de calciu.

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Atunci când alegeți rubrica potrivită pentru un deșeu cu conținut de CaO/Ca(OH)2, rețineți că rubricile nepericuloase absolute indică deșeuri nepericuloase. Aceasta înseamnă că nu este necesară o evaluare suplimentară a proprietăților periculoase pentru a se stabili dacă deșeurile ar trebui să fie încadrate la o rubrică periculoasă sau la una nepericuloasă. De exemplu, zgurii din industria fierului și a oțelului i se pot atribui următoarele rubrici:

| 10 02 01 | deșeuri de la procesarea zgurii | ANH |
| --- | --- | --- |
| 10 02 02 | zgură neprocesată | ANH |

10 02 01

deșeuri de la procesarea zgurii

ANH

10 02 02

zgură neprocesată

ANH

Chiar dacă s-ar depăși limita de concentrație a conținutului de CaO din zgurile menționate anterior provenite din industria fierului și a oțelului, astfel cum a fost stabilită în anexa III la DCD, deșeul ar trebui clasificat ca nepericulos, cu excepția cazului în care statul membru aplică articolul 7 din DCD (a se vedea caseta 2 din capitolul 2).

În multe autoclasificări sau fișe cu date de securitate realizate în cadrul Regulamentului CLP, oxidului de calciu (CaO) și hidroxidului de calciu [Ca(OH)2] li se atribuie codurile frazelor de pericol H315, H318 și H335. Există însă și alte autoclasificări, care folosesc coduri ale altor fraze de pericol [a se vedea anexa 2 privind sursele de date care trebuie consultate pentru a verifica diferitele autoclasificări ale CaO și Ca(OH)2]. Rețineți că informațiile colectate exclusiv din autoclasificări ar putea să nu fie suficiente pentru clasificarea deșeurilor.

Pentru a decide dacă deșeul se încadrează într-o rubrică MH sau într-o rubrică MNH, proprietățile periculoase relevante sunt HP 4 „iritant – iritarea pielii și leziuni oculare” și HP 5 „toxicitate asupra unui organ-țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare”. Limitele de concentrație corespunzătoare sunt stabilite în anexa III la DCD (cf. anexele 3.4 și 3.5) și sunt afișate, de asemenea, în tabelul 6. Rețineți că tabelul 6 se bazează pe codurile frazelor de pericol atribuite oxidului de calciu și hidroxidului de calciu care au fost preluate din autoclasificări. În cazul în care aplicabilitatea acestor coduri ale frazelor de pericol poate fi validată prin utilizarea unor informații suplimentare (de exemplu, informații provenite din procesul de generare a deșeurilor), consecința va fi următoarea:

| — | dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H318 [de exemplu, CaO și Ca(OH)2] este mai mare sau egală cu 10 %, |
| --- | --- |

—

dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H318 [de exemplu, CaO și Ca(OH)2] este mai mare sau egală cu 10 %,

deșeul ar trebui clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

În plus:

| — | dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H335 [de exemplu, CaO și Ca(OH)2] este mai mare sau egală cu 20 %, |
| --- | --- |

—

dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H335 [de exemplu, CaO și Ca(OH)2] este mai mare sau egală cu 20 %,

deșeul ar trebui clasificat ca deșeu periculos de tip HP 5.

Conform primei liniuțe din anexa la LD, dacă testarea unui deșeu prin aplicarea metodelor (pe animale nevertebrate) menționate în Regulamentul privind metodele de testare arată că deșeul respectiv nu prezintă aceste proprietăți periculoase, rezultatele testului au întâietate.

Pentru mai multe informații, consultați anexele 3.4 și 3.5.

Tabelul 6

Codurile frazelor de pericol și limitele de concentrație pentru CaO și Ca(OH)2

| | Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol din autoclasificări | Limita de concentrație (totalul substanțelor) |
| --- | --- | --- | --- |
| CaO | Eye Dam. 1
  STOT SE 3 | H318
  H335 | ≥ 10 %
  ≥ 20 % |
| Ca(OH)2 | Eye Dam. 1
  STOT SE 3 | H318
  H335 | ≥ 10 %
  ≥ 20 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol din autoclasificări

Limita de concentrație (totalul substanțelor)

CaO

Eye Dam. 1

STOT SE 3

H318

H335

≥ 10 %

≥ 20 %

Ca(OH)2

Eye Dam. 1

STOT SE 3

H318

H335

≥ 10 %

≥ 20 %

1.4.5.   Deșeuri cu conținut de gudron de huilă și bitum

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor cu conținut de gudron de huilă.

Informații generale

Gudronul de huilă este un material vâscos format din compuși complecși cu greutate moleculară mare, rezultați, de exemplu, din distilarea distructivă a lemnului sau a cărbunelui (23).

„Bitum” este un termen generic aplicat substanțelor inflamabile naturale cu o culoare, duritate și volatilitate variabile, compuse în general dintr-un amestec de hidrocarburi, care practic nu conțin compuși oxigenați (24). Bitumul se produce la distilarea țițeiului în timpul rafinării petrolului:

„În lume, bitumul de petrol este cunoscut sub diferite denumiri. De exemplu, termenul «bitum» se utilizează de obicei în Europa și este sinonim cu termenul «asfalt» sau «beton asfaltic» utilizat în America de Nord. În afara Americii de Nord, termenul «asfalt» se utilizează pentru a descrie amestecuri ale bitumului cu materiale minerale. [...]

Produsele derivate din cărbune, cum ar fi gudronul de huilă sau smoala de gudron de cărbune, diferă foarte mult față de bitum. Acestea se produc prin piroliza la temperatură foarte ridicată (> 800 °C) a cărbunelui bituminos și diferă substanțial de bitum din punctul de vedere al compoziției, al caracteristicilor fizice și al riscurilor potențiale pentru sănătate.”
   (25)

Originea principală

Originea principală

Cea mai mare parte a gudronului de huilă se distilează pentru a se obține produse rafinate, printre care creozot, smoală de huilă, naftalină brută și uleiuri antracenice. O parte din gudronul de huilă brut se utilizează drept combustibil pentru furnalele înalte din industria siderurgică, datorită disponibilității crescute și puterii calorifice superioare. În industria aluminei și în producția și prelucrarea aluminiului, gudronul de huilă se utilizează în mai multe etape ale procesului de producție, în special la fabricarea anozilor. Alte aplicații sunt în sectoarele mari din domeniul construcțiilor și în diferite industrii conexe cărbunelui.

Producția mondială de bitum este de aproximativ 87 de milioane de tone pe an și se cunosc peste 250 de aplicații ale bitumului. Cea mai mare parte a bitumului se utilizează în sectorul construcțiilor, în special pentru pavaje și acoperișuri (26).

26

Rubrici aplicabile din LD

Rubrici aplicabile din LD

În continuare se prezintă o listă neexhaustivă a principalelor rubrici aplicabile în cazul deșeurilor cu conținut de gudron de huilă:

| 17 03 01* | asfalturi cu conținut de gudron de huilă | MH |
| --- | --- | --- |
| 17 03 02 | asfalturi, altele decât cele specificate la 17 03 01 | MNH |
| 17 03 03* | gudron de huilă și produse gudronate | AH |

17 03 01*

asfalturi cu conținut de gudron de huilă

MH

17 03 02

asfalturi, altele decât cele specificate la 17 03 01

MNH

17 03 03*

gudron de huilă și produse gudronate

AH

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor
   (27)

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

27

Pericolele potențiale ale deșeurilor cu conținut de gudron de huilă depind de concentrația de HAP, despre care se știe că au efecte cancerigene (mari în cazul gudronului de huilă și relativ mici în cazul bitumului). A se consulta deci și secțiunea 1.4.1.

Există teste-indicator care identifică dacă deșeul cu conținut de gudron de huilă prezintă concentrații semnificative de componente HAP. Testele vor indica prezența HAP, dar nu vor efectua o măsurare. În Ghidul OVAM se oferă câteva exemple:

nu

| — | utilizarea unui marker pentru HAP, în combinație cu utilizarea unei lămpi cu UV; |
| --- | --- |

—

utilizarea unui marker pentru HAP, în combinație cu utilizarea unei lămpi cu UV;

| — | aplicarea de vopsea albă prin pulverizare; |
| --- | --- |

—

aplicarea de vopsea albă prin pulverizare;

| — | adăugarea unei picături de clorură de metilen. |
| --- | --- |

—

adăugarea unei picături de clorură de metilen.

Atunci când în urma efectuării oricăruia dintre aceste teste se obține un rezultat pozitiv, se presupune că materialul conține gudron și, prin urmare, este periculos, cu excepția cazului în care deținătorul fluxului de deșeuri poate demonstra că HAP sunt prezente într-o concentrație sub limitele prevăzute în anexa III la DCD, astfel încât fluxul de deșeuri poate fi clasificat ca nepericulos. Însă clasificarea ca (ne)periculos nu trebuie să se efectueze în exclusivitate pe baza prezenței HAP, ci ar trebui să țină seama de toate substanțele prezente în fluxul de deșeuri.

Gudronul de huilă și distilatele acestuia (de exemplu, uleiurile de gudron) pot prezenta proprietăți cancerigene. În cazul în care concentrația acestor materiale este mai mare sau egală cu 0,1 %, deșeul va prezenta proprietatea periculoasă HP 7 „cancerigen” (cf. secțiunea 3.7).

De obicei, determinarea conținutului de gudron de huilă nu se face în cursul testării deșeului. Rețineți că tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP utilizează benzo(a)pirenul drept compus marker pentru cancerigenitate în cazul anumitor poziții referitoare la gudronul de huilă, în care concentrația benzo(a)pirenului este mai mare sau egală cu 50 ppm (mg/kg).

Orice eșantionare de beton asfaltic ar trebui să asigure faptul că straturile cu diferite concentrații de benzo(a)piren sunt evaluate în mod adecvat și reprezentativ (28).

28

1.4.6.   Metale și aliaje

Metale și aliaje

Următorul exemplu oferă o îndrumare generală privind clasificarea deșeurilor cu conținut de metale și aliaje.

Originea principală

Originea principală

Deșeurile metalice provin din diferite sectoare, cum ar fi DEEE, VSU, construcții și demolări, precum și din mai multe utilizări industriale.

Rubrici aplicabile din LD

Rubrici aplicabile din LD

Deși rubricile 17 04 01-17 04 09* se referă în mod specific la metale separate, doar deșeurile provenite din construcții și demolări ar trebui să corespundă acestor rubrici. Atât timp cât deșeurile respective nu sunt contaminate cu nicio substanță periculoasă (contaminare externă, de exemplu, vopsea) care nu este asociată metalului sau aliajului în sine, rubricile MNH 17 04 01-17 04 07 pot fi atribuite conform conținutului de metale din deșeu. În caz contrar, se aplică rubrica în oglindă pentru deșeuri periculoase 17 04 09*.

Dacă deșeul respectiv nu provine din construcții sau din demolări, sunt aplicabile alte capitole din LD, de exemplu în cazul deșeurilor metalice rezultate din tratarea suprafețelor se aplică secțiunea 12 01 (deșeuri rezultate din modelarea și tratarea mecanică și fizică a suprafețelor metalelor și materialelor plastice).

În toate cazurile, deșeurile trebuie încadrate în rubrica cea mai adecvată din LD, în conformitate cu ordinea de prioritate prezentată în secțiunea 1.2.

În consecință, deșeurilor metalice din instalațiile de tratare a reziduurilor nu li se pot atribui rubricile de la capitolul 17 din LD, dar li se pot atribui următoarele exemple de rubrici, printre altele:

| 19 10 | deșeuri provenite din sfărâmarea deșeurilor cu conținut de metale | |
| --- | --- | --- |
| 19 10 01 | deșeuri de fier și oțel | ANH |
| 19 10 02 | deșeuri neferoase | ANH |
| 19 10 05* | alte fracții cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 12 | deșeuri provenite din tratarea mecanică a deșeurilor (de exemplu, sortare, sfărâmare, compactare, peletizare), nespecificate în altă parte | |
| 19 12 02 | metale feroase | ANH |
| 19 12 03 | metale neferoase | ANH |
| 19 12 11* | alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase | MH |

19 10

deșeuri provenite din sfărâmarea deșeurilor cu conținut de metale

19 10 01

deșeuri de fier și oțel

ANH

19 10 02

deșeuri neferoase

ANH

19 10 05*

alte fracții cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 12

deșeuri provenite din tratarea mecanică a deșeurilor (de exemplu, sortare, sfărâmare, compactare, peletizare), nespecificate în altă parte

19 12 02

metale feroase

ANH

19 12 03

metale neferoase

ANH

19 12 11*

alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase

MH

În plus, există rubrici nepericuloase specifice pentru metale în capitolele 15 (deșeuri de ambalaje) și 20 (deșeuri municipale) din LD.

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

În LD, aliajele de metale pure sunt exceptate în mod specific de la clasificarea ca periculoase:

„Limitele de concentrație definite în anexa III la Directiva 2008/98/CE nu se aplică aliajelor de metale pure în forma lor masivă (necontaminate cu substanțe periculoase). Aliajele din deșeuri care sunt considerate deșeuri periculoase sunt enumerate în mod expres în această listă și sunt marcate cu un asterisc (*).”

În plus, trebuie să se acorde o atenție deosebită pentru evitarea clasificării eronate a deșeurilor metalice ca deșeuri. Regulamentul (UE) nr. 333/2011 al Consiliului stabilește criterii de determinare a condițiilor în care anumite tipuri de deșeuri metalice (deșeuri de fier, oțel și aluminiu) nu mai constituie deșeuri. Există o legislație similară pentru deșeurile din cupru [Regulamentul (UE) nr. 715/2013 al Comisiei]. Operatorii pot decide voluntar dacă utilizează acest stadiu de încetare a statutului de deșeu pentru deșeurile metalice care îndeplinesc criteriile respective. În cazul în care le îndeplinesc, metalele/aliajele nu pot fi considerate deșeu conform definiției din DCD, iar clasificarea conform prezentului ghid tehnic orientativ nu este aplicabilă.

În cazul metalelor masive, este puțin probabil ca rubricile periculoase să fie utilizate, cu excepția cazului în care există o indicii temeinice cu privire la faptul că, în timpul procesului de tratare, fracțiile metalice au fost contaminate cu substanțe nemetalice periculoase într-o asemenea măsură încât deșeul prezintă proprietăți periculoase.

Ar trebui să fie tratate ca periculoase numai aliajele în formă masivă care sunt menționate în mod specific ca periculoase sau contaminate cu substanțe nemetalice periculoase. Conform Ghidului din Regatul Unit, singurul „aliaj” menționat în mod specific în LD și căruia îi corespunde o rubrică AH este:

| 18 01 10* | deșeuri de amalgam de la tratamentele stomatologice | AH |
| --- | --- | --- |

18 01 10*

deșeuri de amalgam de la tratamentele stomatologice

AH

Rețineți că diagramele privind evaluarea proprietăților periculoase, astfel cum sunt prezentate în anexa 3, nu reamintesc în mod specific faptul că limitele de concentrație definite în anexa III la DCD nu se aplică aliajelor de metale pure în formă masivă.

1.4.7.   Peroxizi organici

Peroxizi organici

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor cu conținut de peroxizi organici.

Informații generale

Informații generale

Regulamentul CLP definește peroxizii organici în secțiunea 2.15 din anexa I:

„Peroxid organic înseamnă o substanță organică lichidă sau solidă care conține structura bivalentă «-O-O-» și poate fi considerată ca derivat al peroxidului de hidrogen, în care unul sau ambii atomi de hidrogen au fost înlocuiți cu radicali organici. Termenul peroxid organic include amestecuri (preparate) cu peroxizi organici care conțin cel puțin un peroxid organic. Peroxizii organici sunt substanțe sau amestecuri instabile termic care pot suferi o descompunere exotermă autoaccelerată. În plus, pot prezenta una sau mai multe din proprietățile următoare:

„Peroxid organic înseamnă o substanță organică lichidă sau solidă care conține structura bivalentă «-O-O-» și poate fi considerată ca derivat al peroxidului de hidrogen, în care unul sau ambii atomi de hidrogen au fost înlocuiți cu radicali organici. Termenul peroxid organic include amestecuri (preparate) cu peroxizi organici care conțin cel puțin un peroxid organic. Peroxizii organici sunt substanțe sau amestecuri instabile termic care pot suferi o descompunere exotermă autoaccelerată. În plus, pot prezenta una sau mai multe din proprietățile următoare:

| — | sunt susceptibile de descompunere explozivă; |
| --- | --- |

—

sunt susceptibile de descompunere explozivă;

sunt susceptibile de descompunere explozivă;

| — | ard cu rapiditate; |
| --- | --- |

—

ard cu rapiditate;

ard cu rapiditate;

| — | sunt sensibile la șoc sau fricțiune; |
| --- | --- |

—

sunt sensibile la șoc sau fricțiune;

sunt sensibile la șoc sau fricțiune;

| — | reacționează periculos cu alte substanțe.” |
| --- | --- |

—

reacționează periculos cu alte substanțe.”

reacționează periculos cu alte substanțe.”

Originea principală

Originea principală

Industria materialelor plastice și industria cauciucului sunt utilizatori importanți ai peroxizilor organici. Peroxizii organici și amestecurile care conțin peroxizi organici se utilizează, de exemplu, ca acceleratori, activatori, catalizatori, agenți de reticulare, agenți de polimerizare, întăritori, inițiatori și promotori. Alte aplicații pot fi utilizarea ca agenți de înălbire (de exemplu, înălbirea făinii), ca ingrediente farmaceutice active și ca agenți sinergici de ignifugare.

Rubrici aplicabile din LD

Rubrici aplicabile din LD

Există multe rubrici în care ar putea fi încadrate deșeurile cu conținut de peroxizi organici. În continuare se prezintă o listă neexhaustivă:

| 16 09 03* | peroxizi, de exemplu peroxidul de hidrogen | AH |
| --- | --- | --- |
| 16 09 04* | alte substanțe oxidante nespecificate | AH |

16 09 03*

peroxizi, de exemplu peroxidul de hidrogen

AH

16 09 04*

alte substanțe oxidante nespecificate

AH

Toate rubricile menționate anterior sunt rubrici periculoase absolute, ceea ce înseamnă că nu este necesară o evaluare a proprietăților periculoase pentru a determina dacă deșeul trebuie clasificat ca periculos în cazul în care una dintre aceste rubrici este atribuită deșeurilor cu conținut de peroxizi organici. Cu toate acestea, evaluarea proprietăților periculoase va fi necesară în continuare, de exemplu pentru completarea documentului de însoțire.

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Pentru a lua decizia de încadrare la o rubrică MH sau la o rubrică MNH în domeniul peroxizilor organici, cele mai relevante sunt proprietățile periculoase HP 1 și HP 3.

La determinarea HP 1 „exploziv” (secțiunea 3.1 din anexa 3), trebuie luate în considerare valorile-limită pentru peroxizii organici. Un deșeu cu conținut de peroxizi organici clasificat prin codul pentru clasa frazei de pericol H240 sau H241 trebuie să fie evaluat în ceea ce privește proprietatea periculoasă HP 1, cu excepția cazului în care următoarele afirmații sunt valabile:

| — | nu este prezentă nicio altă substanță periculoasă căreia să îi fie atribuie coduri ale frazelor de pericol menționate în tabelul 8 (a se vedea secțiunea 3.1 din anexa 3) și |
| --- | --- |

—

nu este prezentă nicio altă substanță periculoasă căreia să îi fie atribuie coduri ale frazelor de pericol menționate în tabelul 8 (a se vedea secțiunea 3.1 din anexa 3) și

| — | este îndeplinit unul dintre următoarele criterii:






  — | deșeul conține > 1 % dar ≤ 7 % peroxid de hidrogen, iar conținutul de oxigen disponibil (Oi) al peroxidului (peroxizilor) organic(i) este ≤ 0,5 %; |
| --- | --- | --- |

—

este îndeplinit unul dintre următoarele criterii:

—

deșeul conține > 1 % dar ≤ 7 % peroxid de hidrogen, iar conținutul de oxigen disponibil (Oi) al peroxidului (peroxizilor) organic(i) este ≤ 0,5 %;

i

| — | deșeul conține ≤ 1 % peroxid de hidrogen, iar conținutul de oxigen disponibil (Oi) al peroxidului (peroxizilor) organic(i) este ≤ 1 %. |
| --- | --- |

—

deșeul conține ≤ 1 % peroxid de hidrogen, iar conținutul de oxigen disponibil (Oi) al peroxidului (peroxizilor) organic(i) este ≤ 1 %.

i

Conținutul de oxigen disponibil, Oi (%) pentru orice peroxizi organici dați trebuie să fie calculat conform secțiunii 2.15 din anexa I la Regulamentul CLP:

i

Oi (%) = Σ [16 × (ni × ci / mi)]

i

unde:

| | ni: numărul grupărilor peroxid pe moleculă de peroxid organic i |
| --- | --- |

ni: numărul grupărilor peroxid pe moleculă de peroxid organic i

| | ci: concentrația (% de masă) de peroxid organic i în deșeu |
| --- | --- |

ci: concentrația (% de masă) de peroxid organic i în deșeu

| | mi: masa moleculară a peroxidului organic i, în grame |
| --- | --- |

mi: masa moleculară a peroxidului organic i, în grame

| | „Σ” înseamnă că deșeul conține mai mult de un peroxid organic, iar oxigenul disponibil de la fiecare se însumează. Aceasta include toți peroxizii organici și nu se limitează la cei clasificați ca H240 sau H241. |
| --- | --- |

„Σ” înseamnă că deșeul conține mai mult de un peroxid organic, iar oxigenul disponibil de la fiecare se însumează. Aceasta include toți peroxizii organici și nu se limitează la cei clasificați ca H240 sau H241.

Ghidul din Regatul Unit oferă un exemplu de calcul pentru metil etil peroxid, care este prezentat în cele ce urmează. Un deșeu conține 2,9 % metil etil peroxid (C2H5-O-O-CH3) și 3 % peroxid de hidrogen. Concentrația peroxidului de hidrogen este > 1 % și ≤ 7 % (a se vedea criteriul de mai sus). Metil etil peroxidul are o masă moleculară de 76 g (astfel, „mi” este 76) și prezintă o grupa funcțională peroxi (astfel, „ni” este 1). La aplicarea acestor valori în formula „Oi (%) = Σ [16 × (ni × ci / mi)]” pentru o concentrație („ci”) de 2,9 % în deșeu, metil etil peroxidul are un conținut de oxigen disponibil (Oi) de 0,61 % (16 × 1 × 2,9/76). Aceasta depășește limita de oxigen disponibil de 0,5 % pentru criteriul (i), prin urmare trebuie să îi fie atribuită proprietatea periculoasă HP 1.

2

5

3

i

i

Peroxizii organici trebuie să fie avuți în vedere în mod specific la determinarea HP 3 „inflamabil”. Un deșeu cu conținut de substanțe autoreactive sau de peroxizi organici clasificat ca H240 sau H241 poate prezenta proprietatea periculoasă HP 3 „inflamabil” ca rezultat al evaluării pentru proprietatea periculoasă HP 1 „exploziv”, clasificând deșeul în ansamblu ca H242. Pentru mai multe informații, consultați secțiunea 3.3.

Orientări suplimentare privind peroxizii organici conform Regulamentului CLP se găsesc direct în Regulamentul CLP sau în ghidul tehnic orientativ corespunzător (numit în continuare „Ghidul CLP al ECHA”) (29).

29

1.4.8.   Deșeuri de cauciuc

Deșeuri de cauciuc

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor de cauciuc.

Informații generale

Informații generale

Deșeurile de cauciuc sunt, în principal, produse aflate la sfârșitul ciclului de viață rezultate din utilizarea anvelopelor și a produselor de cauciuc de uz general.

Originea principală

Originea principală

Producția anuală de anvelope și de produse de cauciuc de uz general în 2013 a fost de ~ 4,67 milioane de tone și respectiv ~ 2,57 milioane de tone. Din anvelope și din produsele de cauciuc de uz general rezultă cantități relevante de deșeuri de cauciuc. În 2012, cantitatea de anvelope scoase din uz a fost de 2 765 kt. Nu sunt disponibile informații specifice pentru produsele de cauciuc de uz general (30).

30

Rubrici aplicabile din LD

Rubrici aplicabile din LD

În continuare se prezintă o listă neexhaustivă a principalelor rubrici aplicabile pentru deșeurile care conțin cauciuc și pentru deșeurile de anvelope (precum și alte deșeuri organice):

| 16 01 03 | anvelope scoase din uz | ANH |
| --- | --- | --- |
| 16 03 05* | deșeuri organice cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 16 03 06 | deșeuri organice, altele decât cele specificate la 16 03 05 | MNH |
| 19 12 04 | materiale plastice și de cauciuc | ANH |

16 01 03

anvelope scoase din uz

ANH

16 03 05*

deșeuri organice cu conținut de substanțe periculoase

MH

16 03 06

deșeuri organice, altele decât cele specificate la 16 03 05

MNH

19 12 04

materiale plastice și de cauciuc

ANH

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Majorității deșeurilor de cauciuc li se atribuie rubrici ANH. Codul pentru deșeuri 16 03 06 este o rubrică MNH corespunzătoare rubricii MH 16 03 05* (deșeuri organice cu conținut de substanțe periculoase) de la capitolul 16 (deșeuri nespecificate în altă parte în listă), secțiunea 16 03 (loturi declasate și produse nefolosite). Această rubrică periculoasă poate fi utilizată pentru produsele din cauciuc cu uleiuri sau solvenți neutilizate sau pentru loturile de cauciuc declasate care sunt contaminate, de exemplu cu uleiuri sau solvenți. În ultimă instanță, deșeurilor din cauciuc care provin de la FFDU a materialelor plastice, a cauciucului și a fibrelor sintetice li se poate atribui codul pentru deșeuri 07 02 99.

