# Europeiska unionens C 113/2018

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 113 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången27 mars 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 113

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången27 mars 2018

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 113/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 113/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8694 – Hochtief/Abertis) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2018/C 113/02 | Eurons växelkurs | 2 |
| 2018/C 113/03 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 89/686/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2018/C 113/04 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  ) | 41 |
| 2018/C 113/05 | Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 21 september 2016 om ett utkast till beslut i ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport – Föredragande: Estland | 65 |
| 2018/C 113/06 | Förhörsombudets slutrapport – Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport | 67 |
| 2018/C 113/07 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 4 oktober 2016 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport) [delgivet under dokumentnummer C(2016) 6325]
   (
  1
  ) | 68 |
| 2018/C 113/08 | Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 januari 2018 om ett utkast till beslut i ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors – Föredragande: Slovakien | 75 |
| 2018/C 113/09 | Förhörsombudets slutrapport – Qualcomm/NXP Semiconductors (Ärende M.8306) | 77 |
| 2018/C 113/10 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 18 januari 2018 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors) | 79 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2018/C 113/02

Eurons växelkurs

2

2018/C 113/03

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 89/686/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

1

3

2018/C 113/04

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG (Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

1

41

2018/C 113/05

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 21 september 2016 om ett utkast till beslut i ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport – Föredragande: Estland

65

2018/C 113/06

Förhörsombudets slutrapport – Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport

67

2018/C 113/07

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 4 oktober 2016 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport) [delgivet under dokumentnummer C(2016) 6325]
   (
  1
  )

[delgivet under dokumentnummer C(2016) 6325]

1

68

2018/C 113/08

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 januari 2018 om ett utkast till beslut i ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors – Föredragande: Slovakien

75

2018/C 113/09

Förhörsombudets slutrapport – Qualcomm/NXP Semiconductors (Ärende M.8306)

77

2018/C 113/10

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 18 januari 2018 om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors)

79

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8694 – Hochtief/Abertis)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 113/01)

Kommissionen beslutade den 6 februari 2018 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8694. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32018M8694. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/2

---

Eurons växelkurs (1)

26 mars 2018

(2018/C 113/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2411 |
| JPY | japansk yen | 130,47 |
| DKK | dansk krona | 7,4482 |
| GBP | pund sterling | 0,87248 |
| SEK | svensk krona | 10,1868 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1739 |
| ISK | isländsk krona | 121,90 |
| NOK | norsk krona | 9,5613 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,446 |
| HUF | ungersk forint | 312,73 |
| PLN | polsk zloty | 4,2300 |
| RON | rumänsk leu | 4,6593 |
| TRY | turkisk lira | 4,9464 |
| AUD | australisk dollar | 1,6048 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5997 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7384 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7029 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6274 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 336,99 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 14,4937 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,7924 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4420 |
| IDR | indonesisk rupiah | 17 045,27 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8425 |
| PHP | filippinsk peso | 64,820 |
| RUB | rysk rubel | 70,6897 |
| THB | thailändsk baht | 38,660 |
| BRL | brasiliansk real | 4,0932 |
| MXN | mexikansk peso | 22,8777 |
| INR | indisk rupie | 80,5105 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2411

JPY

japansk yen

130,47

DKK

dansk krona

7,4482

GBP

pund sterling

0,87248

SEK

svensk krona

10,1868

CHF

schweizisk franc

1,1739

ISK

isländsk krona

121,90

NOK

norsk krona

9,5613

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,446

HUF

ungersk forint

312,73

PLN

polsk zloty

4,2300

RON

rumänsk leu

4,6593

TRY

turkisk lira

4,9464

AUD

australisk dollar

1,6048

CAD

kanadensisk dollar

1,5997

HKD

Hongkongdollar

9,7384

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7029

SGD

singaporiansk dollar

1,6274

KRW

sydkoreansk won

1 336,99

ZAR

sydafrikansk rand

14,4937

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,7924

HRK

kroatisk kuna

7,4420

IDR

indonesisk rupiah

17 045,27

MYR

malaysisk ringgit

4,8425

PHP

filippinsk peso

64,820

RUB

rysk rubel

70,6897

THB

thailändsk baht

38,660

BRL

brasiliansk real

4,0932

MXN

mexikansk peso

22,8777

INR

indisk rupie

80,5105

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/3

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Rådets direktiv 89/686/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsutrustning

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 113/03)

I enlighet med övergångsbestämmelsen i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 av den 9 mars 2016 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG (1) får medlemsstaterna inte förhindra att produkter som omfattas av och är förenliga med rådets direktiv 89/686/EEG (2) och som släppts ut på marknaden före den 21 april 2019 tillhandahålls på marknaden. I enlighet med detta fortsätter harmoniserade standarder, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i enlighet med direktiv 89/686/EEG och som förtecknas i kolumn 2 i detta meddelande från kommissionen, att ge presumtion om överensstämmelse endast med det direktivet och endast till och med den 20 april 2019. Denna presumtion om överensstämmelse i enlighet med direktiv 89/686/EEG upphör den 21 april 2019.

| ESO (3) | (Beteckning och titel på standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet EGT/EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm.: 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 132:1998
  Andningsskydd - Definitioner | 4.6.1999 | EN 132:1990
  Anmärkning 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 133:2001
  Andningsskydd - Klassifikation | 10.8.2002 | EN 133:1990
  Anmärkning 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 134:1998
  Andningsskydd - Terminologi för komponenter och detaljer | 13.6.1998 | EN 134:1990
  Anmärkning 2.1 | 31.7.1998 |
| CEN | EN 135:1998
  Andningsskydd - Ordlista | 4.6.1999 | EN 135:1990
  Anmärkning 2.1 | 30.6.1999 |
| CEN | EN 136:1998
  Andningsskydd - Helmasker - Fordringar, provning, märkning | 13.6.1998 | EN 136:1989
  EN 136–10:1992
  Anmärkning 2.1 | 31.7.1998 |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Andningsskydd – Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask, enbart avsedd för användning med övertryck – Fordringar, provning