1.4.9.   Deșeuri de materiale plastice

Deșeuri de materiale plastice

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor de materiale plastice.

Informații generale

Informații generale

Un material plastic este un solid organic, compus în principal dintr-un amestec de polimer sau combinație de polimeri cu masă moleculară mare cu alte substanțe, cum ar fi aditivi, stabilizatori, materiale de umplere etc. Polimerul este un lanț format din mai multe unități moleculare repetitive de monomer. Monomerii materialelor plastice sunt compuși organici naturali sau sintetici. Termenul „rășină” se utilizează uneori ca sinonim pentru un polimer comercial (31).

31

Originea principală

Originea principală

UE este unul dintre principalii actori la nivel mondial în producția de mase plastice, iar în 2012 a produs aproximativ 57 de milioane de tone de materiale plastice. În 2012, cererea prelucrătorilor din UE a fost de aproximativ 46 de milioane de tone, iar cantitatea de deșeuri de materiale plastice după consum a fost de aproximativ 25 de milioane de tone (32).

32

Deșeurile de materiale plastice rezultă din produsele din material plastic aflate la sfârșitul ciclului de viață provenite din aplicații industriale și gospodărești. Generarea de deșeuri de material plastic după utilizare este dominată de deșeurile de ambalaje de materiale plastice. Alte sectoare relevante sunt, în special, următoarele: clădiri și construcții, autovehicule, DEEE și agricultură (33).

33

Rubrici aplicabile din LD

Rubrici aplicabile din LD

În continuare se prezintă o listă neexhaustivă a principalelor rubrici aplicabile pentru deșeurile care conțin materiale plastice:

Ambalaje de materiale plastice

Ambalaje de materiale plastice

| 15 01 02 | ambalaje de materiale plastice | MNH |
| --- | --- | --- |
| 15 01 05 | ambalaje de materiale compozite | MNH |
| 15 01 06 | ambalaje amestecate | MNH |
| 15 01 10* | ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase | MH |

15 01 02

ambalaje de materiale plastice

MNH

15 01 05

ambalaje de materiale compozite

MNH

15 01 06

ambalaje amestecate

MNH

15 01 10*

ambalaje care conțin reziduuri de substanțe periculoase sau sunt contaminate cu substanțe periculoase

MH

Deșeuri de materiale plastice de la construcții și demolări

Deșeuri de materiale plastice de la construcții și demolări

| 17 02 03 | materiale plastice | MNH |
| --- | --- | --- |
| 17 02 04* | sticlă, materiale plastice și lemn cu conținut de sau contaminate cu substanțe periculoase | MH |

17 02 03

materiale plastice

MNH

17 02 04*

sticlă, materiale plastice și lemn cu conținut de sau contaminate cu substanțe periculoase

MH

Rubrici care (pot) conțin(e) materiale plastice, dar care nu menționează explicit materialele plastice, cum ar fi:

| 17 04 10* | cabluri cu conținut de ulei, gudron și alte substanțe periculoase | MH |
| --- | --- | --- |
| 17 04 11 | cabluri, altele decât cele specificate la 17 04 10 | MNH |
| 17 06 03* | alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 06 04 | materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03 | MNH |
| 17 09 03* | alte deșeuri de la construcții și demolări (inclusiv amestecuri de deșeuri) cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 17 09 04 | deșeuri amestecate de la construcții și demolări, altele decât cele specificate la 17 09 01, 17 09 02 și 17 09 03 | MNH |

17 04 10*

cabluri cu conținut de ulei, gudron și alte substanțe periculoase

MH

17 04 11

cabluri, altele decât cele specificate la 17 04 10

MNH

17 06 03*

alte materiale izolante constând din sau cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 06 04

materiale izolante, altele decât cele specificate la 17 06 01 și 17 06 03

MNH

17 09 03*

alte deșeuri de la construcții și demolări (inclusiv amestecuri de deșeuri) cu conținut de substanțe periculoase

MH

17 09 04

deșeuri amestecate de la construcții și demolări, altele decât cele specificate la 17 09 01, 17 09 02 și 17 09 03

MNH

Deșeuri de materiale plastice din aplicații pentru autovehicule

Deșeuri de materiale plastice din aplicații pentru autovehicule

| 16 01 19 | materiale plastice | ANH |
| --- | --- | --- |
| 19 10 03* | fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 10 04 | fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03 | MNH |

16 01 19

materiale plastice

ANH

19 10 03*

fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 10 04

fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03

MNH

Materiale plastice din DEEE

Materiale plastice din DEEE

| 19 12 04 | materiale plastice și de cauciuc | ANH |
| --- | --- | --- |

19 12 04

materiale plastice și de cauciuc

ANH

Rubrici care (pot) conțin(e) materiale plastice, dar care nu menționează explicit materialele plastice, cum ar fi:

| 16 02 15* | componente periculoase demontate din echipamente casate | |
| --- | --- | --- |
| 16 02 16 | componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15 | |
| 19 10 03* | fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 10 04 | fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03 | MNH |
| 19 10 05* | alte fracții cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 10 06 | alte fracții decât cele specificate la 19 10 05 | MNH |
| 19 12 11* | alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 19 12 04 | materiale plastice și de cauciuc | MNH |
| 19 12 12 | alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) de la tratarea mecanică a deșeurilor, altele decât cele specificate la 19 12 11 | MNH |

16 02 15*

componente periculoase demontate din echipamente casate

16 02 16

componente demontate din echipamente casate, altele decât cele specificate la 16 02 15

19 10 03*

fracții de șpan ușor și praf cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 10 04

fracții de șpan ușor și praf, altele decât cele specificate la 19 10 03

MNH

19 10 05*

alte fracții cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 10 06

alte fracții decât cele specificate la 19 10 05

MNH

19 12 11*

alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) rezultate din tratarea mecanică a deșeurilor cu conținut de substanțe periculoase

MH

19 12 04

materiale plastice și de cauciuc

MNH

19 12 12

alte deșeuri (inclusiv amestecuri de materiale) de la tratarea mecanică a deșeurilor, altele decât cele specificate la 19 12 11

MNH

Agricultură

Agricultură

| 02 01 04 | deșeuri de materiale plastice (cu excepția ambalajelor) | ANH |
| --- | --- | --- |

02 01 04

deșeuri de materiale plastice (cu excepția ambalajelor)

ANH

Pe lângă sectoarele menționate anterior, alte rubrici pentru materiale plastice se găsesc în diferite capitole ale LD. Exemple în acest sens sunt:

| 07 02 13 | deșeuri de materiale plastice | ANH |
| --- | --- | --- |
| 07 02 16* | deșeuri cu conținut de siliconi periculoși | MH |
| 07 02 17 | deșeuri cu conținut de siliconi, altele decât cele specificate la 07 02 16 | MNH |
| 12 01 05 | pilitură și șpan de materiale plastice | ANH |
| 12 01 16* | deșeuri de material de sablare, cu conținut de substanțe periculoase | MH |
| 12 01 17 | deșeuri de material de sablare, altele decât cele specificate la 12 01 16 | MNH |
| 20 01 39 | materiale plastice | ANH |

07 02 13

deșeuri de materiale plastice

ANH

07 02 16*

deșeuri cu conținut de siliconi periculoși

MH

07 02 17

deșeuri cu conținut de siliconi, altele decât cele specificate la 07 02 16

MNH

12 01 05

pilitură și șpan de materiale plastice

ANH

12 01 16*

deșeuri de material de sablare, cu conținut de substanțe periculoase

MH

12 01 17

deșeuri de material de sablare, altele decât cele specificate la 12 01 16

MNH

20 01 39

materiale plastice

ANH

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

De obicei, materialele plastice nu conțin în matricea materialului doar polimeri de materiale plastice, ci și o varietate de diferiți aditivi pentru îmbunătățirea performanței și a utilizării sau a proprietăților de prelucrare ale produsului finit. Aditivii sunt un grup diferit de substanțe chimice speciale, care fie sunt încorporați în matricea materialului plastic anterior sau în timpul prelucrării, fie sunt aplicați pe suprafața produselor finite după prelucrare (34).

34

Un anumit deșeu de material plastic căruia i se poate atribui o rubrică în oglindă poate fi periculos fie din cauza aditivilor pe care îi conține, fie din cauza contaminării sale cu substanțe periculoase, de exemplu uleiuri sau solvenți.

În mod obișnuit, aditivii relevanți din deșeurile de materiale plastice sunt, de exemplu, stabilizatori sau pigmenți (de exemplu, compuși de cadmiu, crom, plumb sau staniu, bisfenol A, compuși ai nonilfenolului), agenți de ignifugare (PCCS, PCCM, PBDE, HBCD etc.), plastifianți (ftalați, PCCS, PCCM etc.) și o gamă variată de alți aditivi care pot fi incluși în conținut (35).

35

În ceea ce privește codul pentru deșeuri 15 01 10*, rețineți că acestea pot fi periculoase din cauză că: 1. ambalajul este periculos atunci când conține reziduuri de substanțe periculoase (de obicei, nu din plastic); SAU din cauză că 2. materialul plastic în sine (din care este fabricat ambalajul) conține substanțe periculoase (a se vedea și exemplul privind deșeurile de ambalaje de la secțiunea 1.3.1 de mai sus).

1.4.10.   Deșeuri POP

Deșeuri POP

Următorul exemplu oferă orientări generale privind clasificarea deșeurilor cu conținut de POP.

Informații generale

Informații generale

Poluanții organici persistenți (POP) sunt substanțe chimice organice. Aceștia prezintă o combinație specifică de proprietăți fizice și chimice, cum ar fi aceea că odată eliberați în mediu persistă perioade îndelungate de timp, capătă o răspândire considerabilă în mediu, se acumulează în țesutul adipos al organismelor vii, inclusiv la om, și sunt toxice atât pentru om, cât și pentru fauna sălbatică.

Originea principală

Originea principală

POP sunt un grup de substanțe sau grupe de substanțe diferite cu origini diferite. Multe POP sunt sau au fost pesticide sau substanțe chimice produse în mod intenționat, care au fost utilizate pentru diferitele aplicații tehnice sau agricole. Alte POP sunt produse accidental ca subproduse, de exemplu în cursul proceselor de fabricație sau de incinerare.

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Aspecte care trebuie avute în vedere la clasificarea deșeurilor

Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți și Protocolul la Convenția regională CEE-ONU privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi (CLRTAP) sunt instrumente internaționale ale căror liste de substanțe POP sunt modificate continuu. De îndată ce noile substanțe/grupe de substanțe sunt clasificate în Convenție ca POP, acestea sunt incluse ulterior în Regulamentul POP.

Dispozițiile specifice pentru POP privind deșeurile se stabilesc în temeiul Regulamentului POP menționat anterior. În conformitate cu articolul 7, deșeurile formate din POP, care conțin sau sunt contaminate cu acestea peste valorile-limită specifice [limita de concentrație menționată la articolul 7 alineatul (4) litera (a) – așa-numita „valoare-limită pentru un conținut de POP redus”] trebuie eliminate sau recuperate, fără întârzieri nejustificate și în conformitate cu dispozițiile prevăzute în Regulamentul POP, într-un mod care să asigure distrugerea sau transformarea ireversibilă a conținutului de POP, astfel încât deșeurile rămase și eliberările să nu prezinte caracteristici ale POP. Operațiunile de eliminare sau de valorificare care pot duce la recuperarea, reciclarea, regenerarea sau reutilizarea POP sunt interzise.

Conform LD, în cazul rubricilor în oglindă se aplică următoarele:

„Deșeurile care conțin dibenzo-p-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF), DDT [1,1,1-tricloro-2,2′-bis(p-clorofenil)etan], clordan, hexaclorciclohexani (inclusiv lindan), dieldrin, endrin, heptaclor, hexaclorbenzen, clordecon, aldrin, pentaclorbenzen, mirex, toxafen, hexabromdifenil și/sau PCB care depășesc limitele de concentrație indicate în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului se clasifică drept deșeuri periculoase.”

Astfel, deșeurile cu conținut de POP menționate în LD (punctul 2 a treia liniuță), POP în concentrații care depășesc valorile-limită stabilite în Regulamentul POP (cf. tabelul 7) se clasifică drept periculoase. Pentru deșeurile care conțin alte POP, periculozitatea ar trebui evaluată prin aplicarea limitelor de concentrație incluse în anexa III la DCD.

Tabelul 7

Tabelul 7

Valori-limită stabilite în Regulamentul POP pentru POP-urile care sunt menționate în LD

Valori-limită stabilite în Regulamentul POP pentru POP-urile care sunt menționate în LD

| Substanță | Nr. CAS | Nr. CE | Concentrația-limită menționată la articolul 7 alineatul (4) litera (a) |
| --- | --- | --- | --- |
| dibenzo-p-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF) | | | 15 μg/kg (36) |
| DDT [1,1,1-triclor-2,2-bis(4-clorfenil)etan] | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |
| clordan | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |
| hexaclorciclohexani, inclusiv lindan | 58-89-9 | 210-168-9 | 50 mg/kg |
| 319-84-6 | 200-401-2 |
| 319-85-7 | 206-270-8 |
| 608-73-1 | 206-271-3 |
| dieldrin | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |
| endrin | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |
| heptaclor | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |
| hexaclorbenzen | 118-74-1 | 200-273-9 | 50 mg/kg |
| clordecon | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |
| aldrin | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |
| pentaclorobenzen | 608-93-5 | 210-172-5 | 50 mg/kg |
| bifenili policlorurați (PCB) | 1336-36-3 și altele | 215-648-1 | 50 mg/kg (37) |
| mirex | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |
| toxafen | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |
| hexabromobifenil | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |

Substanță

Nr. CAS

Nr. CE

Concentrația-limită menționată la articolul 7 alineatul (4) litera (a)

dibenzo-p-dioxine policlorurate și dibenzofurani policlorurați (PCDD/PCDF)

15 μg/kg (36)

36

DDT [1,1,1-triclor-2,2-bis(4-clorfenil)etan]

50-29-3

200-024-3

50 mg/kg

clordan

57-74-9

200-349-0

50 mg/kg

hexaclorciclohexani, inclusiv lindan

58-89-9

210-168-9

50 mg/kg

319-84-6

200-401-2

319-85-7

206-270-8

608-73-1

206-271-3

dieldrin

60-57-1

200-484-5

50 mg/kg

endrin

72-20-8

200-775-7

50 mg/kg

heptaclor

76-44-8

200-962-3

50 mg/kg

hexaclorbenzen

118-74-1

200-273-9

50 mg/kg

clordecon

143-50-0

205-601-3

50 mg/kg

aldrin

309-00-2

206-215-8

50 mg/kg

pentaclorobenzen

608-93-5

210-172-5

50 mg/kg

bifenili policlorurați (PCB)

1336-36-3 și altele

215-648-1

50 mg/kg (37)

37

mirex

2385-85-5

219-196-6

50 mg/kg

toxafen

8001-35-2

232-283-3

50 mg/kg

hexabromobifenil

36355-01-8

252-994-2

50 mg/kg

Deșeurile care intră sub incidența obligațiilor de la articolul 7 din Regulamentul POP, întrucât conțin POP în concentrații care depășesc valoarea-limită pentru un conținut de POP redus, nu sunt în mod necesar deșeuri periculoase. De exemplu, un deșeu cu conținut de pentaBDE (utilizare istorică principală în spumele poliuretanice flexibile pentru autovehicule și tapițerie) într-o concentrație de 5 % ar trebui tratat conform articolului 7 din Regulamentul POP (limita de concentrație pentru suma POP-BDE este de 0,1 %), dar nu este un deșeu periculos (valoarea-limită pentru pentaBDE este de 10 %). Rețineți că toate obligațiile pentru producătorii sau deținătorii de deșeuri care derivă din Regulamentul POP trebuie să fie îndeplinite indiferent dacă rezultatul clasificării deșeului conform listei europene a deșeurilor determină considerarea sa ca periculos sau nepericulos.

Rețineți că pentru deșeurile clasificate ca periculoase doar pe baza conținutului de POP poate fi dificil de completat documentul de însoțire, întrucât de obicei proprietățile periculoase de la HP 1 la HP 15 trebuie să fie înregistrate și raportate.

---

(1)  A se vedea, de exemplu, rubricile marcate în tabel cu A, B și C. În cazul rubricilor marcate cu „A”, interpretarea din Ghidul BMU diferă de interpretarea prezentată mai sus – a se vedea http://www.bmub.bund.de/fileadmin/bmu-import/files/abfallwirtschaft/downloads/application/pdf/avv_erlaeuterungen.pdf În cazul rubricilor marcate cu „B”, interpretarea din Ghidul din Regatul Unit diferă de interpretarea prezentată mai sus – a se vedea https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance În cazul rubricilor marcate cu „C”: rubricile cu coduri de tip „xx xx 99” sunt considerate în unele state membre ca rubrici în oglindă pentru deșeuri nepericuloase (MNH) – a se vedea documentul Classification réglementaire des déchets – Guide d'application pour la caractérisation en dangerosité, disponibil la adresa http://www.ineris.fr/centredoc/rapport-drc-15-149793-06416a-guidehp-vf2-1456135314.pdf

1

Classification réglementaire des déchets – Guide d'application pour la caractérisation en dangerosité,

(2)  Rubrică introdusă de Decizia 2014/955/UE.

2

(3)  Rubrică introdusă de Decizia 2014/955/UE.

3

(4)  Rubrică introdusă de Decizia 2014/955/UE.

4

(5)  Rubrică introdusă de Decizia 2014/955/UE a Comisiei.

5

| (#) | Componentele periculoase provenite din echipamentele electrice și electronice pot include acumulatori și baterii, conform mențiunii de la secțiunea 16 06, fiind marcate ca periculoase; comutatoarele cu mercur, sticla de la tuburile catodice și alte tipuri de sticlă activată etc. |
| --- | --- |

(#)

Componentele periculoase provenite din echipamentele electrice și electronice pot include acumulatori și baterii, conform mențiunii de la secțiunea 16 06, fiind marcate ca periculoase; comutatoarele cu mercur, sticla de la tuburile catodice și alte tipuri de sticlă activată etc.

(6)  DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3, document elaborat de Agenția pentru Resurse Naturale din Țara Galilor, de Agenția pentru Protecția Mediului din Scoția (SEPA), Agenția pentru Mediu din Irlanda de Nord (NIEA) și de Agenția pentru Mediu din Regatul Unit, disponibil la adresa: https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance

6

DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st

(7)  Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia.

7

Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding

(8)  Pe baza documentului elaborat de Agenția pentru Resurse Naturale din Țara Galilor, de Agenția pentru Protecția Mediului din Scoția (SEPA), de Agenția pentru Mediu din Irlanda de Nord (NIEA) și de Agenția pentru Mediu din Regatul Unit (2015): DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3, disponibil la adresa: https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance, denumit în prezentul document „Ghidul din Regatul Unit”.

8

DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st

(9)  Informații suplimentare privind etapele de tratare și fracțiunile rezultate în urma tratării sunt disponibile în documentul elaborat de Ministerul Mediului și Transporturilor din Baden-Wuerttemberg (2003): Handbook „How to apply the European Waste List 2001/118/EC”, Stuttgart, Germania, publicat la adresa: http://abag-itm.de/fileadmin/Dateien/ABAG/Informationsschriften/Band_B/Band_B_englisch.pdf

9

Handbook „How to apply the European Waste List 2001/118/EC”

(10)  Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia, denumit în prezentul document „Ghidul OVAM”.

10

Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding

(11)  Informații preluate de pe site-ul web al Agenției pentru Protecția Mediului din SUA (2008): Polycyclic Aromatic Hydrocarbons (PAHs), disponibile la adresa: http://www.epa.gov/osw/hazard/wastemin/minimize/factshts/pahs.pdf.

11

Polycyclic Aromatic Hydrocarbons (PAHs)

(12)  Agenția Europeană de Mediu (AEM) – Environmental Terminology and Discovery Service (ETSA) (2015), document disponibil la adresa: http://glossary.eea.europa.eu/, accesare la 4.7.2015.

12

Environmental Terminology and Discovery Service

(13)  A se vedea nota de subsol 12.

13

(14)  A se vedea nota de subsol 11.

14

(15)  Agenția pentru substanțe toxice și registrul bolilor (ATSDR), Departamentul pentru sănătate și servicii umane din SUA (2014): BTEX – Benzene, Toluene, Ethylbenzene and Xylenes, document disponibil la adresa: http://www.odh.ohio.gov/~/media/ODH/ASSETS/Files/eh/HAS/btex.ashx

15

BTEX – Benzene, Toluene, Ethylbenzene and Xylenes

(16)  A se vedea nota de subsol 12.

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 1005/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (JO L 286, 31.10.2009, p. 1).

17

(18)  A se vedea documentul publicat de Agenția Europeană de Mediu (2014): Ozone-depleting substances 2013 – Aggregated data reported by companies on the import, export, production, destruction and feedstock and process agent use of ozone-depleting substances in the European Union, disponibil la adresa: http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013

18

Ozone-depleting substances 2013 – Aggregated data reported by companies on the import, export, production, destruction and feedstock and process agent use of ozone-depleting substances in the European Union

(19)  Directiva 67/548/CEE a Consiliului din 27 iunie 1967 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea substanțelor periculoase (JO 196, 16.8.1967, p. 1).

19

(20)  Directiva 1999/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 mai 1999 privind apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre referitoare la clasificarea, ambalarea și etichetarea preparatelor periculoase (JO L 200, 30.7.1999, p. 1).

20

(21)  Ghidul OVAM.

21

(22)  Aceste activități sunt interzise în Europa. Prin urmare, această rubrică nu mai este foarte relevantă pentru clasificarea deșeurilor.

22

(23)  Agenția Europeană de Mediu (AEM) - Environmental Terminology and Discovery Service (SDTM) (2015), document disponibil la adresa: http://glossary.eea.europa.eu/, accesare la 4 iulie 2015.

23

- Environmental Terminology and Discovery Service

(24)  A se vedea nota de subsol 21.

24

(25)  Asphalt Insitute and Eurobitume (2015): The Bitumen Industry – A Global Perspective, document disponibil la adresa: http://eurobitume.eu/pdf/The_bitumen_industry/The_bitumen_Industry.html

25

The Bitumen Industry – A Global Perspective

(26)  A se vedea nota de subsol 25.

26

(27)  Informațiile din prezenta secțiune au fost extrase, printre altele, din lucrarea elaborată de David O'Farrell, Cumbria County Council (2011): Dealing with tar bound arisings, disponibilă la adresa: http://www.soci.org/~/media/Files/Conference%20Downloads/2011/Recycling%20and%20Re%20using%20Asphalt%20Mar%2011/David_OFarrell_Presentation.ashx

27

Dealing with tar bound arisings

(28)  Pe baza Ghidului din Regatul Unit.

28

(29)  Metodele specifice de testare sunt menționate în Regulamentul CLP (seriile de teste de la A la H, astfel cum sunt descrise în Recomandările ONU privind transportul substanțelor periculoase, Manualul de teste și criterii, partea a II-a). Informații mai detaliate se găsesc în Ghidul privind aplicarea criteriilor CLP, versiunea cea mai recentă (iulie 2017) fiind disponibilă la adresa: https://echa.europa.eu/documents/10162/23036412/clp_en.pdf/58b5dc6d-ac2a-4910-9702-e9e1f5051cc5

29

Ghidul privind aplicarea criteriilor CLP

(30)  Informații preluate de la industria europeană de anvelope și cauciuc (2014).

30

(31)  Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare (2014): End of waste criteria for waste plastics for conversion. Technical proposal. Final draft report, DG JRC, IPTS, Sevilla, Spania.

31

End of waste criteria for waste plastics for conversion. Technical proposal. Final draft report

(32)  Plastic Europe (2013): Plastics the facts 2013. An analysis of European latest plastics production, demand and waste data.

32

Plastics the facts 2013. An analysis of European latest plastics production, demand and waste data

(33)  A se vedea nota de subsol 32.

33

(34)  Jan J. C. Bart (2005): Additives in Polymers: Industrial Analysis and Applications, Wiley.

34

Industrial Analysis and Applications

(35)  Pentru detalii, a se vedea Comisia Europeană Study to assess possibility of granting a derogation given to specific types of plastic and rubber waste in the EU waste list, studiu realizat de BIPRO, 2015.

35

Study to assess possibility of granting a derogation given to specific types of plastic and rubber waste in the EU waste list

(36)  Limita se calculează în PCDD și PCDF, în conformitate cu factorii de echivalență toxică (TEF), astfel cum sunt precizați în Regulamentul (CE) nr. 850/2004.

36

(37)  Acolo unde este cazul, ar trebui aplicată metoda de calcul stabilită în standardele europene EN 12766-1 și EN 12766-2.

37

---

ANEXA 2

Surse de date și bază de informații privind substanțele periculoase

După ce s-a analizat ce substanțe sunt prezente în deșeul în cauză, trebuie să se analizeze dacă substanțele identificate sunt periculoase și să se verifice modul în care se stabilește clasificarea chimică a acestora. Anexa 2 oferă orientări atât pentru a analiza dacă substanțele identificate sunt periculoase, cât și pentru clasificarea lor. Aceasta descrie în continuare sursele de date, oferind informații relevante în acest scop. Sursele de date importante sunt prezentate în figura 5. Se face trimitere la capitolul respectiv din prezentul document (caseta gri) și la sursa oficială (caseta albastră). Explicații suplimentare privind sursele de date, inclusiv informații privind ordinea lor de prioritate, sunt prezentate în paragrafele de mai jos.

Image

2.1.   
  Clasificarea substanțelor ca periculoase conform Regulamentului CLP

În numeroase cazuri, criteriul decisiv pentru atribuirea rubricilor MH sau MNH este prezența „substanțelor periculoase” în conformitate cu criteriile HP și cu pragurile aferente prevăzute în anexa III la DCD (consultați în detaliu anexa 3 la prezentul document). Regulamentul CLP al UE stabilește criteriile de evaluare a pericolelor fizice, a pericolelor pentru sănătatea umană și a pericolelor pentru mediu pe care le prezintă substanțele. O substanță periculoasă este o substanță căreia îi corespunde un cod al frazei de pericol atunci când este clasificată pe baza Regulamentului CLP. Informațiile privind codurile frazelor de pericol care corespund substanțelor pot fi obținute din clasificările armonizate, iar atunci când nu sunt disponibile, se pot obține parțial și din autoclasificări (utilizate sub responsabilitatea operatorului și sub rezerva examinării de către autoritățile competente, având în vedere faptul că autoclasificările nu sunt armonizate), astfel cum se descrie în următoarele secțiuni.

2.1.1.   Clasificarea armonizată a substanțelor

Unele substanțe sunt clasificate „oficial” printr-o decizie oficială la nivelul UE. Acestea sunt numite „clasificări armonizate” și sunt prevăzute în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP.

O clasificare armonizată oferă informații privind clasificarea chimică și etichetarea unei substanțe:

| Codul frazei de pericol | Codul atribuit clasei și categoriei de pericol. De exemplu, o substanță cancerigenă poate fi clasificată ca „H350” sau „H351”. |
| --- | --- |
| Clasa de pericol | Natura pericolului. De exemplu, o substanță cancerigenă este încadrată în clasa „Carc.” |
| Categoria de pericol | O subcategorie a clasei de pericol, care descrie gravitatea pericolului. De exemplu, o substanță cancerigenă poate fi încadrată în categoria „1A”, „1B” sau „2”. |

Codul frazei de pericol

Codul atribuit clasei și categoriei de pericol. De exemplu, o substanță cancerigenă poate fi clasificată ca „H350” sau „H351”.

Clasa de pericol

Natura pericolului. De exemplu, o substanță cancerigenă este încadrată în clasa „Carc.”

Categoria de pericol

O subcategorie a clasei de pericol, care descrie gravitatea pericolului. De exemplu, o substanță cancerigenă poate fi încadrată în categoria „1A”, „1B” sau „2”.

Clasele și categoriile de pericol prevăzute în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP au prioritate juridică față de alte surse de informații privind respectivele clase și categorii de pericol și trebuie să fie utilizate pentru clasificare. Rețineți că o clasificare armonizată poate fi incompletă atunci când vizează doar clasele și categoriile de pericol menționate. Pentru informații privind terminologia, consultați Ghidul CLP al ECHA.

Tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP se actualizează regulat prin adaptări la progresul tehnic (APT). Acesta conține două tipuri de clasificări armonizate:

| — | clasificări armonizate pentru substanțe specifice (cum ar fi, de exemplu, „cromat de plumb”); și |
| --- | --- |

—

clasificări armonizate pentru substanțe specifice (cum ar fi, de exemplu, „cromat de plumb”); și

| — | clasificări armonizate pentru grupe de substanțe (cum ar fi, de exemplu, „compuși cu plumb”). |
| --- | --- |

—

clasificări armonizate pentru grupe de substanțe (cum ar fi, de exemplu, „compuși cu plumb”).

Clasificările armonizate se găsesc în Inventarul clasificării și etichetării (C & E), gestionat de Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) (cf. secțiunea 2.1.3). În cazul în care există o clasificare armonizată pentru o substanță specifică, aceasta ar trebui să aibă prioritate față de clasificările armonizate pentru grupurile de substanțe.

2.1.2.   Autoclasificările

Producătorii, importatorii și utilizatorii din aval ai substanțelor sunt obligați să realizeze autoclasificări în conformitate cu Regulamentul CLP (astfel cum se prevede în CLP și, în cadrul înregistrării substanțelor, în conformitate cu REACH), stabilite prin aplicarea criteriilor de clasificare din CLP.

Pot exista mai multe clasificări pentru aceeași substanță, din următoarele cauze:

| — | diferențele de compoziție, formă sau stare de agregare a substanței introduse pe piață; |
| --- | --- |

—

diferențele de compoziție, formă sau stare de agregare a substanței introduse pe piață;

| — | informațiile identificate de producător sau de fabricant sunt insuficiente pentru a evalua respectiva clasă sau categorie de pericol [pe care le vor raporta ca „data lacking” (date insuficiente), „inconclusive” (neconcludente) sau „conclusive but not sufficient for classification” (concludente, dar insuficiente pentru clasificare)]; |
| --- | --- |

—

informațiile identificate de producător sau de fabricant sunt insuficiente pentru a evalua respectiva clasă sau categorie de pericol [pe care le vor raporta ca „data lacking” (date insuficiente), „inconclusive” (neconcludente) sau „conclusive but not sufficient for classification” (concludente, dar insuficiente pentru clasificare)];

| — | producătorul, importatorul sau utilizatorul din aval are acces la date diferite sau suplimentare sau a generat astfel de date. |
| --- | --- |

—

producătorul, importatorul sau utilizatorul din aval are acces la date diferite sau suplimentare sau a generat astfel de date.

Autoclasificările pot fi utilizate pentru a identifica ce clase și categorii de pericol au fost deja identificate de alți notificatori, care merg dincolo de clasificarea armonizată, și ar trebui să servească ca bază generală de informații. Se recomandă să se consulte în special autoclasificările cu cel mai mare număr de notificatori. În acest moment se depun eforturi pentru a-i determina pe notificatori să se pună de acord asupra autoclasificărilor. Cu toate acestea, dacă nu este disponibilă o clasificare armonizată și există doar autoclasificări pentru substanțele vizate, deținătorul de deșeuri ar trebui să facă tot posibilul pentru a atribui o clasificare, pe baza autoclasificărilor publicate în inventarul C & E și ținând seama în special de clasificarea transmisă operatorului care generează deșeul prin intermediul fișei cu datele de securitate (FDS) a substanței sau a amestecului relevant.

2.1.3.   Inventarul C & E ca instrument de căutare

Inventarul C & E (1) gestionat de ECHA poate fi utilizat pentru a căuta clasificarea substanțelor sau a grupurilor de substanțe care sunt relevante în contextul clasificării deșeurilor (și, dacă este cazul, pentru verificarea respectivelor informații). Acest inventar permite căutarea cu ușurință a clasificărilor armonizate pentru substanțe sau grupuri de substanțe, întrucât conține informații prevăzute în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP. De asemenea, inventarul conține autoclasificările furnizate în cadrul înregistrării substanțelor conform REACH și notificările substanțelor neînregistrate (de exemplu, importatorii de substanțe în volume mici, care nu au obligația de a le înregistra). Atunci când în inventarul C & E nu există o clasificare armonizată și sunt raportate mai multe autoclasificări, baza de date a ECHA pentru substanțele înregistrate (2) poate veni în sprijinul informațiilor obținute din inventarul C & E.

În plus, inventarul C & E este tradus în toate limbile UE.

Cu toate acestea, ar trebui reținut faptul că inventarul C & E face obiectul unor modificări regulate, iar informațiile pe care acesta le conține ar trebui să fie luate în considerare cu prudență (de exemplu, convergența clasificărilor pe substanțe este o activitate regulată continuă în cadrul inventarului C & E).

În continuare se prezintă, cu titlu de exemplu, rubrica armonizată pentru „cromat de plumb” (număr CAS 7758-97-6), astfel cum apare în inventarul C & E.

Image

Astfel cum se arată în figura 6, „cromatul de plumb” se clasifică drept:

| — | Carc. 1B | H350 |
| --- | --- | --- |
| — | Repr. 1A | H360Df |
| — | STOT RE 2 | H373** |
| — | Aquatic Acute 1 | H400 |
| — | Aquatic Chronic 1 | H410 |

—

Carc. 1B

H350

—

Repr. 1A

H360Df

—

STOT RE 2

H373**

—

Aquatic Acute 1

H400

—

Aquatic Chronic 1

H410

Pentru a evalua dacă deșeul în cauză prezintă proprietăți periculoase (a se vedea capitolul 3.2.2 și anexa 3) din cauza conținutului de substanță periculoasă „cromat de plumb”, trebuie avute în vedere informațiile privind clasa de pericol, categoria de pericol și codurile frazelor de pericol pentru „cromatul de plumb”.

2.2.   
  Informații privind compoziția, proprietățile și gestionarea deșeurilor pentru substanțele/amestecurile care devin deșeuri

Pentru substanțele și amestecurile care sunt clasificate ca periculoase conform CLP, precum și pentru amestecurile neclasificate care conțin substanțe periculoase peste anumite limite, furnizorul trebuie să prezinte o FDS. FDS trebuie să îndeplinească anumite cerințe, să respecte un format definit la articolul 31 din Regulamentul REACH și să includă informații privind:

| — | clasificarea substanței sau a amestecului conform titlului II din Regulamentul CLP (secțiunea 2 din FDS); aceasta poate fi o clasificare armonizată sau o autoclasificare (a se vedea secțiunea 2.1); |
| --- | --- |

—

clasificarea substanței sau a amestecului conform titlului II din Regulamentul CLP (secțiunea 2 din FDS); aceasta poate fi o clasificare armonizată sau o autoclasificare (a se vedea secțiunea 2.1);

| — | compoziția/ingredientele (secțiunea 3 din FDS); |
| --- | --- |

—

compoziția/ingredientele (secțiunea 3 din FDS);

| — | „considerațiile privind eliminarea” (secțiunea 13 din FDS); |
| --- | --- |

—

„considerațiile privind eliminarea” (secțiunea 13 din FDS);

| — | scenariile de expunere (în anexă). |
| --- | --- |

—

scenariile de expunere (în anexă).

Având aceste informații la dispoziție, FDS poate fi un instrument util de informare pentru etapele ulterioare ale evaluării care trebuie parcurse în cadrul clasificării conform LD, după ce un produs a devenit deșeu.

Rețineți că, în cazul în care produsul care devine deșeu este un amestec de două sau mai multe substanțe (de exemplu, un recipient care conține lac), informațiile privind clasificarea pentru amestecuri reprezintă o sursă valoroasă de informații în general; în al doilea rând, trebuie utilizate clasificările substanțelor componente individuale, și nu clasificarea chimică generală a amestecului. Secțiunea 3 a unei FDS pentru amestecuri furnizează clasificări conform CLP pentru constituenții periculoși ai amestecului. Aceste informații pot fi validate sau completate prin intermediul căutărilor în inventarul C & E (cf. secțiunea 2.1.3).

Rețineți că pentru substanțele și amestecurile la care nu este obligatorie o FDS, precum și în cazul anumitor articole, este posibil să existe fișe voluntare cu informații referitoare la produs care nu respectă cerințele prevăzute în FDS, dar care pot furniza informații privind compoziția și practicile de eliminare recomandate.

Se recomandă verificări suplimentare în cazul în care:

| — | este posibil ca informațiile furnizate să fie perimate (un produs se elimină după o perioadă de timp considerabilă de la data ultimei livrări); |
| --- | --- |

—

este posibil ca informațiile furnizate să fie perimate (un produs se elimină după o perioadă de timp considerabilă de la data ultimei livrări);

| — | există motive pentru a crede că informațiile sunt incomplete, inadecvate sau inexacte; |
| --- | --- |

—

există motive pentru a crede că informațiile sunt incomplete, inadecvate sau inexacte;

| — | informațiile privind procesul de generare a deșeurilor sugerează că este posibil ca în deșeu să fie prezente și alte substanțe (de exemplu, contaminanți), care nu sunt incluse în FDS. |
| --- | --- |

—

informațiile privind procesul de generare a deșeurilor sugerează că este posibil ca în deșeu să fie prezente și alte substanțe (de exemplu, contaminanți), care nu sunt incluse în FDS.

2.3.   
  Alte surse de informații

Pe lângă sursele de informații prezentate în capitolele precedente, pot exista și alte documente de specialitate utile pentru a determina eventuala prezență a anumitor substanțe în deșeuri și pentru a evalua concentrația respectivelor substanțe. Decizia privind sursele care pot fi consultate trebuie se ia de la caz la caz. În general, printre aceste surse se pot număra:

| — | documentele BREF; |
| --- | --- |

—

documentele BREF;

| — | manualele privind procesele industriale; |
| --- | --- |

—

manualele privind procesele industriale;

| — | agendele sectoriale ale Agenției pentru Protecția Mediului din SUA; |
| --- | --- |

—

agendele sectoriale ale Agenției pentru Protecția Mediului din SUA;

| — | informațiile privind procesul și substanța, primite de la producătorul deșeului (descrieri ale procesului); |
| --- | --- |

—

informațiile privind procesul și substanța, primite de la producătorul deșeului (descrieri ale procesului);

| — | bazele de date privind compoziția tipică a anumitor deșeuri (3). |
| --- | --- |

—

bazele de date privind compoziția tipică a anumitor deșeuri (3).

---

(1)  https://echa.europa.eu/ro/regulations/clp/cl-inventory

(2)  http://echa.europa.eu/de/information-on-chemicals/registered-substances

(3)  De asemenea, ar trebui reținut faptul că în unele state membre, de exemplu în Germania, bazele de date care se referă în mod specific la compoziția, proprietățile fizico-chimice și clasificarea fluxurilor de deșeuri sunt puse la dispoziția publicului.

---

ANEXA 3

Abordări specifice pentru determinarea proprietăților periculoase (HP 1-HP 15)

3.1.   
  Determinarea HP 1: exploziv

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 1 „exploziv” astfel:

„deșeuri care, printr-o reacție chimică, pot să degaje gaze la o asemenea temperatură, presiune și viteză încât să producă pagube în mediul ambiant. Din această categorie fac parte deșeurile pirotehnice, deșeurile explozive sub formă de peroxid organic și deșeurile autoreactive explozive.”

În ceea ce privește HP 1, este important de reținut faptul că domeniul de aplicare al DCD exclude „deșeurile explozive declasate” (a se vedea secțiunea 3.1.1). Prin urmare, se recomandă să verificați în primul rând dacă deșeul relevant vizat face obiectul regulilor din DCD și din LD.

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre codurile claselor și categoriilor de pericol și unul dintre codurile frazelor de pericol prezentate în tabelul 1 [a se vedea tabelul 8 din prezentul document], evaluarea acestuia în ceea ce privește HP 1 are loc, dacă este necesar și proporțional, conform metodelor de testare. Dacă prezența unei substanțe, a unui amestec sau a unui articol indică faptul că deșeul este exploziv, acesta este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 1.”

Deșeul cu conținut de substanțe cărora le corespund codurile claselor, categoriilor și frazelor de pericol din tabelul 8 poate fi testat pentru a verifica dacă prezintă sau nu prezintă respectiva proprietate periculoasă. Alternativ, un deșeu care conține astfel de substanțe poate fi pur și simplu considerat ca fiind deșeu periculos de tip HP 1.

Tabelul 8

Tabelul 8

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 1 „exploziv”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 1 „exploziv”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Unst. Expl. | H200 | Explozivi instabili |
| Expl. 1,1 | H201 | Exploziv; pericol de explozie în masă |
| Expl. 1,2 | H202 | Exploziv; pericol grav de proiectare |
| Expl. 1,3 | H203 | Exploziv; pericol de incendiu, detonare sau proiectare |
| Expl. 1,4 | H204 | Pericol de incendiu sau de proiectare |
| Self-react. A | H240 | Pericol de explozie în caz de încălzire |
| Org. Perox. A |
| Self-react. B | H241 | Pericol de incendiu sau de explozie în caz de încălzire |
| Org. Perox. B |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Unst. Expl.

H200

Explozivi instabili

Explozivi instabili

Expl. 1,1

H201

Exploziv; pericol de explozie în masă

Exploziv; pericol de explozie în masă

Expl. 1,2

H202

Exploziv; pericol grav de proiectare

Exploziv; pericol grav de proiectare

Expl. 1,3

H203

Exploziv; pericol de incendiu, detonare sau proiectare

Exploziv; pericol de incendiu, detonare sau proiectare

Expl. 1,4

H204

Pericol de incendiu sau de proiectare

Pericol de incendiu sau de proiectare

Self-react. A

H240

Pericol de explozie în caz de încălzire

Pericol de explozie în caz de încălzire

Org. Perox. A

Self-react. B

H241

Pericol de incendiu sau de explozie în caz de încălzire

Pericol de incendiu sau de explozie în caz de încălzire

Org. Perox. B

Dacă se știe despre un produs care a devenit deșeu că este exploziv, acesta trebuie considerat tot de tip HP 1.

Unele substanțe pot fi explozive în anumite condiții, de exemplu cele cărora le corespund codurile frazelor de pericol H205 Pericol de explozie în masă în caz de incendiu sau EUH001 Exploziv în stare uscată. Aceste substanțe nu determină considerarea unui deșeu ca fiind periculos de tip HP 1, dar prezența lor în deșeu ar putea determina ca deșeul să prezinte proprietatea periculoasă HP 15; pentru mai multe detalii, a se vedea secțiunea 1.2.1.

Pericol de explozie în masă în caz de incendiu

Exploziv în stare uscată

Un deșeu care conține o substanță clasificată drept H240 sau H241 ar trebui să fie avut în vedere pentru clasificarea ca HP 3 „inflamabil”, dacă deșeul nu este deșeu periculos de tip HP 1.

Figura 7 prezintă procesul de evaluare pentru HP 1 (1).

1

Image

Metode de testare

Metode de testare

Partea A din anexa la Regulamentul privind metodele de testare oferă următoarea metodă de testare care poate fi avută în vedere la evaluarea proprietății HP 1 „exploziv”:

| — | A.14. Proprietăți explozive |
| --- | --- |

—

A.14. Proprietăți explozive

Deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 8 ar trebui testate pentru proprietăți explozive conform Ghidului CLP al ECHA.

În Ghidul CLP al ECHA există secțiuni separate pentru testarea amestecurilor care conțin:

| — | peroxizi organici; |
| --- | --- |

—

peroxizi organici;

| — | substanțe și amestecuri autoreactive; |
| --- | --- |

—

substanțe și amestecuri autoreactive;

| — | explozivi. |
| --- | --- |

—

explozivi.

Regulamentul CLP clasifică substanțele și amestecurile autoreactive în una din cele șapte categorii de „tipurile A-G”, a se vedea Ghidul CLP al ECHA. Deșeurile care conțin un peroxid organic sau o substanță autoreactivă, dacă deșeul este clasificat prin testare ca fiind de tip A (H240) sau de tip B (H241), prezintă proprietatea periculoasă HP 1. În caz contrar, un deșeu clasificat ca fiind de tip C, D, E sau F (H242) prezintă proprietatea periculoasă HP 3.

Un deșeu care conține o altă substanță menționată în tabelul 8, dacă deșeul este clasificat prin testare ca fiind „exploziv instabil” (H200), diviziunea 1.1 (H201), 1.2 (H202), 1.3 (H203) sau 1.4 (H204), prezintă proprietatea periculoasă HP 1.

În secțiunea 1.4.7 din anexa 1 este prezentat un exemplu detaliat privind evaluarea peroxizilor organici ca deșeuri periculoase de tip HP 1.

3.2.   
  Determinarea HP 2: oxidant

Determinarea HP 2: oxidant

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 2 „oxidant” astfel:

„deșeuri care, în general prin aport de oxigen, pot să provoace combustia altor materiale sau să contribuie la aceasta.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre codurile claselor și categoriilor de pericol și unul dintre codurile frazelor de pericol prezentate în tabelul 2 [a se vedea tabelul 9 din prezentul document], evaluarea acestuia în ceea ce privește HP 2 are loc, dacă este necesar și proporțional, conform metodelor de testare. Dacă prezența unei substanțe indică faptul că deșeul este oxidant, acesta este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 2.”

Un deșeu care conține substanțe cărora le corespund codurile claselor, categoriilor și frazelor de pericol din tabelul 9 poate fi testat pentru a verifica dacă prezintă sau nu prezintă respectiva proprietate periculoasă. Alternativ, un deșeu care conține astfel de substanțe poate fi considerat, pur și simplu, deșeu periculos de tip HP 2.

Tabelul 9

Tabelul 9

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 2 „oxidant”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 2 „oxidant”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Ox. Gas 1 | H270 | Poate provoca sau agrava un incendiu; oxidant |
| Ox. Liq. 1 | H271 | Poate provoca un incendiu sau o explozie; oxidant puternic |
| Ox. Sol. 1 |
| Ox. Liq. 2
  Ox. Liq. 3 | H272 | Poate agrava un incendiu; oxidant |
| Ox. Sol. 2
  Ox. Sol. 3 |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Ox. Gas 1

H270

Poate provoca sau agrava un incendiu; oxidant

Poate provoca sau agrava un incendiu; oxidant

Ox. Liq. 1

H271

Poate provoca un incendiu sau o explozie; oxidant puternic

Poate provoca un incendiu sau o explozie; oxidant puternic

Ox. Sol. 1

Ox. Liq. 2

Ox. Liq. 3

H272

Poate agrava un incendiu; oxidant

Poate agrava un incendiu; oxidant

Ox. Sol. 2

Ox. Sol. 3

Atunci când:

| — | deșeul conține doar una dintre aceste substanțe; |
| --- | --- |

—

deșeul conține doar una dintre aceste substanțe;

| — | substanței respective îi este atribuită o limită de concentrație specifică în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la CLP. Rețineți că nu există limite de concentrație generice aplicabile acestei clase de pericol; |
| --- | --- |

—

substanței respective îi este atribuită o limită de concentrație specifică în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la CLP. Rețineți că nu există limite de concentrație generice aplicabile acestei clase de pericol;

| — | substanța respectivă este prezentă în deșeu sub limita specificată, |
| --- | --- |

—

substanța respectivă este prezentă în deșeu sub limita specificată,

se poate presupune că deșeul nu este un deșeu periculos de tip HP 2.

Un exemplu este „acidul azotic”, care este menționat ca H272, Ox. Liq. 3, cu o limită de concentrație specifică ≥ 65 %. Dacă un deșeu conține „acid azotic” într-o concentrație mai mare de 65 %, acesta trebuie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 2 (pe lângă HP 8). Singura substanță care, conform celei de a 10 ATP a CLP (2), mai are o limită de concentrație specifică pentru proprietățile oxidante este peroxidul de hidrogen, cu o limită de 50 %.

2

Metodă de calcul pentru gaze oxidante

Metodă de calcul pentru gaze oxidante

Dacă un deșeu conține o substanță căreia i s-a atribuit codul H270, se poate calcula dacă acesta prezintă sau nu proprietatea periculoasă HP 2. Metoda de calcul este prezentată în standardul ISO 10156 (astfel cum a fost modificat) și ar trebui aplicată conform Ghidului CLP al ECHA.

Figura 8 prezintă procesul de evaluare pentru HP 2 (3).

3

Image

Metode de testare

Metode de testare

Partea A din anexa la Regulamentul privind metodele de testare oferă următoarele metode de testare care pot fi avute în vedere la evaluarea proprietății HP 2 „oxidant”:

| — | A.17. Proprietăți oxidante (solide) |
| --- | --- |

—

A.17. Proprietăți oxidante (solide)

| — | A.21. Proprietăți oxidante (lichide) |
| --- | --- |

—

A.21. Proprietăți oxidante (lichide)

Deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 9 ar trebui testate pentru proprietăți oxidante conform Ghidului CLP al ECHA. În Ghidul CLP al ECHA există secțiuni separate pentru testarea amestecurilor care conțin:

| — | gaze oxidante; |
| --- | --- |

—

gaze oxidante;

| — | lichide oxidante; |
| --- | --- |

—

lichide oxidante;

| — | solide oxidante. |
| --- | --- |

—

solide oxidante.

Un deșeu care conține o substanță oxidantă și care a fost clasificat prin testare cu codul H270, H271 sau H272 prezintă proprietatea periculoasă HP 2.

3.3.   
  Determinarea HP 3: inflamabil

Determinarea HP 3: inflamabil

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 3 „inflamabil” în cadrul a 6 liniuțe:

—   
  „deșeuri lichide inflamabile
  :

—   
  deșeuri lichide și solide inflamabile de materiale piroforice
  :

—   
  deșeuri solide inflamabile
  :

—   
  deșeuri gazoase inflamabile
  :

—   
  deșeuri care reacționează cu apa
  :

—   
  alte deșeuri inflamabile
  :

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre codurile claselor și categoriilor de pericol și unul dintre codurile frazelor de pericol prezentate în tabelul 3 [a se vedea tabelul 10 din prezentul document], evaluarea acestuia are loc, dacă este necesar și proporțional, conform metodelor de testare. Dacă prezența unei substanțe indică faptul că deșeul este inflamabil, acesta este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 3”.

Un deșeu care conține substanțe cărora le corespund codurile claselor, categoriilor și frazelor de pericol din tabelul 10 poate fi testat pentru a verifica dacă prezintă sau nu respectiva proprietate periculoasă. Alternativ, un deșeu care conține astfel de substanțe, cu excepția unor cantități nesemnificative, poate fi considerat, pur și simplu, deșeu periculos de tip HP 3.

Tabelul 10

Tabelul 10

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 3 „inflamabil”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 3 „inflamabil”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere |
| --- | --- | --- |
| Flam. Gas 1 | H220 | Gaz extrem de inflamabil |
| Flam. Gas 2 | H221 | Gaz inflamabil |
| Aerosol 1 | H222 | Aerosol extrem de inflamabil |
| Aerosol 2 | H223 | Aerosol inflamabil |
| Flam. Liq. 1 | H224 | Lichid și vapori extrem de inflamabili |
| Flam. Liq.2 | H225 | Lichid și vapori foarte inflamabili |
| Flam. Liq. 3 | H226 | Lichid și vapori inflamabili |
| Flam. Sol. 1
  Flam. Sol. 2 | H228 | Solid inflamabil |
| Self-react. CD
  Self-react. EF
  Org. Perox. CD
  Org. Perox. EF | H242 | Pericol de incendiu în caz de încălzire |
| Pyr. Liq. 1
  Pyr. Sol. 1 | H250 | Se aprinde spontan în contact cu aerul |
| Self-heat.1 | H251 | Autoîncălzire: pericol de aprindere |
| Self-heat. 2 | H252 | Se autoîncălzește, în cantități mari; pericol de aprindere |
| Water-react. 1 | H260 | În contact cu apa degajă gaze inflamabile care se pot aprinde spontan |
| Water-react. 2
  Water-react. 3 | H261 | În contact cu apa degajă gaze inflamabile |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Flam. Gas 1

H220

Gaz extrem de inflamabil

Flam. Gas 2

H221

Gaz inflamabil

Aerosol 1

H222

Aerosol extrem de inflamabil

Aerosol 2

H223

Aerosol inflamabil

Flam. Liq. 1

H224

Lichid și vapori extrem de inflamabili

Flam. Liq.2

H225

Lichid și vapori foarte inflamabili

Flam. Liq. 3

H226

Lichid și vapori inflamabili

Flam. Sol. 1

Flam. Sol. 2

H228

Solid inflamabil

Self-react. CD

Self-react. EF

Org. Perox. CD

Org. Perox. EF

H242

Pericol de incendiu în caz de încălzire

Pyr. Liq. 1

Pyr. Sol. 1

H250

Se aprinde spontan în contact cu aerul

Self-heat.1

H251

Autoîncălzire: pericol de aprindere

Self-heat. 2

H252

Se autoîncălzește, în cantități mari; pericol de aprindere

Water-react. 1

H260

În contact cu apa degajă gaze inflamabile care se pot aprinde spontan

Water-react. 2

Water-react. 3

H261

În contact cu apa degajă gaze inflamabile

Dacă un deșeu conține substanțe cărora li s-a atribuit codul H220 sau H221, se poate calcula dacă acesta prezintă sau nu proprietatea periculoasă HP 3 (liniuța a patra). Metoda de calcul este prezentată în standardul ISO 10156 și ar trebui aplicată conform Ghidului CLP al ECHA.

Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde codul H260 sau H261, adică o substanță care, la adăugarea de apă, poate elibera un gaz foarte inflamabil la un debit mai mare de 1 litru de gaz pe kilogram de substanță pe oră, se poate calcula concentrația minimă de substanță din deșeu care ar determina încadrarea sa în categoria deșeurilor periculoase de tip HP 3 (a cincea liniuță). Sub această concentrație, nu se consideră a fi deșeu periculos de tip HP 3 (a cincea liniuță). La cantități mai mari sau egale cu această concentrație, deșeul se consideră a fi deșeu periculos de tip HP 3 sau poate fi testat. Exemple de substanțe și de calcul sunt menționate în Ghidul din Regatul Unit și sunt prezentate în secțiunea următoare.

În secțiunea 1.4.7 este prezentat un exemplu succint privind evaluarea peroxizilor organici ca deșeuri periculoase de tip HP 3, bazat pe evaluarea HP1. Figura 9 prezintă procesul de determinare a HP 3 (4).

4

Image

Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)

Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)

Astfel cum s-a precizat deja, unei substanțe îi corespunde codul H260 sau H261 în cazul în care poate degaja, la adăugarea de apă, un gaz foarte inflamabil la un debit mai mare de 1 litru de gaz pe kilogram de substanță pe oră.

Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde codul H260 sau H261, se poate calcula limita de concentrație pentru substanța din deșeu care l-ar încadra în categoria deșeurilor periculoase de tip HP 3 (a cincea liniuță). Această metodă de calcul constă în calcularea cantității de substanță reactivă necesară pentru generarea unui litru de gaz inflamabil, pe baza raportului stoichiometric și prin folosirea volumului unui mol de gaz la presiune și temperatură normală. Limita de concentrație pentru un litru se preia din metoda de testare A.12. Inflamabilitate (contactul cu apa), conform descrierii din partea A a anexei la Regulamentul privind metodele de testare.

Sub această concentrație, deșeul nu este considerat deșeu periculos de tip HP 3 (a cincea liniuță). La cantități mai mari sau egale cu această concentrație, deșeul ar trebui să fie considerat deșeu periculos de tip HP 3 sau ar putea fi testat. Un exemplu privind modul de calcul este preluat din Ghidul din Regatul Unit și este prezentat mai jos în caseta 3 (5).

5

| Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)









  1. | Scrieți o ecuație de echilibru pentru reacția în urma căreia se produce gazul. Forma generală a acestei ecuații ar trebui să fie după cum urmează:











  rR | + | wW | → | pP | + | gG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)

Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)

1.

Scrieți o ecuație de echilibru pentru reacția în urma căreia se produce gazul. Forma generală a acestei ecuații ar trebui să fie după cum urmează:

rR

+

wW

→

pP

+

gG

unde R este substanța H260/H261, W este apa, P este un produs de reacție și G este gazul degajat; r, w, p și g sunt rapoartele stoichiometrice care echilibrează ecuația.

| 2. | Atribuiți mase moleculare și rapoarte stoichiometrice substanțelor din ecuație. |
| --- | --- |

2.

Atribuiți mase moleculare și rapoarte stoichiometrice substanțelor din ecuație.

| 3. | Împărțiți (r × masa molară a lui R) la (g × 22,4). Se obține masa lui R care va degaja 1 litru de gaz. 1 mol de gaz ocupă 22,4 litri la presiune și temperatură normale. |
| --- | --- |

3.

Împărțiți (r × masa molară a lui R) la (g × 22,4). Se obține masa lui R care va degaja 1 litru de gaz. 1 mol de gaz ocupă 22,4 litri la presiune și temperatură normale.

| 4. | Împărțiți această cantitate (în grame) la 1 000 (pentru a transforma în kilograme) și înmulțiți-o cu 100 pentru a obține procente de greutate și, astfel, limita de concentrație pentru proprietatea periculoasă HP 3 (a cincea liniuță) a substanței R.
  Exemplu de calcul: Un deșeu conține carbură de aluminiu. Carbura de aluminiu este o substanță clasificată H260, care reacționează cu apa pentru a forma gazul metan.











  Al4C3 | + | 6H2O | → | 2Al2O3 | + | 3CH4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| carbură de aluminiu | | apă | | oxid de aluminiu | | metan |
| 144 g | | 18 g | | 102 g | | 16 g |
| 1 mol | | 6 mol | | 2 mol | | 3 mol |

4.

Împărțiți această cantitate (în grame) la 1 000 (pentru a transforma în kilograme) și înmulțiți-o cu 100 pentru a obține procente de greutate și, astfel, limita de concentrație pentru proprietatea periculoasă HP 3 (a cincea liniuță) a substanței R.

Exemplu de calcul: Un deșeu conține carbură de aluminiu. Carbura de aluminiu este o substanță clasificată H260, care reacționează cu apa pentru a forma gazul metan.

Al4C3

4

3

+

6H2O

2

→

2Al2O3

2

3

+

3CH4

4

carbură de aluminiu

apă

oxid de aluminiu

metan

144 g

18 g

102 g

16 g

1 mol

6 mol

2 mol

3 mol

r = 1 mol de Al4C3, R = 144 g; g = 3 moli de CH4.

4

3

4

Limita de concentrație pentru carbura de aluminiu în deșeu = [144 / (3 × 22,4)] / 1 000 × 100, ceea ce înseamnă 0,21 % (aproximativ 0,2 %).

| Caseta 3: | Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță) |
| --- | --- |

Caseta 3:

Caseta 3:

Metodă de calcul pentru HP 3 (a cincea liniuță)

Valorile-limită rezultate din calcul pentru unele substanțe clasificate H260 și H261 sunt prezentate în tabelul 11.

Tabelul 11

Tabelul 11

Exemple de substanțe din cauza cărora deșeul poate prezenta proprietatea periculoasă HP 3 „inflamabil” (a cincea liniuță) și concentrațiile-limită ale acestora
   (6)

Exemple de substanțe din cauza cărora deșeul poate prezenta proprietatea periculoasă HP 3 „inflamabil” (a cincea liniuță) și concentrațiile-limită ale acestora

6

| Denumirea substanței | Codurile frazelor de pericol asociate cu HP 3 (a cincea liniuță) | Ecuația | Limita de concentrație pentru clasificarea ca deșeu periculos de tip H3-A (a cincea liniuță) (%) (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| litiu | H260 | 2Li + 2H2O → 2LiOH + H2 | 0,1 |
| sodiu | H260 | 2Na + 2H2O → 2NaOH + H2 | 0,2 |
| pulbere de magneziu (piroforică) | H261 | Mg + 2H2O → Mg(OH)2 + H2 | 0,1 |
| pulbere de aluminiu (piroforică)
  pulbere de aluminiu (stabilizată) | H261 | 2Al + 6H2O → 2Al(OH)3 + 3H2 | 0,1 |
| potasiu | H260 | 2K + 2H2O → 2KOH + H2 | 0,4 |
| calciu | H261 | Ca + 2H2O → Ca(OH)2 + H2 | 0,2 |
| pulbere de zinc/praf de zinc (piroforic) | H260 | Zn + 2H2O → Zn(OH)2 + H2 | 0,3 |
| pulbere de zirconiu (piroforică) | H260 | Zr + 4H2O → Zr(OH)4 + 2H2 | 0,2 |
| carbură de aluminiu | H260 | Al4C3 + 6H2O → 2Al2O3 + 3CH4 | 0,2 |
| hidrură de litiu și aluminiu | H260 | LiAlH4+ H2O → LiAl(OH)2 + 4H2 | 0,1 |
| hidrură de sodiu | H260 | NaH + H2O → NaOH + H2 | 0,1 |
| hidrură de calciu | H260 | CaH2 + 2H2O → Ca(OH)2 + 2H2 | 0,1 |
| carbură de calciu | H260 | CaC2 + H2O → Ca(OH)2 + C2H2 | 0,3 |
| fosfură de calciu | H260 | Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2 | 0,4 |
| fosfură de aluminiu | H260 | AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3 | 0,3 |
| fosfură de magneziu | H260 | Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2 | 0,3 |
| difosfură de trizinc | H260 | Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2 | 0,6 |
| dietil(etilmetilsilanolat)aluminiu | H260 | (C2H5)2Si(CH3)2C2H5Al + 2H2O → 2C2H6 + Al(OH)2Si(CH3)2C2H5 | 0,4 |

Denumirea substanței

Codurile frazelor de pericol asociate cu HP 3 (a cincea liniuță)

Ecuația

Limita de concentrație pentru clasificarea ca deșeu periculos de tip H3-A (a cincea liniuță) (%) (7)

7

litiu

H260

2Li + 2H2O → 2LiOH + H2

2

2

0,1

sodiu

H260

2Na + 2H2O → 2NaOH + H2

2

2

0,2

pulbere de magneziu (piroforică)

H261

Mg + 2H2O → Mg(OH)2 + H2

2

2

2

0,1

pulbere de aluminiu (piroforică)

pulbere de aluminiu (stabilizată)

H261

2Al + 6H2O → 2Al(OH)3 + 3H2

2

3

2

0,1

potasiu

H260

2K + 2H2O → 2KOH + H2

2

2

0,4

calciu

H261

Ca + 2H2O → Ca(OH)2 + H2

2

2

2

0,2

pulbere de zinc/praf de zinc (piroforic)

H260

Zn + 2H2O → Zn(OH)2 + H2

2

2

2

0,3

pulbere de zirconiu (piroforică)

H260

Zr + 4H2O → Zr(OH)4 + 2H2

2

4

2

0,2

carbură de aluminiu

H260

Al4C3 + 6H2O → 2Al2O3 + 3CH4

4

3

2

2

3

4

0,2

hidrură de litiu și aluminiu

H260

LiAlH4+ H2O → LiAl(OH)2 + 4H2

4

2

2

2

0,1

hidrură de sodiu

H260

NaH + H2O → NaOH + H2

2

2

0,1

hidrură de calciu

H260

CaH2 + 2H2O → Ca(OH)2 + 2H2

2

2

2

2

0,1

carbură de calciu

H260

CaC2 + H2O → Ca(OH)2 + C2H2

2

2

2

2

2

0,3

fosfură de calciu

H260

Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2

3

2

2

3

2

0,4

fosfură de aluminiu

H260

AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3

2

3

3

0,3

fosfură de magneziu

H260

Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2

3

2

2

3

2

0,3

difosfură de trizinc

H260

Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2

3

2

2

3

2

0,6

dietil(etilmetilsilanolat)aluminiu

H260

(C2H5)2Si(CH3)2C2H5Al + 2H2O → 2C2H6 + Al(OH)2Si(CH3)2C2H5

2

5

2

3

2

2

5

2

2

6

2

3

2

2

5

0,4

Metode de testare

Metode de testare

Partea A din anexa la Regulamentul privind metodele de testare prezintă următoarele metode de testare care pot fi avute în vedere la evaluarea proprietății HP 3 „inflamabil”:

| — | A.10. Inflamabilitate (solide) |
| --- | --- |

—

A.10. Inflamabilitate (solide)

| — | A.11. Inflamabilitate (gaze) |
| --- | --- |

—

A.11. Inflamabilitate (gaze)

| — | A.12. Inflamabilitate (contactul cu apa) |
| --- | --- |

—

A.12. Inflamabilitate (contactul cu apa)

Deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 10 ar trebui testate pentru proprietăți inflamabile conform Ghidului CLP al ECHA. În Ghidul CLP al ECHA există secțiuni separate pentru testarea amestecurilor care conțin:

| — | gaze inflamabile; |
| --- | --- |

—

gaze inflamabile;

| — | aerosoli; |
| --- | --- |

—

aerosoli;

| — | lichide inflamabile; |
| --- | --- |

—

lichide inflamabile;

| — | solide inflamabile; |
| --- | --- |

—

solide inflamabile;

| — | substanțe și amestecuri autoreactive; |
| --- | --- |

—

substanțe și amestecuri autoreactive;

| — | lichide piroforice; |
| --- | --- |

—

lichide piroforice;

| — | solide piroforice; |
| --- | --- |

—

solide piroforice;

| — | substanțe și amestecuri care se autoîncălzesc; |
| --- | --- |

—

substanțe și amestecuri care se autoîncălzesc;

| — | substanțe care reacționează cu apa; |
| --- | --- |

—

substanțe care reacționează cu apa;

| — | peroxizi organici (2.15). |
| --- | --- |

—

peroxizi organici (2.15).

3.4.   
  Determinarea HP 4: iritant – iritarea pielii și leziuni oculare

Determinarea HP 4: iritant – iritarea pielii și leziuni oculare

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 4 „iritant” astfel:

„deșeuri care, la aplicare, pot să provoace iritarea pielii sau leziuni oculare”

Proprietatea periculoasă HP 4 este asociată cu HP 8 „coroziv”, întrucât ambele se referă la potențialul nociv sau de lezare a țesuturilor, cu diferite niveluri de gravitate. Pentru mai multe detalii privind HP 8, consultați secțiunea 3.8.

Rețineți că:

| — | deșeurile periculoase care conțin substanțe iritante pot prezenta proprietăți iritante (în funcție de concentrație); |
| --- | --- |

—

deșeurile periculoase care conțin substanțe iritante pot prezenta proprietăți iritante (în funcție de concentrație);

| — | deșeurile periculoase care conțin substanțe corozive pot prezenta proprietăți corozive sau iritante, în funcție de concentrație. |
| --- | --- |

—

deșeurile periculoase care conțin substanțe corozive pot prezenta proprietăți corozive sau iritante, în funcție de concentrație.

Iritația mecanică produsă de anumite substanțe nu este inclusă în definiția HP 4.

În continuare, DCD precizează următoarele:

| | „Dacă un deșeu conține, în concentrații peste valoarea-limită, una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă una sau mai multe dintre următoarele limite de concentrație sunt depășite sau egalate, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4. |
| --- | --- |

„Dacă un deșeu conține, în concentrații peste valoarea-limită, una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă una sau mai multe dintre următoarele limite de concentrație sunt depășite sau egalate, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

„Dacă un deșeu conține, în concentrații peste valoarea-limită, una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă una sau mai multe dintre următoarele limite de concentrație sunt depășite sau egalate, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

| | Valoarea-limită luată în considerare în evaluări pentru Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315), Eye dam. 1 (H318) și Eye irrit. 2 (H319) este de 1 %. |
| --- | --- |

Valoarea-limită luată în considerare în evaluări pentru Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315), Eye dam. 1 (H318) și Eye irrit. 2 (H319) este de 1 %.

Valoarea-limită luată în considerare în evaluări pentru Skin corr. 1A (H314), Skin irrit. 2 (H315), Eye dam. 1 (H318) și Eye irrit. 2 (H319) este de 1 %.

| | Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca Skin corr. 1A (H314) este mai mare sau egală cu 1 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4. |
| --- | --- |

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca Skin corr. 1A (H314) este mai mare sau egală cu 1 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca Skin corr. 1A (H314) este mai mare sau egală cu 1 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

| | Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H318 este mai mare sau egală cu 10 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4. |
| --- | --- |

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H318 este mai mare sau egală cu 10 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H318 este mai mare sau egală cu 10 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

| | Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H315 și H319 este mai mare sau egală cu 20 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4. |
| --- | --- |

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H315 și H319 este mai mare sau egală cu 20 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca H315 și H319 este mai mare sau egală cu 20 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

| | Trebuie menționat faptul că deșeurile care conțin substanțe clasificate ca H314 (Skin corr.1A, 1B sau 1C) în cantități mai mari sau egale cu 5 % sunt clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 8. HP 4 nu se aplică în cazul în care deșeurile sunt clasificate ca deșeuri de tip HP 8.” |
| --- | --- |

Trebuie menționat faptul că deșeurile care conțin substanțe clasificate ca H314 (Skin corr.1A, 1B sau 1C) în cantități mai mari sau egale cu 5 % sunt clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 8. HP 4 nu se aplică în cazul în care deșeurile sunt clasificate ca deșeuri de tip HP 8.”

Trebuie menționat faptul că deșeurile care conțin substanțe clasificate ca H314 (Skin corr.1A, 1B sau 1C) în cantități mai mari sau egale cu 5 % sunt clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 8. HP 4 nu se aplică în cazul în care deșeurile sunt clasificate ca deșeuri de tip HP 8.”

Tabelul 12

Tabelul 12

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 4

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 4

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație (totalul substanțelor) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin Corr. 1A | H314 | Provoacă arsuri grave ale pielii și lezarea ochilor | ≥ 1 % și < 5 % |
| Eye Dam. 1 | H318 | Provoacă leziuni oculare grave | ≥ 10 % |
| Skin irrit. 2
  și
  Eye irrit. 2 | H315
  și
  H319 | Provoacă iritarea pielii
  și
  Provoacă o iritare gravă a ochilor | ≥ 20 % (8) |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație (totalul substanțelor)

Skin Corr. 1A

H314

Provoacă arsuri grave ale pielii și lezarea ochilor

≥ 1 % și < 5 %

Eye Dam. 1

H318

Provoacă leziuni oculare grave

≥ 10 %

Skin irrit. 2

și

Eye irrit. 2

H315

și

H319

Provoacă iritarea pielii

și

Provoacă o iritare gravă a ochilor

≥ 20 % (8)

8

În anexa 1.4.4 este prezentat un exemplu privind evaluarea deșeurilor care conțin CaO și Ca(OH)2 clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 4.

2

Pentru un deșeu care conține o substanță clasificată ca H314 Skin Corr.1A, 1B sau 1C într-o concentrație ≥ 5 % consultați și HP 8 „coroziv” (anexa 3.8) întrucât acest deșeu ar trebui clasificat ca deșeu periculos de tip HP 8 și nu de tip HP 4.

Limitele de concentrație menționate mai sus se aplică pentru componentele cunoscute ale unui deșeu. Poate fi dificilă identificarea tuturor substanțelor specifice prezente în anumite deșeuri. Dacă un deșeu nu este „iritant” din cauza substanțelor cunoscute, iar unele substanțe sunt încă necunoscute, pentru evaluare ar trebui să se utilizeze valoarea pH-ului deșeului (a se vedea figura 10).

Un deșeu cu un pH ≤ 2 sau ≥ 11,5 ar trebui să fie în general considerat ca fiind deșeu periculos de tip HP 8 „coroziv”, cu excepția cazului în care sunt valabile ambele situații de mai jos:

| — | analiza rezervei acide sau alcaline sugerează că nu se justifică o clasificare de tip „coroziv”; și |
| --- | --- |

—

analiza rezervei acide sau alcaline sugerează că nu se justifică o clasificare de tip „coroziv”; și

| — | testarea suplimentară in vitro sau datele experimentale existente privind oamenii și animalele obținute dintr-o singură expunere sau din expuneri repetate au confirmat că nu se aplică niciuna dintre clasificările „iritant” sau „coroziv”. |
| --- | --- |

—

testarea suplimentară in vitro sau datele experimentale existente privind oamenii și animalele obținute dintr-o singură expunere sau din expuneri repetate au confirmat că nu se aplică niciuna dintre clasificările „iritant” sau „coroziv”.

in vitro

Analiza rezervei acide/alcaline măsoară capacitatea de tamponare a deșeului (9).

9

Valori-limită

Valori-limită

În vederea evaluării se aplică următoarele valori-limită:

| — | pentru H314, H315, H318 și H319, valoarea-limită este 1 %. |
| --- | --- |

—

pentru H314, H315, H318 și H319, valoarea-limită este 1 %.

Substanțele individuale prezente în concentrații sub această valoare-limită nu se includ în concentrațiile totale prezentate în tabelul 12 și în figura 10.

Figura 10 prezintă procesul de evaluare pentru HP 4 (10).

10

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 4 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație din anexa III la DCD. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație din anexa III la DCD.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 12 ar trebui testate pentru proprietăți iritante conform Ghidului CLP al ECHA. Un amestec clasificat ca H315, H318 sau H319 în urma acestei evaluări se consideră a fi deșeu periculos de tip HP 4.

Dacă se are în vedere testarea, se recomandă o combinație între analiza rezervei acide/alcaline și testarea in vitro. În Ghidul din Regatul Unit este prezentat un exemplu de integrare a analizei rezervei acide/alcaline și a testării in vitro într-un cadru general de testare.

in vitro

in vitro

Astfel cum s-a descris deja mai sus, analiza rezervei acide/alcaline măsoară capacitatea de tamponare a deșeului.

Partea B din anexa la Regulamentul privind metodele de testare prezintă următoarea metodă de testare care poate fi avută în vedere la evaluarea proprietății HP 4 „iritant”:

| — | B.46 Iritație cutanată in vitro: test pe model de epidermă umană reconstruită |
| --- | --- |

—

B.46 Iritație cutanată in vitro: test pe model de epidermă umană reconstruită

in vitro

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale nu sunt adecvate (11).

11

Se poate recurge și la alte metode in vitro prezentate de alte surse, cum ar fi Laboratorul de referință al Uniunii Europene, ca alternative la testarea pe animale (12).

in vitro

12

În cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, astfel cum se arată în anexa III la DPD, ar trebui să aibă întâietate rezultatele testului.

3.5.   
  Determinarea HP 5: toxicitate asupra unui organ-țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare

Determinarea HP 5: toxicitate asupra unui organ-țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 5 „toxicitate asupra unui organ-țintă specific (STOT)/toxicitate prin aspirare” astfel:

„deșeuri care pot să provoace toxicitate asupra unui organ-țintă specific în urma unei expuneri unice sau repetate sau care produce efecte toxice acute în urma aspirării.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe cărora le corespunde unul sau mai multe dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol prezentate în tabelul 4 [a se vedea tabelul 13 din prezentul document] și dacă una sau mai multe dintre limitele de concentrație prezentate în tabelul 4 [a se vedea tabelul 13 din prezentul document] sunt depășite sau egalate, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 5. Dacă un deșeu conține substanțe clasificate ca STOT, deșeul respectiv poate să fie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 5 numai atunci când una dintre substanțe este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu limita de concentrație.

Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe clasificate ca Asp. Tox. 1 și dacă suma substanțelor respective este mai mare sau egală cu limita de concentrație, deșeul poate să fie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 5 numai atunci când vâscozitatea cinematică generală (la 40 °C) nu depășește 20,5 mm2/s
   (13).

Tabelul 13

Tabelul 13

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 5

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 5

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație |
| --- | --- | --- | --- |
| STOT SE 1 | H370 | Provoacă leziuni ale organelor | ≥ 1 % (Indiv.) |
| STOT SE 2 | H371 | Poate provoca leziuni ale organelor | ≥ 10 % (Indiv.) |
| STOT SE 3 | H335 | Poate provoca iritarea căilor respiratorii | ≥ 20 % (Indiv.) |
| STOT RE 1 | H372 | Prin expunerea prelungită sau repetată, provoacă leziuni ale organelor | ≥ 1 % (Indiv.) |
| STOT RE 2 | H373 | Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată | ≥ 10 % (Indiv.) |
| Asp. Tox. 1 | H304 | Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii | ≥ 10 % (total) |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

STOT SE 1

H370

Provoacă leziuni ale organelor

≥ 1 % (Indiv.)

STOT SE 2

H371

Poate provoca leziuni ale organelor

≥ 10 % (Indiv.)

STOT SE 3

H335

Poate provoca iritarea căilor respiratorii

≥ 20 % (Indiv.)

STOT RE 1

H372

Prin expunerea prelungită sau repetată, provoacă leziuni ale organelor

≥ 1 % (Indiv.)

STOT RE 2

H373

Poate provoca leziuni ale organelor în caz de expunere prelungită sau repetată

≥ 10 % (Indiv.)

Asp. Tox. 1

H304

Poate fi mortal în caz de înghițire și de pătrundere în căile respiratorii

≥ 10 % (total)

În secțiunea 1.4.4 din anexa 1 este prezentat un exemplu privind evaluarea deșeurilor care conțin CaO și Ca(OH)2, clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 5.

2

Figura 11 prezintă procesul de determinare a HP 5 (14).

14

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 5 a unui un deșeu are la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 13 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile toxice asupra unui organ-țintă specific și toxicitatea prin aspirare conform Ghidului CLP al ECHA.

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale nu sunt adecvate (15). Se poate recurge și la alte metode in vitro prezentate de alte surse, cum ar fi Laboratorul de referință al Uniunii Europene, ca alternative la testarea pe animale (16).

15

in vitro

16

În cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, astfel cum se arată în anexa III la DPD, ar trebui să aibă întâietate rezultatele testului.

3.6.   
  Determinarea HP 6: toxicitate acută

Determinarea HP 6: toxicitate acută

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 6 „toxicitate acută” astfel:

„deșeuri care pot să producă efecte toxice acute în urma administrării orale sau cutanate ori prin inhalare.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă suma concentrațiilor tuturor substanțelor care sunt prezente într-un deșeu și cărora le corespunde unul dintre codurile claselor sau categoriilor de pericol de toxicitate acută și unul dintre codurile frazelor de pericol prezentate în tabelul 5 [a se vedea tabelul 14 din prezentul document] este mai mare sau egală cu limita indicată în tabel, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 6. Dacă un deșeu conține cel puțin două substanțe clasificate ca substanțe cu toxicitate acută, suma concentrațiilor este necesară numai pentru substanțele din aceeași categorie de pericol.”

Valori-limită

Valori-limită

În vederea evaluării se aplică următoarele valori-limită:

| — | pentru H300, H310, H330, H301, H311 și H331: 0,1 %; |
| --- | --- |

—

pentru H300, H310, H330, H301, H311 și H331: 0,1 %;

| — | pentru H302, H312, H332: 1 %. |
| --- | --- |

—

pentru H302, H312, H332: 1 %.

Substanțele individuale prezente într-o concentrație sub valoarea-limită pentru atribuirea unui cod de frază de pericol nu se includ în suma concentrațiilor aferente respectivului cod al clasei și al categoriei de pericol.

Tabelul 14

Tabelul 14

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 6

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 6

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (suma substanțelor) |
| --- | --- | --- | --- |
| Acute Tox.1 (Oral) | H300 | Mortal în caz de înghițire | ≥ 0,1 % |
| Acute Tox. 2 (Oral) | H300 | Mortal în caz de înghițire | ≥ 0,25 % |
| Acute Tox. 3 (Oral) | H301 | Toxic în caz de înghițire | ≥ 5 % |
| Acute Tox.4 (Oral) | H302 | Nociv în caz de înghițire | ≥ 25 % |
| Acute Tox.1 (Dermal) | H310 | Mortal în contact cu pielea | ≥ 0,25 % |
| Acute Tox.2 (Dermal) | H310 | Mortal în contact cu pielea | ≥ 2,5 % |
| Acute Tox.3 (Dermal) | H311 | Toxic în contact cu pielea | ≥ 15 % |
| Acute Tox. 4 (Dermal) | H312 | Nociv în contact cu pielea | ≥ 55 % |
| Acute Tox.1 (Inhal.) | H330 | Mortal în caz de inhalare | ≥ 0,1 % |
| Acute Tox.2 (Inhal.) | H330 | Mortal în caz de inhalare | ≥ 0,5 % |
| Acute Tox. 3 (Inhal.) | H331 | Toxic în caz de inhalare | ≥ 3,5 % |
| Acute Tox. 4 (Inhal.) | H332 | Nociv în caz de inhalare | ≥ 22,5 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(suma substanțelor)

Acute Tox.1 (Oral)

H300

Mortal în caz de înghițire

≥ 0,1 %

Acute Tox. 2 (Oral)

H300

Mortal în caz de înghițire

≥ 0,25 %

Acute Tox. 3 (Oral)

H301

Toxic în caz de înghițire

≥ 5 %

Acute Tox.4 (Oral)

H302

Nociv în caz de înghițire

≥ 25 %

Acute Tox.1 (Dermal)

H310

Mortal în contact cu pielea

≥ 0,25 %

Acute Tox.2 (Dermal)

H310

Mortal în contact cu pielea

≥ 2,5 %

Acute Tox.3 (Dermal)

H311

Toxic în contact cu pielea

≥ 15 %

Acute Tox. 4 (Dermal)

H312

Nociv în contact cu pielea

≥ 55 %

Acute Tox.1 (Inhal.)

H330

Mortal în caz de inhalare

≥ 0,1 %

Acute Tox.2 (Inhal.)

H330

Mortal în caz de inhalare

≥ 0,5 %

Acute Tox. 3 (Inhal.)

H331

Toxic în caz de inhalare

≥ 3,5 %

Acute Tox. 4 (Inhal.)

H332

Nociv în caz de inhalare

≥ 22,5 %

Figura 12 prezintă procesul de determinare a HP 6 (17).

17

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 6 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 14 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile aferente toxicității acute conform Ghidului CLP al ECHA.

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale nu sunt adecvate (18). Se poate recurge și la alte metode in vitro prezentate de alte surse, cum ar fi Laboratorul de referință al Uniunii Europene, ca alternative la testarea pe animale (19).

18

in vitro

19

În cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, astfel cum se arată în anexa III la DPD, ar trebui să aibă întâietate rezultatele testului.

3.7.   
  Determinarea HP 7: cancerigen

Determinarea HP 7: cancerigen

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 7 „cancerigen” astfel:

„deșeuri care cauzează cancer sau care măresc incidența cancerului”.

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă substanța respectivă este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu una dintre limitele de concentrație prezentate în tabelul 6 [a se vedea tabelul 15 din prezentul document], deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 7. Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe clasificate ca substanțe cancerigene, deșeul respectiv poate să fie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 7 numai atunci când una dintre substanțe este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu limita de concentrație.”

Tabelul 15

Tabelul 15

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 7

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 7

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (substanță individuală) |
| --- | --- | --- | --- |
| Carc. 1A | H350 | Poate provoca cancer | ≥ 0,1 % |
| Carc. 1B |
| Carc. 2 | H351 | Susceptibil de a provoca cancer | ≥ 1,0 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(substanță individuală)

Carc. 1A

H350

Poate provoca cancer

≥ 0,1 %

Carc. 1B

Carc. 2

H351

Susceptibil de a provoca cancer

≥ 1,0 %

În secțiunea 1.4.3 din anexa 1 este prezentat un exemplu privind evaluarea azbestului ca deșeu periculos de tip HP 7.

Figura 13 prezintă procesul de determinare a HP 7 (20).

20

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 7 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 15 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile cancerigene conform Ghidului CLP al ECHA.

Rețineți că testarea pentru determinarea cancerigenității nu este avută în vedere în Regulamentul CLP nici pentru deșeuri, nici pentru amestecuri. În multe cazuri, se consideră că testele de mutagenitate (a se vedea secțiunea 3.11) sunt un indicator mai adecvat al posibilului efect cancerigen.

3.8.   
  Determinarea HP 8: coroziv

Determinarea HP 8: coroziv

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 8 „coroziv” astfel:

„deșeuri care, la aplicare, pot să provoace corodarea pielii.”

Proprietatea periculoasă HP 8 este asociată cu HP 4, întrucât ambele se referă la potențialul nociv sau de lezare a țesuturilor, cu diferite niveluri de gravitate. Pentru informații suplimentare, a se vedea capitolul 3.4:

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe clasificate ca Skin corr.1A, 1B sau 1C (H314) și dacă suma concentrațiilor acestora este mai mare sau egală cu 5 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 8.”

Tabelul 16

Tabelul 16

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 8

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 8

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (suma substanțelor) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin corr. 1A, 1B sau 1C | H314 | Provoacă arsuri grave ale pielii și lezarea ochilor | ≥ 5 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(suma substanțelor)

Skin corr. 1A, 1B sau 1C

H314

Provoacă arsuri grave ale pielii și lezarea ochilor

≥ 5 %

În cazurile în care deșeul conține

| — | o substanță care trebuie clasificată ca H314 Skin Corr.1A; |
| --- | --- |

—

o substanță care trebuie clasificată ca H314 Skin Corr.1A;

| — | într-o concentrație ≥ 1 % și ≤ 5 % |
| --- | --- |

—

într-o concentrație ≥ 1 % și ≤ 5 %

a se vedea și proprietatea periculoasă HP 4 „iritant” (capitolul 3.4 din prezentul document).

Valori-limită

Valori-limită

În vederea evaluării se aplică următoarele valori-limită:

| — | pentru H314: 1 %. |
| --- | --- |

—

pentru H314: 1 %.

Substanțele individuale prezente în concentrații sub această valoare-limită nu se includ în suma concentrațiilor pentru codul H314.

Figura 14 prezintă procesul de determinare a HP 8 (21).

21

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 8 a unui deșeu are la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație prevăzute în anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație prevăzute în anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 16 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile corozive și iritante conform Ghidului CLP al ECHA. Un amestec căruia îi corespunde codul H314 ca urmare a acestei evaluări se consideră a fi deșeu periculos de tip HP 8.

Partea B din anexa la Regulamentul privind metodele de testare prezintă următoarele metode de testare in vitro care pot fi avute în vedere la evaluarea proprietății HP 8 „coroziv”:

in vitro

| — | B.40. Coroziunea cutanată in vitro: testul rezistenței electrice transcutanate (RET) |
| --- | --- |

—

B.40. Coroziunea cutanată in vitro: testul rezistenței electrice transcutanate (RET)

in vitro

| — | B.40 BIS. Coroziunea cutanată in vitro: testare pe un model de piele umană |
| --- | --- |

—

B.40 BIS. Coroziunea cutanată in vitro: testare pe un model de piele umană

in vitro

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale nu sunt adecvate (22).

22

În cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, astfel cum se arată în anexa III la DPD, ar trebui să aibă întâietate rezultatele testului.

3.9.   
  Determinarea HP 9: infecțios

Determinarea HP 9: infecțios

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 9 „infecțios” astfel:

„deșeuri cu un conținut de microorganisme viabile sau de toxine ale acestora despre care se știe sau se presupune că provoacă boli la om sau la alte organisme vii.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Clasificarea unui deșeu ca deșeu periculos de tip HP 9 are loc în urma unei evaluări efectuate în conformitate cu normele stabilite în documentele de referință sau în legislația statelor membre.”

Observații privind procesul de evaluare pentru HP 9

Observații privind procesul de evaluare pentru HP 9

Toxinele din microorganisme trebuie să fie evaluate în mod analog substanțelor chimice, luând în considerare codurile frazelor de pericol care le corespund și proprietățile periculoase asociate. Nu există coduri ale frazelor de pericol pentru microorganismele infecțioase întrucât, conform Regulamentului CLP, acestea nu sunt considerate substanțe periculoase.

Evaluarea proprietății periculoase HP 9 depinde de o raportare la categoriile de grupuri de risc specifice ale organismelor, în funcție de potențialul acestora de a cauza și de a răspândi infecția și de eventualul lor tratament clinic (23).

23

Organizația Mondială a Sănătății (24) pune la dispoziție un sistem larg recunoscut de clasificare a organismelor în funcție de patru grupuri de risc:

24

| — | grupul de risc 4 (risc individual ridicat, risc comunitar ridicat); |
| --- | --- |

—

grupul de risc 4 (risc individual ridicat, risc comunitar ridicat);

| — | grupul de risc 3 (risc individual ridicat, risc comunitar scăzut); |
| --- | --- |

—

grupul de risc 3 (risc individual ridicat, risc comunitar scăzut);

| — | grupul de risc 2 (risc individual moderat, risc comunitar scăzut); |
| --- | --- |

—

grupul de risc 2 (risc individual moderat, risc comunitar scăzut);

| — | grupul de risc 1 (risc individual scăzut, risc comunitar scăzut). |
| --- | --- |

—

grupul de risc 1 (risc individual scăzut, risc comunitar scăzut).

ONU a preluat această abordare (25) și a stabilit o listă indicativă de substanțe infecțioase (a se vedea tabelul 17).

25

Tabelul 17

Tabelul 17

Exemple indicative de substanțe infecțioase incluse în categoria A
   (26)

Exemple indicative de substanțe infecțioase incluse în categoria A

26

| Numărul ONU și denumirea corectă ONU pentru expediție | Microorganism |
| --- | --- |
| Exemple indicative de substanțe infecțioase incluse în categoria A sub orice formă, dacă nu se specifică altfel |
| Nr. ONU 2814 Substanțe infecțioase pentru om | Bacillus anthracis (doar culturi)

  Brucella abortus (doar culturi)

  Brucella melitensis (doar culturi)

  Brucella suis (doar culturi)

  Burkholderia mallei – Pseudomonas mallei – Morve (doar culturi)

  Burkholderia pseudomallei – Pseudomonas pseudomallei (doar culturi)

  Chlamydia psittaci – tulpini aviare (doar culturi)

  Clostridium botulinum (doar culturi)

  Coccidioides immitis (doar culturi)

  Coxiella burnetii (doar culturi)
  Virusul febrei hemoragice de Crimeea-Congo
  Virusul Denga (doar culturi)
  Virusul encefalitei ecvine de est (doar culturi)

  Escherichia coli, verotoxigenă (doar culturi)
  Virusul Ebola
  Virusul Flexal

  Francisella tularensis (doar culturi)
  Virusul Guanarito
  Virusul Hantaan
  Hantavirusurile care provoacă febră hemoragică asociată cu sindrom renal
  Virusul Hendra
  Virusul hepatitei B (doar culturi)
  Virusul herpetic B (doar culturi)
  Virusul imunodeficienței umane (doar culturi)
  Virusul gripei aviare înalt patogen (doar culturi)
  Virusul encefalitei japoneze (doar culturi)
  Virusul Junin
  Virusul bolii pădurii Kyasanur
  Virusul Lassa
  Virusul Machupo
  Virusul Marburg
  Virusul Monkeypox

  Mycobacterium tuberculosis (doar culturi)
  Virusul Nipah
  Virusul febrei hemoragice Omsk
  Virusul polio (doar culturi)
  Virusul rabic (doar culturi)

  Rickettsia prowazekii (doar culturi)

  Rickettsia rickettsii (doar culturi)
  Virusul febrei din Valea Rift (doar culturi)
  Virusul encefalitei ruse de primăvară-vară (doar culturi)
  Virusul Sabia

  Shigella dysenteriae tip 1 (doar culturi)
  Virusul encefalitei de căpușă (doar culturi)
  Virusul variolei
  Virusul encefalitei ecvine din Venezuela (doar culturi)
  Virusul West Nile (doar culturi)
  Virusul febrei galbene (doar culturi)

  Yersinia pestis (doar culturi) |
| Nr. ONU 2900 Substanțe infecțioase doar pentru animale | Virusul pestei porcine africane (doar culturi)
  Paramoxivirusul aviar tip 1 – virusul bolii de Newcastle, foarte virulent (doar culturi)
  Virusul pestei porcine clasice (doar culturi)
  Virusul febrei aftoase (doar culturi)
  Virusul dermatozei nodulare contagioase (doar culturi)

  Mycoplasma mycoides – pleuropneumonie contagioasă bovină (doar culturi)
  Virusul pestei micilor rumegătoare (doar culturi)
  Virusul pestei bovine (doar culturi)
  Virusul variolei ovine (doar culturi)
  Virusul variolei caprine (doar culturi)
  Virusul bolii veziculoase a porcului (doar culturi)
  Virusul stomatitei veziculoase (doar culturi) |

Numărul ONU și denumirea corectă ONU pentru expediție

Microorganism

Exemple indicative de substanțe infecțioase incluse în categoria A sub orice formă, dacă nu se specifică altfel

Exemple indicative de substanțe infecțioase incluse în categoria A sub orice formă, dacă nu se specifică altfel

Nr. ONU 2814 Substanțe infecțioase pentru om

Nr. ONU 2814

Bacillus anthracis (doar culturi)

Bacillus anthracis

Brucella abortus (doar culturi)

Brucella abortus

Brucella melitensis (doar culturi)

Brucella melitensis

Brucella suis (doar culturi)

Brucella suis

Burkholderia mallei – Pseudomonas mallei – Morve (doar culturi)

Burkholderia mallei

Pseudomonas mallei

Burkholderia pseudomallei – Pseudomonas pseudomallei (doar culturi)

Burkholderia pseudomallei

Pseudomonas pseudomallei

Chlamydia psittaci – tulpini aviare (doar culturi)

Chlamydia psittaci

Clostridium botulinum (doar culturi)

Clostridium botulinum

Coccidioides immitis (doar culturi)

Coccidioides immitis

Coxiella burnetii (doar culturi)

Coxiella burnetii

Virusul febrei hemoragice de Crimeea-Congo

Virusul Denga (doar culturi)

Virusul encefalitei ecvine de est (doar culturi)

Escherichia coli, verotoxigenă (doar culturi)

Escherichia coli

Virusul Ebola

Virusul Flexal

Francisella tularensis (doar culturi)

Francisella tularensis

Virusul Guanarito

Virusul Hantaan

Hantavirusurile care provoacă febră hemoragică asociată cu sindrom renal

Virusul Hendra

Virusul hepatitei B (doar culturi)

Virusul herpetic B (doar culturi)

Virusul imunodeficienței umane (doar culturi)

Virusul gripei aviare înalt patogen (doar culturi)

Virusul encefalitei japoneze (doar culturi)

Virusul Junin

Virusul bolii pădurii Kyasanur

Virusul Lassa

Virusul Machupo

Virusul Marburg

Virusul Monkeypox

Mycobacterium tuberculosis (doar culturi)

Mycobacterium tuberculosis

Virusul Nipah

Virusul febrei hemoragice Omsk

Virusul polio (doar culturi)

Virusul rabic (doar culturi)

Rickettsia prowazekii (doar culturi)

Rickettsia prowazekii

Rickettsia rickettsii (doar culturi)

Rickettsia rickettsii

Virusul febrei din Valea Rift (doar culturi)

Virusul encefalitei ruse de primăvară-vară (doar culturi)

Virusul Sabia

Shigella dysenteriae tip 1 (doar culturi)

Shigella dysenteriae

Virusul encefalitei de căpușă (doar culturi)

Virusul variolei

Virusul encefalitei ecvine din Venezuela (doar culturi)

Virusul West Nile (doar culturi)

Virusul febrei galbene (doar culturi)

Yersinia pestis (doar culturi)

Yersinia pestis

Nr. ONU 2900 Substanțe infecțioase doar pentru animale

Nr. ONU 2900

Virusul pestei porcine africane (doar culturi)

Paramoxivirusul aviar tip 1 – virusul bolii de Newcastle, foarte virulent (doar culturi)

Virusul pestei porcine clasice (doar culturi)

Virusul febrei aftoase (doar culturi)

Virusul dermatozei nodulare contagioase (doar culturi)

Mycoplasma mycoides – pleuropneumonie contagioasă bovină (doar culturi)

Mycoplasma mycoides

Virusul pestei micilor rumegătoare (doar culturi)

Virusul pestei bovine (doar culturi)

Virusul variolei ovine (doar culturi)

Virusul variolei caprine (doar culturi)

Virusul bolii veziculoase a porcului (doar culturi)

Virusul stomatitei veziculoase (doar culturi)

Substanțele infecțioase (inclusiv deșeurile contaminate cu astfel de substanțe, cum ar fi deșeurile medicale sau clinice) din categoria A (precum și culturile de substanțe infecțioase din categoria B) trebuie clasificate conform regulamentelor privind transportul, cu numerele

| — | ONU 2814 „substanțe infecțioase pentru om”; sau |
| --- | --- |

—

ONU 2814 „substanțe infecțioase pentru om”; sau

| — | ONU 2900 „substanțe infecțioase doar pentru animale”. |
| --- | --- |

—

ONU 2900 „substanțe infecțioase doar pentru animale”.

Având în vedere clasificarea prevăzută în documentul ONU menționat anterior, în urma unei analize rezonabile se poate decide, fără testare, dacă deșeul analizat trebuie să fie clasificat sau nu ca deșeu periculos de tip HP 9.

În acest sens, Ghidul din Regatul Unit menționează două aspecte generale ale evaluării în ceea ce privește proprietatea HP 9:

| — | În cazul în care trebuie luată o decizie de încadrare a deșeului în cauză la o rubrică MH sau la o rubrică MNH, deșeul va fi încadrat la rubrica MH pe baza HP 9 dacă acesta conține o toxină produsă de un microorganism într-o concentrație în care deșeul prezintă proprietatea periculoasă HP 5 (toxicitate asupra unui organ-țintă specific/toxicitate prin aspirare, a se vedea secțiunea 3.5) sau HP 6 (toxicitate acută, a se vedea secțiunea 3.6). Deșeurile care ar putea fi infecțioase din cauza toxinelor microbiene includ nămolurile de dragare sau spumele provenite din corpurile de apă la producerea unei proliferări a cianobacteriilor. |
| --- | --- |

—

În cazul în care trebuie luată o decizie de încadrare a deșeului în cauză la o rubrică MH sau la o rubrică MNH, deșeul va fi încadrat la rubrica MH pe baza HP 9 dacă acesta conține o toxină produsă de un microorganism într-o concentrație în care deșeul prezintă proprietatea periculoasă HP 5 (toxicitate asupra unui organ-țintă specific/toxicitate prin aspirare, a se vedea secțiunea 3.5) sau HP 6 (toxicitate acută, a se vedea secțiunea 3.6). Deșeurile care ar putea fi infecțioase din cauza toxinelor microbiene includ nămolurile de dragare sau spumele provenite din corpurile de apă la producerea unei proliferări a cianobacteriilor.

| — | Trebuie să se identifice dacă deșeurile sanitare relevante pot fi asociate cu o infecție și dacă trebuie să fie clasificate ca infecțioase. |
| --- | --- |

—

Trebuie să se identifice dacă deșeurile sanitare relevante pot fi asociate cu o infecție și dacă trebuie să fie clasificate ca infecțioase.

În ceea ce privește ultimul aspect, rubricile relevante din LD (rubricile MH și MNH) care sunt asociate cu HP 9 sunt:

| 18 01 | deșeuri provenite din maternități, de diagnostic, tratament sau prevenire a bolilor la om | |
| --- | --- | --- |
| 18 01 03* | deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MH |
| 18 01 04 | deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor (de exemplu, îmbrăcăminte, mulaje de ghips, lenjerie, îmbrăcăminte de unică folosință, scutece) | MNH |
| 18 02 | deșeuri provenite din cercetarea, diagnosticarea, tratamentul sau prevenirea bolilor la animale | |
| 18 02 02* | deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MH |
| 18 02 03 | deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor | MNH |

18 01

18 01

deșeuri provenite din maternități, de diagnostic, tratament sau prevenire a bolilor la om

deșeuri provenite din maternități, de diagnostic, tratament sau prevenire a bolilor la om

18 01 03*

deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MH

18 01 04

deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor (de exemplu, îmbrăcăminte, mulaje de ghips, lenjerie, îmbrăcăminte de unică folosință, scutece)

MNH

18 02

18 02

deșeuri provenite din cercetarea, diagnosticarea, tratamentul sau prevenirea bolilor la animale

deșeuri provenite din cercetarea, diagnosticarea, tratamentul sau prevenirea bolilor la animale

18 02 02*

deșeuri a căror colectare și eliminare fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MH

18 02 03

deșeuri a căror colectare și eliminare nu fac obiectul unor măsuri speciale privind prevenirea infecțiilor

MNH

Pentru a face distincție între rubricile în oglindă 18 01 03*/18 01 04 sau, respectiv, 18 02 02*/18 02 03, Ghidul din Regatul Unit utilizează termenul „cerință specială” drept criteriu decisiv. Următoarele informații sunt preluate direct din Ghidul din Regatul Unit, care precizează că se aplică cerințe speciale atunci când:

| — | se știe sau se suspectează că persoana sau animalul sursă (pacientul) are o boală/infecție cauzată de un microorganism sau de o toxină a acestuia și este probabil ca deșeul să conțină agentul infecțios sau toxina în formă viabilă; sau |
| --- | --- |

—

se știe sau se suspectează că persoana sau animalul sursă (pacientul) are o boală/infecție cauzată de un microorganism sau de o toxină a acestuia și este probabil ca deșeul să conțină agentul infecțios sau toxina în formă viabilă; sau

| — | deșeul este – sau este contaminat cu – o cultură sau un mediu de îmbogățire a unui microorganism sau a toxinei acestuia, care poate cauza boala la om sau la alte animale vii; sau |
| --- | --- |

—

deșeul este – sau este contaminat cu – o cultură sau un mediu de îmbogățire a unui microorganism sau a toxinei acestuia, care poate cauza boala la om sau la alte animale vii; sau

| — | deșeul poate cauza infectarea oricărei persoane sau a oricărui animal care intră în contact cu acesta. |
| --- | --- |

—

deșeul poate cauza infectarea oricărei persoane sau a oricărui animal care intră în contact cu acesta.

În conformitate cu Ghidul din Regatul Unit, cerințele speciale ar trebui să fie determinate prin evaluarea clinică a fiecărui deșeu și pacient, după cum urmează:

| — | evaluarea clinică ar trebui realizată de un profesionist în domeniul sănătății care este familiarizat cu tipul de deșeu generat, cu starea medicală curentă și, acolo unde este posibil, cu antecedentele medicale ale pacientului; |
| --- | --- |

—

evaluarea clinică ar trebui realizată de un profesionist în domeniul sănătății care este familiarizat cu tipul de deșeu generat, cu starea medicală curentă și, acolo unde este posibil, cu antecedentele medicale ale pacientului;

| — | este puțin probabil ca identificarea agenților patogeni sau a toxinelor specifice din deșeu să fie întotdeauna o acțiune practică sau posibilă atunci când un pacient prezintă simptomele pentru prima dată, întrucât identificarea definitivă în laborator necesită timp. Prin urmare, procedura prin care se determină dacă un deșeu este considerat deșeu periculos de tip HP 9 trebuie, atunci când este cazul, să plece de la ipoteza că agentul care cauzează boala nu a fost confirmat și ar trebui să se bazeze pe o evaluare clinică care se analizeze dacă o infecție neidentificată de orice tip este probabilă sau confirmată; |
| --- | --- |

—

este puțin probabil ca identificarea agenților patogeni sau a toxinelor specifice din deșeu să fie întotdeauna o acțiune practică sau posibilă atunci când un pacient prezintă simptomele pentru prima dată, întrucât identificarea definitivă în laborator necesită timp. Prin urmare, procedura prin care se determină dacă un deșeu este considerat deșeu periculos de tip HP 9 trebuie, atunci când este cazul, să plece de la ipoteza că agentul care cauzează boala nu a fost confirmat și ar trebui să se bazeze pe o evaluare clinică care se analizeze dacă o infecție neidentificată de orice tip este probabilă sau confirmată;

| — | toți agenții patogeni și toate toxinele microbiene ar trebui să fie incluse în evaluare. HP 9 nu ține seama de gravitatea bolii. |
| --- | --- |

—

toți agenții patogeni și toate toxinele microbiene ar trebui să fie incluse în evaluare. HP 9 nu ține seama de gravitatea bolii.

Orice deșeu clasificat ca periculos în baza proprietății HP 9 „infecțios” ar trebui să fie depozitat separat de celelalte deșeuri, pentru a evita contaminarea.

Metode de testare

Metode de testare

În Regulamentul privind metodele de testare nu sunt prezentate metode de testare.

3.10.   
  Determinarea HP 10: toxic pentru reproducere

Determinarea HP 10: toxic pentru reproducere

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 10 „toxic pentru reproducere” astfel:

„deșeuri care produc efecte adverse asupra funcției sexuale și a fertilității la bărbații și femeile adulte, precum și toxicitate evolutivă la descendenți.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă substanța respectivă este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu una dintre limitele de concentrație prezentate în tabelul 7 [a se vedea tabelul 18 din prezentul document], deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 10. Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe clasificate ca substanțe toxice pentru reproducere, deșeul respectiv poate să fie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 10 numai atunci când una dintre substanțe este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu limita de concentrație.”

Tabelul 18

Tabelul 18

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 10

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 10

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (substanță individuală) |
| --- | --- | --- | --- |
| Repr. 1A | H360 | Poate dăuna fertilității sau fătului | ≥ 0,3 % |
| Repr. 1B |
| Repr. 2 | H361 | Susceptibil de a dăuna fertilității sau fătului | ≥ 3,0 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(substanță individuală)

Repr. 1A

H360

Poate dăuna fertilității sau fătului

Poate dăuna fertilității sau fătului

≥ 0,3 %

Repr. 1B

Repr. 2

H361

Susceptibil de a dăuna fertilității sau fătului

Susceptibil de a dăuna fertilității sau fătului

≥ 3,0 %

Figura 15 prezintă procesul de evaluare pentru HP 10 (27).

27

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 10 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 18 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile toxice pentru reproducere conform Ghidului CLP al ECHA.

Rețineți că opțiunile de testare in vitro existente privind proprietățile toxice pentru reproducere sunt foarte limitate. Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare se bazează, în principal, pe testarea pe animale și, prin urmare, nu sunt adecvate. (28) Se poate recurge și la alte metode in vitro prezentate de alte surse, cum ar fi Laboratorul de referință al Uniunii Europene, ca alternative la testarea pe animale (29).

in vitro

28

in vitro

29

3.11.   
  Determinarea HP 11: mutagen

Determinarea HP 11: mutagen

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește proprietatea periculoasă HP 11 „mutagen” astfel:

„deșeuri care pot să provoace o mutație, adică o modificare permanentă a cantității sau a structurii materialului genetic dintr-o celulă.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde unul dintre următoarele coduri ale claselor și categoriilor de pericol și coduri ale frazelor de pericol și dacă substanța respectivă este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu una dintre limitele de concentrație prezentate în tabelul 8 [a se vedea tabelul 19 din prezentul document], deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 11. Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe clasificate ca substanțe mutagene, deșeul respectiv poate să fie clasificat ca deșeu periculos de tip HP 11 numai atunci când una dintre substanțe este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu limita de concentrație.”

Tabelul 19

Tabelul 19

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 11 „mutagen”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 11 „mutagen”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (substanță individuală) |
| --- | --- | --- | --- |
| Muta. 1A | H340 | Poate provoca anomalii genetice | ≥ 0,1 % |
| Muta. 1B |
| Muta. 2 | H341 | Susceptibil de a provoca anomalii genetice | ≥ 1,0 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(substanță individuală)

Muta. 1A

H340

Poate provoca anomalii genetice

Poate provoca anomalii genetice

≥ 0,1 %

Muta. 1B

Muta. 2

H341

Susceptibil de a provoca anomalii genetice

Susceptibil de a provoca anomalii genetice

≥ 1,0 %

Diagramă

Diagramă

Figura 16 prezintă procesul de determinare a HP 11 (30).

30

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 11 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 19 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile mutagene conform Ghidului CLP al ECHA.

Partea B din anexa la Regulamentul privind metodele de testare oferă următoarele metode de testare in vitro care pot fi avute în vedere la evaluarea proprietății HP 11 „mutagen”:

in vitro

| — | B.10. Mutagenitatea – Testul in vitro de aberație cromozomială pe celule de mamifere |
| --- | --- |

—

B.10. Mutagenitatea – Testul in vitro de aberație cromozomială pe celule de mamifere

in vitro

| — | B.13/14. Mutagenitatea – Testul de mutație inversă pe bacterii (31) |
| --- | --- |

—

B.13/14. Mutagenitatea – Testul de mutație inversă pe bacterii (31)

31

| — | B.15. Teste de mutageneză și de depistare a cancerogenezei. Mutația genică – Saccharomyces Cerevisiae |
| --- | --- |

—

B.15. Teste de mutageneză și de depistare a cancerogenezei. Mutația genică – Saccharomyces Cerevisiae

Saccharomyces Cerevisiae

| — | B.17. Mutagenitatea – Test in vitro de mutație genică pe celule de mamifere |
| --- | --- |

—

B.17. Mutagenitatea – Test in vitro de mutație genică pe celule de mamifere

in vitro

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale nu sunt adecvate (32).

32

3.12.   
  Determinarea HP 12: degajarea unui gaz cu toxicitate acută

Determinarea HP 12: degajarea unui gaz cu toxicitate acută

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la DCD definește HP 12 „degajarea unui gaz cu toxicitate acută” drept:

„deșeuri care, în contact cu apa sau cu un acid, degajă gaze cu toxicitate acută (Acute Tox. 1, 2 sau 3)”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde unul dintre următoarele pericole suplimentare EUH029, EUH031 și EUH032, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 12 pe baza unor metode de testare sau a unor orientări.”

Un deșeu care conține substanțe cărora le corespund codurile EUH029, EUH031 și EUH032 poate fi testat pentru a se verifica dacă prezintă sau nu respectiva proprietate periculoasă. În caz contrar, un deșeu cu conținut de astfel de substanțe poate fi pur și simplu considerat ca fiind un deșeu periculos de tip HP 12.

Tabelul 20

Tabelul 20

Frazele de pericol și pericolele suplimentare pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 12

Frazele de pericol și pericolele suplimentare pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 12

| Fraza (frazele) de pericol/pericolul (pericolele) suplimentar(e) |
| --- |
| În contact cu apa, degajă un gaz toxic | EUH029 |
| În contact cu acizi degajă un gaz toxic | EUH031 |
| În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic | EUH032 |

Fraza (frazele) de pericol/pericolul (pericolele) suplimentar(e)

În contact cu apa, degajă un gaz toxic

EUH029

În contact cu acizi degajă un gaz toxic

EUH031

În contact cu acizi degajă un gaz foarte toxic

EUH032

Figura 17 prezintă procesul de evaluare pentru HP 12 (33).

33

Image

Metoda de calcul

Metoda de calcul

Un exemplu detaliat privind o posibilă metodă de calcul pentru HP 12 este preluat din Ghidul din Regatul Unit și prezentat în cele ce urmează.

Unei substanțe îi corespunde codul EUH029, EUH031 sau EUH032 în cazul în care, la adăugarea de acid sau de apă, poate să degaje un gaz cu toxicitate acută (34).

34

Dacă un deșeu conține o substanță căreia îi corespunde codul EUH029, EUH031 sau EUH032, se poate calcula limita de concentrație pentru substanța din deșeu care ar face ca acesta să fie considerat deșeu periculos de tip HP 12. Un exemplu de calcul este prezentat mai jos, în caseta 4 (35).

35

| Metodă de calcul pentru HP 12









  1. | Scrieți o ecuație de echilibru pentru reacția în urma căreia se produce gazul. Forma generală a ecuației este:











  rR | + | wW | = | pP | + | gG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Metodă de calcul pentru HP 12

Metodă de calcul pentru HP 12

1.

Scrieți o ecuație de echilibru pentru reacția în urma căreia se produce gazul. Forma generală a ecuației este:

rR

+

wW

=

pP

+

gG

unde R este substanța EUH029, EUH031 sau EUH032, W este apa sau un acid, P este un produs de reacție și G este gazul degajat; r, w, p și g sunt rapoartele stoichiometrice care echilibrează ecuația.

| 2. | Atribuiți mase moleculare și rapoarte stoichiometrice substanțelor din ecuație. |
| --- | --- |

2.

Atribuiți mase moleculare și rapoarte stoichiometrice substanțelor din ecuație.

| 3. | Împărțiți (r × masa molară a lui R) la (g × 22,4). Se obține masa lui R care va degaja 1 litru de gaz. 1 mol de gaz ocupă 22,4 litri la presiune și temperatură normale. |
| --- | --- |

3.

Împărțiți (r × masa molară a lui R) la (g × 22,4). Se obține masa lui R care va degaja 1 litru de gaz. 1 mol de gaz ocupă 22,4 litri la presiune și temperatură normale.

| 4. | Împărțiți această cantitate (în grame) la 1 000 (pentru a transforma în kilograme) și înmulțiți-o cu 100 pentru a obține procente de greutate și, astfel, limita de concentrație pentru proprietatea periculoasă HP 12 a substanței R.
  Exemplu de calcul: Un deșeu conține nitrură de aluminiu (AlN). Nitrura de aluminiu este o substanță clasificată UEH029 care reacționează cu apa pentru a forma gazul amoniac.











  AlN | + | 3H2O | = | Al(OH)3 | + | NH3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| nitrură de aluminiu | | apă | | hidroxid de aluminiu | | amoniac |

4.

Împărțiți această cantitate (în grame) la 1 000 (pentru a transforma în kilograme) și înmulțiți-o cu 100 pentru a obține procente de greutate și, astfel, limita de concentrație pentru proprietatea periculoasă HP 12 a substanței R.

Exemplu de calcul: Un deșeu conține nitrură de aluminiu (AlN). Nitrura de aluminiu este o substanță clasificată UEH029 care reacționează cu apa pentru a forma gazul amoniac.

AlN

+

3H2O

2

=

Al(OH)3

3

+

NH3

3

nitrură de aluminiu

apă

hidroxid de aluminiu

amoniac

r = 1 mol de AlN, R = 41 g; g = 1 mol de NH3.

3

Limita de concentrație pentru nitrura de aluminiu în deșeu este [(1 × 41) / (1 × 22,4) / 1 000] × 100, ceea ce înseamnă 0,18 % (aproximativ 0,2 %).

| Caseta 4: | Metodă de calcul pentru HP 12 |
| --- | --- |

Caseta 4:

Caseta 4:

Metodă de calcul pentru HP 12

Valorile-limită rezultate din calcule pentru unele substanțe clasificate EUH029, EUH031 sau EUH032 sunt prezentate mai jos, în tabelul 21.

Tabelul 21

Tabelul 21

Exemple de substanțe din cauza cărora deșeul poate prezenta proprietatea periculoasă HP 12 și concentrațiile-limită ale acestora
   (36)

Exemple de substanțe din cauza cărora deșeul poate prezenta proprietatea periculoasă HP 12 și concentrațiile-limită ale acestora

36

| Denumirea substanței | Codurile frazelor de pericol | Ecuația | Limitele de concentrație pentru clasificarea ca deșeu periculos de tip HP 12 (%) (37) |
| --- | --- | --- | --- |
| pentasulfură de fosfor | EUH029 | P2S5 + 8H2O → 5H2S + 2H3PO4 | 0,1 |
| fluorură de 3,5-diclor-2,4-difluor-benzoil (DCDFBF) | EUH029 | DCDFBF + H2O → HF + Prod. | 1,0 |
| metam-sodiu | EUH031 | CH3NHCS2Na + H+ → CH3NH2 + CS2 + Na+ | 0,5 |
| sulfură de bariu | EUH031 | BaS + 2H+ → H2S + Ba2+ | 0,8 |
| polisulfură de bariu | EUH031 | BaSn + 2H+ → H2S + Ba2+ + Sn-1 | 0,8 |
| sulfură de calciu | EUH031 | CaS + 2H+ → H2S + Ca2+ | 0,3 |
| polisulfură de calciu | EUH031 | CaSn + 2H+ → H2S + Ca2+ + Sn-1 | 0,3 |
| sulfură de potasiu | EUH031 | K2S + 2H+ → H2S + 2K+ | 0,5 |
| polisulfură de amoniu | EUH031 | (NH4)2Sn + 2H+ → H2S + 2NH4
  - + Sn-1 | 0,3 |
| sulfură de sodiu | EUH031 | Na2S + 2H+ → H2S + 2Na+ | 0,4 |
| polisulfură de sodiu | EUH031 | Na2Sn + 2H+ → H2S + 2Na+ + Sn-1 | 0,4 |
| ditionit de sodiu | EUH031 | Na2O6S2 + 2H+ → 2Na+ + SO2 + H2SO4 | 0,9 |
| hipoclorit de sodiu, soluție cu Cl activ (38) | EUH031 | 2NaOCl + 2H+ → Cl2 + 2Na+ + H2O | 2,9 |
| hipoclorit de calciu, soluție cu Cl activ (38) | EUH031 | Ca(OCl)2 + 2H+ → Cl2 + Ca2+ + H2O | 0,6 |
| acid dicloroizocianuric | EUH031 | C3HCl2N3O3 + 2H+ → C3H3N3O3 + Cl2 | 0,9 |
| acid dicloroizocianuric, sare de sodiu | EUH031 | C3Cl2N3O3Na + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ | 1,0 |
| dicloroizocianurat de sodiu, dihidrat | EUH031 | C3Cl2N3O3Na · 2H2O + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ + 2H2O | 1,1 |
| acid tricloroizocianuric | EUH031 | 2C3Cl3N3O3 + 6H+ → 2C3H3N3O3 + 3Cl2 | 0,7 |
| săruri ale acidului cianhidric, (cu excepția cianurilor complexe, cum sunt ferocianurile, fericianurile și oxicianura de mercur) | EUH032 | NaCN + H+ → HCN + Na+ | 0,2 |
| fluorură de sodiu | EUH032 | NaF + H+ → HF + Na+ | 0,2 |
| azidă de sodiu | EUH032 | NaN3 + H+ + H2O → NO2 + NH3 + Na+ | 0,3 |
| difosfură de trizinc | EUH032 | Zn3P2 + 6H+ → 2PH3 + 3Zn2+ | 0,6 |
| cianura de calciu | EUH032 | Ca(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Ca2+ | 0,2 |
| cianură de cadmiu | EUH032 | Cd(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Cd2+ | 0,4 |
| fosfură de aluminiu | EUH029 | AlP + 3H+ → PH3 + Al3+ | 0,3 |
| EUH032 | AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3 | 0,3 |
| fosfură de calciu | EUH029 | Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2 | 0,4 |
| fosfură de magneziu | EUH029
  EUH032 | Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2 | 0,3 |
| difosfură de trizinc | EUH029
  EUH032 | Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2 | 0,6 |

Denumirea substanței

Codurile frazelor de pericol

Ecuația

Limitele de concentrație pentru clasificarea ca deșeu periculos de tip HP 12 (%) (37)

37

pentasulfură de fosfor

EUH029

P2S5 + 8H2O → 5H2S + 2H3PO4

2

5

2

2

3

4

0,1

fluorură de 3,5-diclor-2,4-difluor-benzoil (DCDFBF)

EUH029

DCDFBF + H2O → HF + Prod.

2

1,0

metam-sodiu

EUH031

CH3NHCS2Na + H+ → CH3NH2 + CS2 + Na+

3

2

+

3

2

2

+

0,5

sulfură de bariu

EUH031

BaS + 2H+ → H2S + Ba2+

+

2

2+

0,8

polisulfură de bariu

EUH031

BaSn + 2H+ → H2S + Ba2+ + Sn-1

n

+

2

2+

n-1

0,8

sulfură de calciu

EUH031

CaS + 2H+ → H2S + Ca2+

+

2

2+

0,3

polisulfură de calciu

EUH031

CaSn + 2H+ → H2S + Ca2+ + Sn-1

n

+

2

2+

n-1

0,3

sulfură de potasiu

EUH031

K2S + 2H+ → H2S + 2K+

2

+

2

+

0,5

polisulfură de amoniu

EUH031

(NH4)2Sn + 2H+ → H2S + 2NH4
  - + Sn-1

4

2

n

+

2

4

+

n-1

0,3

sulfură de sodiu

EUH031

Na2S + 2H+ → H2S + 2Na+

2

+

2

+

0,4

polisulfură de sodiu

EUH031

Na2Sn + 2H+ → H2S + 2Na+ + Sn-1

2

n

+

2

+

n-1

0,4

ditionit de sodiu

EUH031

Na2O6S2 + 2H+ → 2Na+ + SO2 + H2SO4

2

6

2

+

+

2

2

4

0,9

hipoclorit de sodiu, soluție cu Cl activ (38)

38

EUH031

2NaOCl + 2H+ → Cl2 + 2Na+ + H2O

+

2

+

2

2,9

hipoclorit de calciu, soluție cu Cl activ (38)

38

EUH031

Ca(OCl)2 + 2H+ → Cl2 + Ca2+ + H2O

2

+

2

2+

2

0,6

acid dicloroizocianuric

EUH031

C3HCl2N3O3 + 2H+ → C3H3N3O3 + Cl2

3

2

3

3

+

3

3

3

3

2

0,9

acid dicloroizocianuric, sare de sodiu

EUH031

C3Cl2N3O3Na + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+

3

2

3

3

+

3

3

3

3

2

+

1,0

dicloroizocianurat de sodiu, dihidrat

EUH031

C3Cl2N3O3Na · 2H2O + 3H+ → C3H3N3O3 + Cl2 + Na+ + 2H2O

3

2

3

3

2

+

3

3

3

3

2

+

2

1,1

acid tricloroizocianuric

EUH031

2C3Cl3N3O3 + 6H+ → 2C3H3N3O3 + 3Cl2

3

3

3

3

+

3

3

3

3

2

0,7

săruri ale acidului cianhidric, (cu excepția cianurilor complexe, cum sunt ferocianurile, fericianurile și oxicianura de mercur)

EUH032

NaCN + H+ → HCN + Na+

+

+

0,2

fluorură de sodiu

EUH032

NaF + H+ → HF + Na+

+

+

0,2

azidă de sodiu

EUH032

NaN3 + H+ + H2O → NO2 + NH3 + Na+

3

+

2

2

3

+

0,3

difosfură de trizinc

EUH032

Zn3P2 + 6H+ → 2PH3 + 3Zn2+

3

2

+

3

2+

0,6

cianura de calciu

EUH032

Ca(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Ca2+

2

+

2+

0,2

cianură de cadmiu

EUH032

Cd(CN)2 + 2H+ → 2HCN + Cd2+

2

+

2+

0,4

fosfură de aluminiu

EUH029

AlP + 3H+ → PH3 + Al3+

+

3

3+

0,3

EUH032

AlP + 3H2O → PH3 + Al(OH)3

2

3

3

0,3

fosfură de calciu

EUH029

Ca3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Ca(OH)2

3

2

2

3

2

0,4

fosfură de magneziu

EUH029

EUH032

Mg3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Mg(OH)2

3

2

2

3

2

0,3

difosfură de trizinc

EUH029

EUH032

Zn3P2 + 6H2O → 2PH3 + 3Zn(OH)2

3

2

2

3

2

0,6

Metode de testare

Metode de testare

Nu există metode de testare directă pentru HP 12 (39).

39

Dacă este necesar un test, ar trebui utilizată metoda de testare pentru emisia de gaze inflamabile prezentată în Ghidul CLP al ECHA. În cazul în care deșeul conține substanțe clasificate EUH031 sau EUH032, în test se poate folosi o soluție de acid clorhidric 1 M în loc de apă.

3.13.   
  Determinarea HP 13: sensibilizant

Determinarea HP 13: sensibilizant

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile definește proprietatea periculoasă HP 13 „sensibilizant” astfel:

„deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe despre care se știe că produc efecte sensibilizante asupra pielii sau a organelor respiratorii.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține o substanță care este clasificată ca substanță sensibilizantă și căreia îi corespunde unul dintre codurile frazelor de pericol H317 sau H334 și dacă substanța respectivă este prezentă într-o cantitate mai mare sau egală cu limita de concentrație de 10 %, deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 13.”

Tabelul 22

Tabelul 22

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 13 „sensibilizant”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 13 „sensibilizant”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (substanță individuală) |
| --- | --- | --- | --- |
| Skin Sens. 1, 1A și 1B | H317 | Poate provoca o reacție alergică a pielii | ≥ 10 % |
| Resp. Sens. 1, 1A și 1B | H334 | Poate provoca simptome de alergie sau de astm ori dificultăți de respirație în caz de inhalare | ≥ 10 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(substanță individuală)

Skin Sens. 1, 1A și 1B

H317

Poate provoca o reacție alergică a pielii

Poate provoca o reacție alergică a pielii

≥ 10 %

Resp. Sens. 1, 1A și 1B

H334

Poate provoca simptome de alergie sau de astm ori dificultăți de respirație în caz de inhalare

Poate provoca simptome de alergie sau de astm ori dificultăți de respirație în caz de inhalare

≥ 10 %

Diagramă

Diagramă

Figura 18 prezintă procesul de evaluare pentru HP 13 (40).

40

Image

Metode de testare

Metode de testare

O evaluare a proprietății periculoase HP 13 a unui deșeu trebuie să aibă la bază:

| — | identificarea substanțelor individuale din deșeu; |
| --- | --- |

—

identificarea substanțelor individuale din deșeu;

| — | clasificarea acestora; |
| --- | --- |

—

clasificarea acestora;

| — | raportarea la limitele de concentrație. |
| --- | --- |

—

raportarea la limitele de concentrație.

Dacă se are în vedere testarea pentru determinarea acestei proprietăți periculoase, deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 22 ar trebui evaluate în ceea ce privește proprietățile sensibilizante conform Ghidului CLP al ECHA.

Metodele de testare prezentate în partea B din anexa la Regulamentul privind metodele de testare se bazează în principal pe testarea pe animale și, prin urmare, nu sunt adecvate (41). Se poate recurge și la alte metode in vitro prezentate de alte surse, cum ar fi Laboratorul de referință al Uniunii Europene, ca alternative la testarea pe animale (42).

41

in vitro

42

3.14.   
  Determinarea HP 14: ecotoxic

Determinarea HP 14: ecotoxic

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile a fost modificată în ceea ce privește proprietatea periculoasă HP 14 „ecotoxic” prin Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului (43). Modificările introduse prin acest regulament sunt aplicabile de la 5 iulie 2018. Prin urmare, evaluarea HP 14 ar trebui realizată după cum urmează:

43

În perioada 1 iunie 2015-5 iulie 2018:

În perioada 1 iunie 2015-5 iulie 2018:

Anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile definește HP 14 „ecotoxic” drept:

„deșeuri care prezintă sau pot să prezinte riscuri imediate sau întârziate pentru unul sau mai multe sectoare ale mediului înconjurător.”

HP 14 descrie potențialul ecotoxicologic drept o proprietate intrinsecă a deșeului, indicând dacă deșeurile prezintă sau pot prezenta riscuri imediate sau întârziate pentru unul sau mai multe sectoare ale mediului înconjurător.

Întrucât o metodă de evaluare specifică cu privire la HP 14 „ecotoxic” a fost menționată doar în Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului, în perioada anterioară datei de aplicare a acestui regulament, adică 5 iulie 2018, autoritățile și operatorii ar trebui să consulte normele naționale în vigoare în propriile state membre pentru determinarea proprietății HP 14 „ecotoxic”.

De la 5 iulie 2018 – Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului

De la 5 iulie 2018 – Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD, astfel cum a fost modificată prin Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului

Anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile definește proprietatea periculoasă HP 14 „ecotoxic” astfel:

„deșeuri care prezintă sau pot să prezinte riscuri imediate sau întârziate pentru unul sau mai multe sectoare ale mediului înconjurător.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Deșeurile care îndeplinesc oricare dintre următoarele condiții sunt clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 14:

„Deșeurile care îndeplinesc oricare dintre următoarele condiții sunt clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 14:

| — | deșeuri care conțin o substanță clasificată ca substanță care diminuează stratul de ozon, căreia îi corespunde codul de pericol H420 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (*), și concentrația acestei substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 0,1 %. [c(H420) ≥ 0,1 %] |
| --- | --- |

—

deșeuri care conțin o substanță clasificată ca substanță care diminuează stratul de ozon, căreia îi corespunde codul de pericol H420 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (*), și concentrația acestei substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 0,1 %. [c(H420) ≥ 0,1 %]

deșeuri care conțin o substanță clasificată ca substanță care diminuează stratul de ozon, căreia îi corespunde codul de pericol H420 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (*), și concentrația acestei substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 0,1 %. [c(H420) ≥ 0,1 %]

| — | deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic acut», cărora le corespunde codul de pericol H400 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor acestor substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Unor astfel de substanțe li se aplică o valoare-limită de 0,1 %. [Σ c (H400) ≥ 25 %] |
| --- | --- |

—

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic acut», cărora le corespunde codul de pericol H400 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor acestor substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Unor astfel de substanțe li se aplică o valoare-limită de 0,1 %. [Σ c (H400) ≥ 25 %]

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic acut», cărora le corespunde codul de pericol H400 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor acestor substanțe este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Unor astfel de substanțe li se aplică o valoare-limită de 0,1 %. [Σ c (H400) ≥ 25 %]

| — | deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic» 1, 2 sau 3, cărora le corespund codul sau codurile de pericol H410, H411 sau H412 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, iar suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 1» (H410), multiplicată cu 100, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 2» (H411), multiplicată cu 10, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 3» (H412), este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411 sau H412 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %] |
| --- | --- |

—

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic» 1, 2 sau 3, cărora le corespund codul sau codurile de pericol H410, H411 sau H412 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, iar suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 1» (H410), multiplicată cu 100, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 2» (H411), multiplicată cu 10, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 3» (H412), este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411 sau H412 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %]

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic» 1, 2 sau 3, cărora le corespund codul sau codurile de pericol H410, H411 sau H412 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, iar suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 1» (H410), multiplicată cu 100, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 2» (H411), multiplicată cu 10, adăugată la suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic 3» (H412), este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411 sau H412 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [100 × Σc (H410) + 10 × Σc (H411) + Σc (H412) ≥ 25 %]

| — | deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic»1, 2, 3 sau 4, cărora le corespund codurile de pericol H410, H411, H412 sau H413 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic» este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411, H412 sau H413 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]


  unde: Σ = suma și c = concentrațiile substanțelor.” |
| --- | --- |

—

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic»1, 2, 3 sau 4, cărora le corespund codurile de pericol H410, H411, H412 sau H413 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic» este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411, H412 sau H413 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]

deșeuri care conțin una sau mai multe substanțe clasificate ca «acvatic cronic»1, 2, 3 sau 4, cărora le corespund codurile de pericol H410, H411, H412 sau H413 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, și suma concentrațiilor tuturor substanțelor clasificate ca «acvatic cronic» este mai mare sau egală cu limita de concentrație de 25 %. Substanțelor clasificate ca H410 li se aplică o valoare-limită de 0,1 % și substanțelor clasificate ca H411, H412 sau H413 li se aplică o valoare-limită de 1 %. [Σ c H410 + Σ c H411 + Σ c H412 + Σ c H413 ≥ 25 %]

unde: Σ = suma și c = concentrațiile substanțelor.”

unde: Σ = suma și c = concentrațiile substanțelor.”

Deșeurile care îndeplinesc oricare dintre condițiile menționate la cele patru liniuțe ar trebui clasificate ca deșeuri periculoase de tip HP 14.

oricare

Ar trebui reținut faptul că cele patru liniuțe – inclusiv cea de a treia și cea de a patra – ar trebui să fie aplicate simultan: acestea nu ar trebui interpretate ca „opțiuni” dintre care se poate alege. Cu alte cuvinte, dacă se depășesc limitele de concentrație prevăzute în oricare dintre cele patru liniuțe/formule, deșeul va clasificat ca ecotoxic. Prin urmare, deșeurile care conțin substanțe clasificate ca H410, H411 și H412 (indiferent dacă acestea conțin sau nu conțin și substanțe clasificate ca H413) ar trebui să fie clasificate, în toate cazurile, pe baza celei de a treia liniuțe.

Considerentul 8 din Regulamentul (UE) 2017/997 reiterează faptul că textul din anexa III la LD, care precizează că în cazul în care proprietatea periculoasă a unui deșeu a fost evaluată pe baza unui test și prin utilizarea concentrațiilor de substanțe periculoase, astfel cum se arată în anexa III la DPD, ar trebui să aibă întâietate rezultatele testului. În prezent, Comisia nu poate oferi recomandări specifice privind metoda care trebuie urmată pentru caracterizarea ecotoxicologică a deșeurilor cu ajutorul biotestelor.

De asemenea, Regulamentul (UE) 2017/997 face trimitere, în considerentul 8, la articolul 12 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, care se referă la biodisponibilitate, precum și la metodologiile de aplicare a acestuia care ar putea fi utilizate pentru deșeuri, dacă este cazul.

Până când vor fi disponibile orientări suplimentare ale UE, rămâne la latitudinea statelor membre să decidă, de la caz la caz, cu privire la gradul de acceptare și interpretarea rezultatelor obținute din caracterizarea ecotoxicologică a deșeurilor cu ajutorul biotestelor, inclusiv, dacă este cazul, considerentele privind biodisponibilitatea și bioaccesibilitatea.

Valori-limită

Valori-limită

În vederea evaluării se aplică următoarele valori-limită:

| — | pentru H420, H400, H410: 0,1 %; |
| --- | --- |

—

pentru H420, H400, H410: 0,1 %;

| — | pentru H411, H412, H413: 1 %. |
| --- | --- |

—

pentru H411, H412, H413: 1 %.

Substanțele individuale prezente într-o concentrație sub valoarea-limită pentru atribuirea unui cod de frază de pericol nu se includ în suma concentrațiilor aferente respectivului cod al clasei și al categoriei de pericol.

Tabelul 23

Tabelul 23

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare aplicabile pentru substanțele clasificate cu fiecare cod pentru clasa de pericol
   (44)
  în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 14 „ecotoxic”

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol și codul (codurile) frazelor de pericol pentru constituenții unui deșeu și limitele de concentrație corespunzătoare aplicabile pentru substanțele clasificate cu fiecare cod pentru clasa de pericol

44

în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 14 „ecotoxic”

| Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol | Descriere | Limita de concentrație
  (substanță individuală sau suma substanțelor) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ozone 1 | H420 | Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară | ≥ 0,1 % |
| Aquatic Acute 1 | H400 | Foarte toxic pentru mediul acvatic | ≥ 25 % |
| Aquatic Chronic 1 | H410 | Foarte toxic pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung | ≥ 0,25 % |
| Aquatic Chronic 2 | H411 | Toxic pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung | ≥ 2,5 % |
| Aquatic Chronic 3 | H412 | Nociv pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung | ≥ 25 % |
| Aquatic Chronic 4 | H413 | Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic | ≥ 25 % |

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

Descriere

Limita de concentrație

(substanță individuală sau suma substanțelor)

Ozone 1

H420

Dăunează sănătății publice și mediului înconjurător prin distrugerea ozonului în atmosfera superioară

≥ 0,1 %

Aquatic Acute 1

H400

Foarte toxic pentru mediul acvatic

≥ 25 %

Aquatic Chronic 1

H410

Foarte toxic pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung

≥ 0,25 %

Aquatic Chronic 2

H411

Toxic pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung

≥ 2,5 %

Aquatic Chronic 3

H412

Nociv pentru mediul acvatic cu efecte pe termen lung

≥ 25 %

Aquatic Chronic 4

H413

Poate provoca efecte nocive pe termen lung asupra mediului acvatic

≥ 25 %

Figura 19 prezintă procesul de evaluare pentru HP 14.

Image

Metodele de testare prezentate în Regulamentul privind metodele de testare care se bazează pe testarea pe animale vertebrate nu sunt adecvate (45).

45

3.15.   
  Determinarea HP 15: deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct

Determinarea HP 15: deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Definiția și descrierea suplimentară din anexa III la DCD

Anexa III la Directiva-cadru privind deșeurile definește HP 15 drept:

„deșeuri capabile să dezvolte una dintre proprietățile periculoase menționate mai sus pe care deșeul inițial nu o prezintă în mod direct.”

În continuare, DCD precizează următoarele:

„Dacă un deșeu conține una sau mai multe substanțe cărora le corespunde una dintre frazele de pericol sau unul dintre pericolele suplimentare prezentate în tabelul 9 [a se vedea tabelul 24 din prezentul document], deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 15, cu excepția cazului în care deșeul există într-o formă care nu prezintă în nicio situație proprietăți explozive sau potențial explozive.

În plus, statele membre pot să clasifice un deșeu ca deșeu periculos de tip HP 15 pe baza altor criterii aplicabile, cum ar fi evaluarea levigatului.”

Un deșeu care conține substanțe cărora le corespund codurile frazelor de pericol sau codurile de pericol suplimentare din tabelul 24 poate fi testat pentru a verifica dacă prezintă sau nu respectiva proprietate periculoasă. În mod alternativ, un deșeu care conține astfel de substanțe poate fi considerat, pur și simplu, deșeu periculos de tip HP 15.

Statele membre pot să clasifice un deșeu ca deșeu periculos de tip HP 15 pe baza altor criterii aplicabile, cum ar fi evaluarea levigatului.

Tabelul 24

Tabelul 24

Frazele de pericol și pericolele suplimentare pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 15

Frazele de pericol și pericolele suplimentare pentru constituenții unui deșeu în vederea clasificării ca deșeu periculos de tip HP 15

| Fraza (frazele) de pericol/pericolul (pericolele) suplimentar(e) |
| --- |
| Pericol de explozie în masă în caz de incendiu | H205 |
| Exploziv în stare uscată | EUH001 |
| Poate forma peroxizi explozivi | EUH019 |
| Risc de explozie, dacă este încălzit în spațiu închis | EUH044 |

Fraza (frazele) de pericol/pericolul (pericolele) suplimentar(e)

Pericol de explozie în masă în caz de incendiu

H205

Exploziv în stare uscată

EUH001

Poate forma peroxizi explozivi

EUH019

Risc de explozie, dacă este încălzit în spațiu închis

EUH044

Figura 20 prezintă procesul de evaluare pentru HP 15 (46).

46

Image

Metode de testare

Metode de testare

Deșeurile care conțin substanțe menționate în tabelul 24 ar trebui evaluate sau testate în conformitate cu Ghidul CLP al ECHA, în special cu orientările privind clasificarea amestecurilor pentru EUH001, EUH044 și H205.

Un deșeu care ar urma să fie etichetat cu un cod al frazei de pericol și un cod de pericol suplimentar, ca rezultat al evaluării pentru EUH001, EUH019, EUH044 sau H205, prezintă proprietatea periculoasă HP 15.

---

(1)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

1

(2)  Regulamentul (UE) 2017/776 al Comisiei din 4 mai 2017 de modificare, în vederea adaptării la progresul tehnic și științific, a Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor (JO L 116, 5.5.2017, p. 1).

2

(3)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

3

(4)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

4

(5)  Pe baza Ghidului din Regatul Unit.

5

(6)  Aceasta nu este o listă exhaustivă a respectivelor substanțe. Exemplele sunt preluate din Ghidul din Regatul Unit.

6

(7)  Valoare rotunjită la o zecimală.

7

(8)  Rețineți că Ghidul OVAM precizează că dacă deșeul conține substanțe clasificate ca H315 și/sau H319, iar suma concentrațiilor acestora depășește limita de concentrație, atunci deșeul este clasificat ca deșeu periculos de tip HP 4.

8

și/sau

(9)  Mai multe informații referitoare la analiza rezervei acide/alcaline pot fi găsite în Orientările OCDE privind testarea substanțelor chimice, „Test No. 122 – Determination of pH, Acidity and Alkalinity”, test disponibil la adresa http://www.oecd-ilibrary.org/environment/test-no-122-determination-of-ph-acidity-and-alkalinity_9789264203686-en, sau în lucrarea elaborată de Young, J. R.; How, M. J.; Walker, A. P.; Worth, W. M. H. (1988): Classification as corrosive or irritant to skin of preparations containing acidic or alkaline substances, without testing on animals; England.

9

Classification as corrosive or irritant to skin of preparations containing acidic or alkaline substances, without testing on animals

(10)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

10

(11)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

11

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(12)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

12

(14)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

14

(15)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

15

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(16)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

16

(17)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

17

(18)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

18

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(19)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

19

(20)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

20

(21)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

21

(22)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

22

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(23)  Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) (2004): Draft guidance paper on hazard characteristics H6.2 (infectious substances), document disponibil la adresa: http://archive.basel.int/meetings/cop/cop7/docs/11a1r1e.pdf

23

Draft guidance paper on hazard characteristics H6.2 (infectious substances)

(24)  Mai multe informații se găsesc în documentul Organizației Mondiale a Sănătății (2004): Laboratory Biosafety Manual, ediția a treia, disponibil la adresa: http://www.who.int/csr/resources/publications/biosafety/WHO_CDS_CSR_LYO_2004_11/en/

24

Laboratory Biosafety Manual

(25)  Organizația Națiunilor Unite (2015): Transport of dangerous goods Model Regulations, volumul I, revizuirea 19, document disponibil la adresa: http://www.unece.org/trans/danger/publi/unrec/rev19/19files_e.html

25

Transport of dangerous goods Model Regulations

(26)  Exemplele sunt preluate din tabelul 2.6.3.2.2.1 din documentul Transport of dangerous goods Model Regulations, volumul I, revizuirea 19.

26

Transport of dangerous goods Model Regulations, volumul I

(27)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

27

(28)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

28

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(29)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/.

29

(30)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

30

(31)  Orientări privind prepararea eșantionului în scopul testării mutagenității deșeului se găsesc în documentul: Guidelines for Preparing Environmental and Waste Samples for Mutagenicity (Ames) testing. Raportul 600/4-85/058 al Agenției pentru Protecția Mediului din SUA. Agenția pentru Protecția Mediului din SUA (1985).

31

Guidelines for Preparing Environmental and Waste Samples for Mutagenicity (Ames) testing

(32)  Anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

32

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(33)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

33

(34)  Printre gazele care pot fi degajate se numără hidrogenul sulfurat, acidul fluorhidric, sulfura de carbon, dioxidul de sulf, clorul, dioxidul de azot, amoniacul și acidul cianhidric.

34

(35)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

35

(36)  Aceasta nu este o listă exhaustivă a substanțelor care au proprietățile menționate. Exemplele sunt preluate din Ghidul din Regatul Unit.

36

(37)  Valoare rotunjită la o zecimală

37

(38)  Bazată pe 29,3 g de hipoclorit de sodiu la 100 ml (solubilitate maximă)

38

(39)  Rețineți că INERIS a lucrat la elaborarea unei metode de testare pentru HP 12, a se vedea Hennebert P, Samaali I, Molina P. 2014. Waste hazard property HP 12 (emission of toxic gas in contact with water or an acid): proposition of method and first results. Lucrările celei de a 4-a Conferințe internaționale privind gestionarea deșeurilor industriale și periculoase. Chania (Grecia). 2-5.9.2014. 10 p. Versiune actualizată cu deciziile din 2014: Hennebert P. Rebischung F. 2015. De reținut și faptul că la capitolul 9 din USEPA „Test Methods for Evaluating Solid Waste, Physical/Chemical Methods. SW-846. EPA Publication” este prezentată o metodă pentru determinarea „reactivității”, care include emisiile de gaze toxice degajate în condiții de laborator.

39

Waste hazard property HP 12 (emission of toxic gas in contact with water or an acid): proposition of method and first results

(40)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

40

(41)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

41

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(42)  https://eurl-ecvam.jrc.ec.europa.eu/

42

(43)  Regulamentul (UE) 2017/997 al Consiliului din 8 iunie 2017 de modificare a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește proprietatea periculoasă HP 14 „Ecotoxic” (JO L 150, 14.6.2017, p. 1).

43

(44)  Ar trebui reținut faptul că aceste limite trebuie înțelese în contextul celei de a treia ecuații din anexa la Regulamentul (UE) 2017/997. Dacă în același deșeu sunt prezente mai multe substanțe, clasificate în mai multe clase de pericol, prezența acestora în concentrații individuale (sau însumate), pe cod de clasă de pericol, sub limitele stabilite, ar putea să ducă în continuare la clasificarea deșeului ca fiind de tip HP 14, sub rezerva rezultatului obținut din aplicarea ecuației 3.

44

(45)  A se vedea anexa la LD (punctul 2 a doua liniuță): „o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni”.

45

o proprietate periculoasă poate fi evaluată prin utilizarea concentrației de substanțe din deșeul respectiv, astfel cum se precizează în anexa III la Directiva 2008/98/CE sau, dacă nu se prevede altfel în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008, prin efectuarea unui test conform cu Regulamentul (CE) nr. 440/2008 ori cu alte metode de testare și orientări recunoscute pe plan internațional, ținându-se seama de articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 în ceea ce privește testarea pe animale și pe oameni

(46)  Adaptat pe baza Ghidului din Regatul Unit.

46

---

ANEXA 4

Eșantionarea și analiza chimică a deșeurilor

În multe cazuri, vor fi disponibile suficiente informații privind deșeul în cauză fără a mai fi necesare eșantionarea, efectuarea de analize chimice și testarea (pentru alte surse de informații în afară de eșantionare și efectuarea de analize chimice asupra deșeului, a se vedea anexa 2). Pentru cazurile în care trebuie să se efectueze o eșantionare și/sau analize chimice, prezenta anexă furnizează o scurtă prezentare generală a eșantionării deșeurilor conform standardelor europene, menționând conceptele de bază. Pentru mai multe detalii, consultați standardele prezentate. În plus, prezenta anexă conține o secțiune cu informații suplimentare și cu referiri la aspectele specifice ale analizelor chimice ale deșeurilor.

4.1.   
  Eșantionarea

Eșantionarea necorespunzătoare se numără printre factorii care afectează clasificarea fiabilă a deșeurilor. De aceea, este foarte recomandat ca eșantionarea deșeurilor în vederea clasificării să se efectueze în conformitate cu standardele CEN disponibile, astfel cum se prezintă mai jos.

4.1.1.   Cadrul pentru eșantionare

Comitetul European de Standardizare (CEN), prin comitetul său tehnic TC 292, a elaborat o serie de standarde, rapoarte/specificații tehnice și documente care conțin cele mai recente soluții tehnice de caracterizare a deșeurilor. Documentele disponibile trebuie să fie avute în vedere într-o manieră coordonată. Lista următoare conține documentele standard relevante privind „caracterizarea deșeurilor – eșantionarea materialelor care constituie deșeuri”:

| — | EN 14899

  Metodă-cadru pentru pregătirea și aplicarea unui plan de eșantionare; |
| --- | --- |

—

EN 14899

Metodă-cadru pentru pregătirea și aplicarea unui plan de eșantionare;

| — | CEN/TR 15310-1:2006

  Îndrumări pentru selectarea și aplicarea criteriilor de eșantionare, în diferite condiții; |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-1:2006

Îndrumări pentru selectarea și aplicarea criteriilor de eșantionare, în diferite condiții;

| — | CEN/TR 15310-2:2006

  Îndrumări pentru tehnicile de eșantionare; |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-2:2006

Îndrumări pentru tehnicile de eșantionare;

| — | CEN/TR 15310-3:2006

  Îndrumări pentru procedurile pentru subeșantionarea pe teren; |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-3:2006

Îndrumări pentru procedurile pentru subeșantionarea pe teren;

| — | CEN/TR 15310-4:2006

  Îndrumări pentru procedurile de ambalare, depozitare, conservare, transport și livrare; |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-4:2006

Îndrumări pentru procedurile de ambalare, depozitare, conservare, transport și livrare;

| — | CEN/TR 15310-5:2006

  Îndrumări pentru procesul de elaborare a planului de eșantionare. |
| --- | --- |

—

CEN/TR 15310-5:2006

Îndrumări pentru procesul de elaborare a planului de eșantionare.

Pentru a obține rezultate precise și reprezentative, este necesar să se instituie un program de testare înainte de a preleva primul eșantion. Astfel se asigură faptul că sunt luați în considerare toți factorii necesari în vederea formulării unor concluzii reprezentative pentru întregul deșeu pe baza eșantionului (eșantioanelor). Standardul EN 14899 descrie acest program de testare în detaliu. Mai precis, sunt definite șapte etape care sunt prezentate în figura 21.

Se pot accepta alte proceduri de eșantionare dacă acestea țin seama de factorii relevanți identificați în standardele menționate mai sus și dacă permit obținerea unui rezultat la fel de fiabil.

Image

4.1.2.   Metodologia de eșantionare

Întrucât figura 21 prezintă întregul program de testare astfel cum este definit la nivel general de EN 14899:2005, ar trebui să se acorde o atenție specială metodologiei de eșantionare, care include trei etape principale, prezentate în figura 22:

| 1. | definirea planului de eșantionare; |
| --- | --- |

1.

definirea planului de eșantionare;

| 2. | prelevarea unui eșantion de pe teren în conformitate cu planul de eșantionare; |
| --- | --- |

2.

prelevarea unui eșantion de pe teren în conformitate cu planul de eșantionare;

| 3. | transportarea probei de laborator la laborator. |
| --- | --- |

3.

transportarea probei de laborator la laborator.

Fiecare etapă principală se împarte în subetape mai detaliate, care trebuie urmate pentru obținerea unor rezultate standardizate în procesul de eșantionare.

În special pentru definirea planului de eșantionare trebuie să se parcurgă mai multe etape. În anexa A la standardul EN 14899:2005 se prezintă un model orientativ de plan de eșantionare. figura 22 prezintă toate subetapele descrise în EN 14899:2005 și face trimitere la raportul tehnic corespunzător, în care se găsesc informații mai detaliate. Rețineți că figura 22 (elementele principale, inclusiv definirea planului de eșantionare) trebuie considerată ca o prezentare mai detaliată a programului de testare general, explicat în figura 21.

Rețineți, de asemenea, că standardul EN 15002:2015 oferă orientări suplimentare privind prepararea cantităților de testare din proba de laborator (a se vedea etapa 4 din figura 21), aceasta fiind etapa următoare după pregătirea și aplicarea metodologiei de eșantionare, prezentată în detaliu în figura 22.

Image

4.1.3.   Standarde de eșantionare pentru diferitele tipuri de deșeuri

Compoziția și consistența deșeurilor pot fi foarte diverse. Pentru a obține rezultate fiabile, metodele de eșantionare trebuie să fie adaptate în funcție de natura deșeului care urmează să fie eșantionat. Standardul CEN/TR 15310-2:2006 oferă informații detaliate privind metodele și tehnicile de eșantionare pentru diferitele tipuri de deșeuri, analizând în același timp diferite circumstanțe. Se menționează următoarele materiale:

| — | lichide foarte fluide sau vâscoase; |
| --- | --- |

—

lichide foarte fluide sau vâscoase;

| — | nămoluri sau substanțe păstoase; |
| --- | --- |

—

nămoluri sau substanțe păstoase;

| — | pulberi, granule și cristale mici; |
| --- | --- |

—

pulberi, granule și cristale mici;

| — | solide grosiere sau aglomerate. |
| --- | --- |

—

solide grosiere sau aglomerate.

Pentru cele mai multe astfel de materiale, CEN/TR 15310-2:2006 menționează următoarele moduri de depozitare sau punere la dispoziție a deșeurilor în vederea eșantionării:

| — | bidoane, saci, butoiașe, blocuri, butoaie sau recipiente mici sau cu pereți flexibili; |
| --- | --- |

—

bidoane, saci, butoiașe, blocuri, butoaie sau recipiente mici sau cu pereți flexibili;

| — | rezervoare cilindrice orizontale, verticale cu formă regulată sau verticale cu formă neregulată; |
| --- | --- |

—

rezervoare cilindrice orizontale, verticale cu formă regulată sau verticale cu formă neregulată;

| — | lichide foarte fluide în conductă; |
| --- | --- |

—

lichide foarte fluide în conductă;

| — | iazuri de decantare sau fose; |
| --- | --- |

—

iazuri de decantare sau fose;

| — | containere, halde, stive și silozuri, fluxuri în cădere și transportoare cu bandă sau elicoidale; |
| --- | --- |

—

containere, halde, stive și silozuri, fluxuri în cădere și transportoare cu bandă sau elicoidale;

| — | piese masive sau mari. |
| --- | --- |

—

piese masive sau mari.

În completare, CEN/TR 15310-3:2006 descrie aspecte relevante pentru pregătirea prelevării de eșantioane și subeșantioane pe teren, având în vedere diferitele consistențe ale deșeului în cauză.

Rețineți că este posibil ca în statele membre să fie disponibile ghiduri tehnice suplimentare privind metodele de eșantionare a deșeurilor.

4.1.4.   Strategii de eșantionare pentru a gestiona problema omogenității/eterogenității

O condiție de bază pentru obținerea de rezultate fiabile în urma eșantionării este ca eșantioanele să fie reprezentative pentru compoziția deșeului. În cazul deșeurilor, această problemă este adesea complexă întrucât, pe de o parte, poluanții pot fi distribuiți neomogen în deșeu, iar pe de altă parte, anumite deșeuri prezintă în plus o matrice eterogenă (1).

Conform standardului EN 14899:2005, eterogenitatea reprezintă gradul în care un constituent este distribuit neuniform în populația eșantionului. În schimb, omogenitatea poate fi considerată ca fiind gradul în care un constituent este distribuit uniform în populația eșantionului.

Pot exista ghiduri tehnice specifice statelor membre, care să ofere informații suplimentare privind strategiile de eșantionare care soluționează problema eterogenității deșeurilor (2).

Dacă eterogenitatea deșeului este redusă cât mai mult posibil la minimum, standardul CEN/TR 15310-1:2006 și, într-o anumită măsură, standardul CEN/TR 15310-2:2006 oferă o imagine globală a strategiilor de eșantionare adecvate pentru gestionarea tipurilor de deșeuri eterogene și omogene. Este important să se adapteze deja planul de eșantionare în funcție de eterogenitatea deșeului care urmează să fie eșantionat.

4.1.5.   Abordarea statistică a eșantionării

Abordarea statistică generală a eșantionării, inclusiv elementele statistice de bază aplicate cazului special de eșantionare a deșeurilor, este oferită de CEN/TR 15310-1:2006. În cele ce urmează sunt prezentate informații extrase din raportul tehnic:

| — | Definirea populației care trebuie eșantionată






  — | Populația în ansamblu |
| --- | --- | --- |

—

Definirea populației care trebuie eșantionată

—

Populația în ansamblu

| — | Subpopulație |
| --- | --- |

—

Subpopulație

| — | Variabilitatea






  — | Variabilitatea în spațiu |
| --- | --- | --- |

—

Variabilitatea

—

Variabilitatea în spațiu

| — | Variabilitatea în timp |
| --- | --- |

—

Variabilitatea în timp

| — | Variabilitatea aleatorie |
| --- | --- |

—

Variabilitatea aleatorie

| — | Diferitele metode de eșantionare






  — | Eșantionare probabilistică |
| --- | --- | --- |

—

Diferitele metode de eșantionare

—

Eșantionare probabilistică

| — | Eșantionare pe bază de raționament |
| --- | --- |

—

Eșantionare pe bază de raționament

| — | Modelele de eșantionare






  — | Eșantionare aleatorie simplă |
| --- | --- | --- |

—

Modelele de eșantionare

—

Eșantionare aleatorie simplă

| — | Eșantionare aleatorie stratificată |
| --- | --- |

—

Eșantionare aleatorie stratificată

| — | Eșantionare sistematică |
| --- | --- |

—

Eșantionare sistematică

| — | Eșantionare pe bază de raționament |
| --- | --- |

—

Eșantionare pe bază de raționament

| — | Mărimea eșantionului |
| --- | --- |

—

Mărimea eșantionului

| — | Frecvența eșantionării |
| --- | --- |

—

Frecvența eșantionării

| — | Corectitudinea rezultatelor eșantionării






  — | Limite de încredere |
| --- | --- | --- |

—

Corectitudinea rezultatelor eșantionării

—

Limite de încredere

4.2.   
  Analiza chimică a deșeurilor

Astfel cum s-a arătat deja în capitolul 3.2.1 („etapa 3”), în anumite cazuri informațiile obținute, de exemplu, din fișa cu date de securitate a unui produs care devine deșeu, din etichetele GHS, din cunoștințele cu privire la procesul de „generare a deșeurilor” și din alte baze de date, nu sunt suficiente pentru a putea evalua proprietățile periculoase ale deșeului în cauză. Dat fiind faptul că deținerea unor cunoștințe suficiente privind compoziția deșeului reprezintă o condiție esențială pentru a putea utiliza metoda de calcul prezentată în capitolul 3.2.2 („etapa 4”), este posibil să fie necesară o analiză chimică a deșeului în cauză.

Ca bază de informare generală, tabelul 23 conține o listă neexhaustivă a metodelor și a standardelor CEN pentru caracterizarea deșeurilor (3).

Tabelul 25

Listă neexhaustivă a metodelor și a standardelor CEN pentru caracterizarea deșeurilor

| Referință | Titlu |
| --- | --- |
| Teste de levigare |
| CEN/TS 16660:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Determinarea caracterului reducător și a capacității reducătoare |
| EN 15863:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare pentru caracterizarea de bază. Încercare de levigare monolitică, dinamică, cu înlocuirea periodică a agentului de levigare, în condiții fixe |
| EN 14997:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu control continuu al pH-ului |
| EN 14429:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu adăugare inițială de acid/bază |
| EN 14429:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu adăugare inițială de acid/bază |
| EN 14997:2015 | Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu control continuu al pH-ului |
| CEN/TS 15364:2006 | Caracterizarea deșeurilor. Încercări de comportare la levigare. Testarea capacității de neutralizare a acizilor și a bazelor |
| CEN/TS 14405:2004 | Caracterizarea deșeurilor. Încercări de comportare la levigare. Încercare de percolare în curent ascendent (în condiții specificate) |
| EN 12457-1:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la un raport lichid-solid de 2 l/kg pentru materiale cu conținut ridicat de solid și cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii) |
| EN 12457-2:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la raportul lichid-solid de 10 l/kg pentru materiale cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii) |
| EN 12457-3:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu două etape pe șarjă la raportul lichid-solid de 2 l/kg și de 8 l/kg pentru materialele cu conținut înalt de solid și cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii) |
| EN 12457-4:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la raportul lichid-solid de 10 l/kg pentru materiale cu dimensiunea particulei sub 10 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii) |
| Analize pentru compuși |
| EN 16377:2013 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea întârzietorilor de flacără bromurați (BFR) în deșeurile solide |
| EN 16192:2011 | Caracterizarea deșeurilor. Analiza eluatelor |
| EN 15216:2007 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea concentrației materiilor solide dizolvate total (TDS) în apă și eluate |
| Carbon organic total (COT) |
| EN 13137:2001 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea carbonului organic total (COT) în deșeuri, nămoluri și sedimente |
| Dezagregare |
| EN 13656:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Dezagregarea prin microunde cu amestec de acizi fluorhidric (HF), azotic (HNO3) și clorhidric (HCI) pentru determinarea ulterioară a elementelor |
| EN 13657:2002 | Caracterizarea deșeurilor. Dezagregarea pentru determinarea ulterioară a elementelor solubile în apă regală |
| Hidrocarburi cu C10-C40 |
| EN 14039:2004 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea conținutului de hidrocarburi în domeniul C10 până la C40, prin cromatografie în fază gazoasă |
| Substanță uscată |
| EN 14346:2006 | Caracterizarea deșeurilor. Calculul substanței uscate prin determinarea reziduului uscat sau a conținutului de apă |
| Compuși anorganici |
| EN 14582:2007 | Caracterizarea deșeurilor. Conținut de halogeni și sulf. Arderea în sisteme închise care conțin oxigen și metode de determinare |
| EN 15192:2006 | Caracterizarea deșeurilor și solurilor. Determinarea cromului (VI) în materiale solide prin dezagregare alcalină și ion cromatografie cu detecție spectrofotometrică |
| Compuși organici |
| EN 15308:2008 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea bifenililor policlorurați (PCB) selectați din deșeurile solide, prin cromatografie în fază gazoasă cu detecție prin captură de electroni sau spectrometrie de masă |
| EN 15527:2008 | Caracterizarea deșeurilor. Determinarea conținutului de hidrocarburi aromatice policiclice (HAP) în deșeuri prin cromatografie în fază gazoasă/spectrometrie de masă (GC/MS) |
| Compoziție elementară |
| EN 16424:2014 | Caracterizarea deșeurilor. Metode de screening pentru compoziția elementară cu instrumente portabile cu fluorescență de raze X |
| EN 15309:2007 | Caracterizarea deșeurilor și a solurilor. Determinarea compoziției elementare prin fluorescență de raze X |

Referință

Titlu

Teste de levigare

CEN/TS 16660:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Determinarea caracterului reducător și a capacității reducătoare

EN 15863:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare pentru caracterizarea de bază. Încercare de levigare monolitică, dinamică, cu înlocuirea periodică a agentului de levigare, în condiții fixe

EN 14997:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu control continuu al pH-ului

EN 14429:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu adăugare inițială de acid/bază

EN 14429:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu adăugare inițială de acid/bază

EN 14997:2015

Caracterizarea deșeurilor. Încercare de comportare la levigare. Influența pH-ului asupra levigării cu control continuu al pH-ului

CEN/TS 15364:2006

Caracterizarea deșeurilor. Încercări de comportare la levigare. Testarea capacității de neutralizare a acizilor și a bazelor

CEN/TS 14405:2004

Caracterizarea deșeurilor. Încercări de comportare la levigare. Încercare de percolare în curent ascendent (în condiții specificate)

EN 12457-1:2002

Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la un raport lichid-solid de 2 l/kg pentru materiale cu conținut ridicat de solid și cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii)

EN 12457-2:2002

Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la raportul lichid-solid de 10 l/kg pentru materiale cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii)

EN 12457-3:2002

Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu două etape pe șarjă la raportul lichid-solid de 2 l/kg și de 8 l/kg pentru materialele cu conținut înalt de solid și cu dimensiunea particulei sub 4 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii)

EN 12457-4:2002

Caracterizarea deșeurilor. Levigare. Test de verificare a conformității pentru levigarea deșeurilor granulare și a nămolurilor. Test cu o etapă pe șarjă la raportul lichid-solid de 10 l/kg pentru materiale cu dimensiunea particulei sub 10 mm (fără sau cu reducerea dimensiunii)

Analize pentru compuși

EN 16377:2013

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea întârzietorilor de flacără bromurați (BFR) în deșeurile solide

EN 16192:2011

Caracterizarea deșeurilor. Analiza eluatelor

EN 15216:2007

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea concentrației materiilor solide dizolvate total (TDS) în apă și eluate

Carbon organic total (COT)

EN 13137:2001

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea carbonului organic total (COT) în deșeuri, nămoluri și sedimente

Dezagregare

EN 13656:2002

Caracterizarea deșeurilor. Dezagregarea prin microunde cu amestec de acizi fluorhidric (HF), azotic (HNO3) și clorhidric (HCI) pentru determinarea ulterioară a elementelor

EN 13657:2002

Caracterizarea deșeurilor. Dezagregarea pentru determinarea ulterioară a elementelor solubile în apă regală

Hidrocarburi cu C10-C40

EN 14039:2004

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea conținutului de hidrocarburi în domeniul C10 până la C40, prin cromatografie în fază gazoasă

Substanță uscată

EN 14346:2006

Caracterizarea deșeurilor. Calculul substanței uscate prin determinarea reziduului uscat sau a conținutului de apă

Compuși anorganici

EN 14582:2007

Caracterizarea deșeurilor. Conținut de halogeni și sulf. Arderea în sisteme închise care conțin oxigen și metode de determinare

EN 15192:2006

Caracterizarea deșeurilor și solurilor. Determinarea cromului (VI) în materiale solide prin dezagregare alcalină și ion cromatografie cu detecție spectrofotometrică

Compuși organici

EN 15308:2008

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea bifenililor policlorurați (PCB) selectați din deșeurile solide, prin cromatografie în fază gazoasă cu detecție prin captură de electroni sau spectrometrie de masă

EN 15527:2008

Caracterizarea deșeurilor. Determinarea conținutului de hidrocarburi aromatice policiclice (HAP) în deșeuri prin cromatografie în fază gazoasă/spectrometrie de masă (GC/MS)

Compoziție elementară

EN 16424:2014

Caracterizarea deșeurilor. Metode de screening pentru compoziția elementară cu instrumente portabile cu fluorescență de raze X

EN 15309:2007

Caracterizarea deșeurilor și a solurilor. Determinarea compoziției elementare prin fluorescență de raze X

În vederea clasificării deșeurilor, din informațiile obținute în urma analizelor chimice ale deșeurilor se pot utiliza datele privind compoziția. În general, rezultatele testelor de levigare – obținute adesea din rezultatele de laborator în contextul testării având ca obiect îndeplinirea criteriilor de acceptare a deșeurilor (CAD) din Directiva privind depozitele de deșeuri – nu sunt utile pentru clasificarea deșeurilor din punctul de vedere al pericolelor. Singura excepție de la acest principiu poate fi cazul evaluării HP 15. Mai precis, acest lucru înseamnă că, de exemplu, dacă deșeul nu a îndeplinit criteriul de acceptare a deșeurilor inerte din Directiva privind depozitele de deșeuri, acesta nu va fi considerat în mod automat ca fiind periculos sau nepericulos. Rezultatele CAD nu ar trebui să fie utilizate ca unică sursă de informații pentru clasificarea deșeurilor periculoase. O analiză a CAD se impune efectiv doar dacă: 1. tratamentul pentru care s-a optat este eliminarea într-un depozit de deșeuri; și 2. categoria de depozit de deșeuri definită în prealabil în funcție de clasificarea ca deșeuri periculoase sau nepericuloase impune efectuarea unui test CAD numeric. Substanțele prezente în levigat pot totuși să ofere unele indicii privind constituenții deșeului sursă.

Rețineți că, în special în cazul substanțelor anorganice, analizele chimice nu furnizează de obicei informații privind compușii chimici specifici dintr-un deșeu, ci permit doar identificarea cationilor și a anionilor. În general, tehnicile analitice convenționale nu permit determinarea nici a compoziției moleculare, nici efectuarea altor analize, cum ar fi identificarea formelor mineralogice. În cele ce urmează sunt prezentate câteva metode posibile pentru depășirea acestui obstacol. Este posibil ca în statele membre să fie disponibile și alte metode și convenții, care ar trebui consultate suplimentar.

4.2.1.   Substanțe care corespund celui mai defavorabil scenariu realist

În cazul probabil în care deținătorul deșeurilor are unele informații privind elementele, dar nu și privind substanțele prezente în deșeu, se recomandă utilizarea conceptului de determinare a substanțelor care corespund „celui mai defavorabil scenariu rezonabil” pentru fiecare element identificat. Substanțele care corespund scenariului cel mai defavorabil ar trebui determinate pentru fiecare proprietate periculoasă și, în continuare, ar trebui utilizate pentru evaluarea proprietăților periculoase (a se vedea capitolul 3.2.2).

Substanțele care corespund scenariului cel mai defavorabil ar trebui determinate având în vedere natura substanțelor care ar putea exista în mod rezonabil în deșeu (de exemplu, pe baza substanțelor utilizate în procesul care generează deșeul și a fenomenelor chimice aferente) (4).

4.2.2.   Rubrici generice

Nu este necesară o specificare suplimentară în ceea ce privește elementele identificate care fac obiectul unei „rubrici generice” în lista clasificărilor armonizate prevăzută în tabelul 3 din partea 3 a anexei VI la Regulamentul CLP. Cu toate acestea, se poate ține seama de notele referitoare la clasificarea și etichetarea amestecurilor prezentate în capitolul 1.1.3.2 din anexa VI la Regulamentul CLP atunci când se stabilesc proprietățile periculoase ale deșeului pe baza „rubricilor generice”. Aceste rubrici sunt prezentate în tabelul 24.

Tabelul 26

Rubrici generice ale elementelor (11) din Regulamentul CLP

| Element | Nr. index | Identificarea chimică internațională | Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol | Codul (codurile) frazelor de pericol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| As | 033-002-00-5 | compuși ai arsenului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H400
  H410 |
| Ba | 056-002-00-7 | săruri de bariu, cu excepția sulfatului de bariu, a sărurilor acidului 1-azo-2-hidroxinaftalenil aril sulfonic și a sărurilor specificate în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 * | H332
  H302 |
| Be | 004-002-00-2 | compuși ai beriliului cu excepția silicaților de aluminiu și beriliu și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Carc. 1B
  Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 1
  Eye Irrit. 2
  STOT SE 3
  Skin Irrit. 2
  Skin Sens. 1
  Aquatic Chronic 2 | H350i
  H330
  H301
  H372 **
  H319
  H335
  H315
  H317
  H411 |
| Cd | 048-001-00-5 | compuși ai cadmiului, cu excepția sulfoseleniurii de cadmiu(xCdS · yCdSe), a masei de reacție a sulfurii de cadmiu cu sulfura de zinc (xCdS · yZnS), a masei de reacție a sulfurii de cadmiu cu sulfura de mercur (xCdS · yHgS) și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H332
  H312
  H302
  H400
  H410 |
| Cr(VI) | 024-017-00-8 | compuși ai cromului (VI), cu excepția cromatului de bariu și a compușilor specificați în altă parte în prezenta anexă | Carc. 1B
  Skin Sens. 1
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H350i
  H317
  H400
  H410 |
| Hg | 080-002-00-6 | compuși anorganici ai mercurului cu excepția sulfurii de mercur și a celor specificați în altă parte în prezenta anexa | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 1
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H330
  H310
  H300
  H373 **
  H400
  H410 |
| Pb | 082-001-00-6 | compuși ai plumbului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Repr. 1A
  Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  STOT RE 2 *
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H360Df
  H332
  H302
  H373 **
  H400
  H410 |
| Sb | 051-003-00-9 | compuși ai antimoniului, cu excepția tetroxidului (Sb2O4), pentoxidului (Sb2O5), trisulfurii (Sb2S3), pentasulfurii (Sb2S5) și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 4 *
  Acute Tox. 4 *
  Aquatic Chronic 2 | H332
  H302
  H411 |
| Se | 034-002-00-8 | compuși ai seleniului, cu excepția sulfoseleniurii de cadmiu și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 3 *
  Acute Tox. 3 *
  STOT RE 2
  Aquatic Acute 1
  Aquatic Chronic 1 | H331
  H301
  H373**
  H400
  H410 |
| Tl | 081-002-00-9 | compuși ai taliului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2 *
  Aquatic Chronic 2 | H330
  H300
  H373 **
  H411 |
| U | 092-002-00-3 | compuși ai uraniului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă | Acute Tox. 2 *
  Acute Tox. 2 *
  STOT RE 2
  Aquatic Chronic 2 | H330
  H300
  H373**
  H411 |

Element

Nr. index

Identificarea chimică internațională

Codul (codurile) claselor și categoriilor de pericol

Codul (codurile) frazelor de pericol

As

033-002-00-5

compuși ai arsenului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H400

H410

Ba

056-002-00-7

săruri de bariu, cu excepția sulfatului de bariu, a sărurilor acidului 1-azo-2-hidroxinaftalenil aril sulfonic și a sărurilor specificate în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

H332

H302

Be

004-002-00-2

compuși ai beriliului cu excepția silicaților de aluminiu și beriliu și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Carc. 1B

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 1

Eye Irrit. 2

STOT SE 3

Skin Irrit. 2

Skin Sens. 1

Aquatic Chronic 2

H350i

H330

H301

H372 **

H319

H335

H315

H317

H411

Cd

048-001-00-5

compuși ai cadmiului, cu excepția sulfoseleniurii de cadmiu(xCdS · yCdSe), a masei de reacție a sulfurii de cadmiu cu sulfura de zinc (xCdS · yZnS), a masei de reacție a sulfurii de cadmiu cu sulfura de mercur (xCdS · yHgS) și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H332

H312

H302

H400

H410

Cr(VI)

024-017-00-8

compuși ai cromului (VI), cu excepția cromatului de bariu și a compușilor specificați în altă parte în prezenta anexă

Carc. 1B

Skin Sens. 1

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H350i

H317

H400

H410

Hg

080-002-00-6

compuși anorganici ai mercurului cu excepția sulfurii de mercur și a celor specificați în altă parte în prezenta anexa

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 1

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H330

H310

H300

H373 **

H400

H410

Pb

082-001-00-6

compuși ai plumbului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Repr. 1A

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

STOT RE 2 *

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H360Df

H332

H302

H373 **

H400

H410

Sb

051-003-00-9

compuși ai antimoniului, cu excepția tetroxidului (Sb2O4), pentoxidului (Sb2O5), trisulfurii (Sb2S3), pentasulfurii (Sb2S5) și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 4 *

Acute Tox. 4 *

Aquatic Chronic 2

H332

H302

H411

Se

034-002-00-8

compuși ai seleniului, cu excepția sulfoseleniurii de cadmiu și a celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 3 *

Acute Tox. 3 *

STOT RE 2

Aquatic Acute 1

Aquatic Chronic 1

H331

H301

H373**

H400

H410

Tl

081-002-00-9

compuși ai taliului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2 *

Aquatic Chronic 2

H330

H300

H373 **

H411

U

092-002-00-3

compuși ai uraniului, cu excepția celor specificați în altă parte în prezenta anexă

Acute Tox. 2 *

Acute Tox. 2 *

STOT RE 2

Aquatic Chronic 2

H330

H300

H373**

H411

---

(1)  Bund/Länder-Arbeitsgemeinschaft Abfall (2012): LAGA-Methodensammlung Abfalluntersuchung, Dresda, Germania.

(2)  De exemplu, Bund/Länder-Arbeitsgemeinschaft Abfall (2004): LAGA PN 98 – Richtlinie für das Vorgehen bei physikalischen, chemischen und biologischen Untersuchungen im Zusammenhang mit der Verwertung/Beseitigung von Abfällen, Dresda, Germania, conține orientări suplimentare care se aplică în Germania pentru examinarea gradului de eterogenitate al deșeurilor. Mai precis, sunt considerate omogene deșeurile lichide, cele care pot fi pompate și cele pulverulente, precum și deșeurile a căror omogenitate poate fi confirmată printr-o inspecție vizuală. Toate celelalte deșeuri sunt considerate eterogene.

(3)  Este de remarcat faptul că, la nivelul statelor membre, există recomandări și exemple care pot oferi orientări suplimentare privind determinarea constituenților din deșeurile lichide și solide. De exemplu, o metodă pentru determinarea exhaustivă a elementelor și a substanțelor din deșeurile lichide și solide este propusă în „Caracterizarea deșeurilor – Determinarea elementelor și substanțelor din deșeuri”, descrisă în standardul experimental AFNOR XP X30-489. Acesta este un subiect de lucru supus votului la nivel european, sub titlul CEN/TC 292/WG 5 N 735 Determination of content of elements and substances in waste - experimental AFNOR Standard XP X30-489 (CEN/TC 292 N 1430), în vederea standardizării. Mai multe informații privind acest document se găsesc în lucrarea elaborată de Hennebert, P.; Papin, A.; Padox, J.-M.; Hasebrouck, B. (2013): The evaluation of an analytical protocol for the determination of substances in waste for hazard classification, Paris, Franța, disponibilă la adresa: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X13001554 În plus, pe lângă metodele și standardele CEN, documentul elaborat de Agenția pentru Protecția Mediului din SUA (2014), intitulat Test Methods for Evaluating Solid Waste (SW846), care este disponibil la adresa http://www3.epa.gov/epawaste/hazard/testmethods/sw846/online/index.htm, oferă informații privind eșantionarea și analizarea deșeurilor solide, astfel cum se aplică în SUA.

(4)  Termenul „rezonabil” este explicat în Ghidul din Regatul Unit astfel: „rezonabil indică faptul că substanțele care nu pot exista în deșeu, de exemplu ca urmare a proprietățile lor fizice și chimice, pot fi excluse”. O explicație asemănătoare este utilizată de Ghidul BMU. Ghidul INERIS conține un set de substanțe care corespund „celui mai defavorabil scenariu realist”, grupate pe elemente pentru fiecare proprietate periculoasă, care poate servi ca bază de informații generale.

---

ANEXA 5

Surse și referințe externe

Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit (BMU) (2005): Hinweise zur Anwendung der Abfallverzeichnis-Verordnung vom 10.Dezmeber 2001, BGB1. I S. 3379, document disponibil la adresa: http://www.bmub.bund.de/fileadmin/bmu-import/files/abfallwirtschaft/downloads/application/pdf/avv_erlaeuterungen.pdf, accesare la 9.4.2015

Ministerul Mediului și Transporturilor din Baden-Wuerttemberg (2003): Handbook „How to apply the European Waste List 2001/118/EC”, Stuttgart, Germania, document disponibil la adresa: http://abag-itm.de/fileadmin/Dateien/ABAG/Informationsschriften/Band_B/Band_B_englisch.pdf, accesare la 2.4.2015

David O'Farrell, Consiliul Districtului Cumbria (2011): Dealing with tar bound arisings, lucrare disponibilă la adresa: http://www.soci.org/~/media/Files/Conference%20Downloads/2011/Recycling%20and%20Re%20using%20Asphalt%20Mar%2011/David_OFarrell_Presentation.ashx, accesare la 26.3.2015

Comisia Europeană – Direcția Generală Mediu (2013): Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/97/EC on waste, document disponibil la adresa http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf, accesare la 1.4.2015

Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare (2013): Directive 2012/18/EU of the European Parliament and of the Council on the control of major-accident hazards involving dangerous substances – Guidance on technical implementation issues, document disponibil la adresa: http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2013/TEIA/QA_2011_review_2013.pdf, accesare la 14.4.2015

Comisia Europeană, Centrul Comun de Cercetare (2014): End of waste criteria for waste plastics for conversion. Technical proposal. Final draft report, DG JRC, IPTS, Sevilla, Spania

Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) (2017): Guidance on the application of the CLP Criteria, versiunea cea mai recentă (iulie 2017) fiind disponibilă la adresa: https://echa.europa.eu/documents/10162/23036412/clp_en.pdf/58b5dc6d-ac2a-4910-9702-e9e1f5051cc5

Agenția Europeană de Mediu (2014): Ozone-depleting substances 2013 – Aggregated data reported by companies on the import, export, production, destruction and feedstock and process agent use of ozone-depleting substances in the European Union, document disponibil la adresa: http://www.eea.europa.eu/publications/ozone-depleting-substances-2013, accesare la 13.4.2015

Agenția Europeană de Mediu (AEM) – Environmental Terminology and Discovery Service (ETSA) (2015), document disponibil la adresa: http://glossary.eea.europa.eu/, accesare la 4.7.2015

Hennebert, P.; Papin, A.; Padox, J.-M.; Hasebrouck, B. (2013): The evaluation of an analytical protocol for the determination of substances in waste for hazard classification, Paris, Franța, lucrare disponibilă la adresa: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X13001554, accesare la 31.7.2015

Ineris (2015): Waste Hazardous Assessment – Proposition of methods (version 2)

Openbare Vlaamse Afvalstoffen Maatschappij (OVAM) (2015): Europese afvalstoffenlijst EURAL Handleiding, Mechelen, Belgia

Agenția pentru Resurse Naturale din Țara Galilor, Agenția pentru Protecția Mediului din Scoția (SEPA), Agenția pentru Mediu din Irlanda de Nord (NIEA), Agenția pentru Mediu din Regatul Unit (2015): DRAFT Waste Classification – Guidance on the classification and assessment of waste (1st edition 2015) Technical Guidance WM3, document disponibil la adresa: https://www.gov.uk/government/publications/waste-classification-technical-guidance, accesare la 14.7.2015

Agenția pentru Protecția Mediului din SUA (2014): Test Methods for Evaluating Solid Waste (SW-846), document disponibil la adresa: http://www3.epa.gov/epawaste/hazard/testmethods/sw846/online/index.htm, accesare la 10.7.2015

Young, J. R.; How, M. J.; Walker, A. P.; Worth, W. M. H. (1988): Classification as corrosive or irritant to skin of preparations containing acidic or alkaline substances, without testing on animals; England

---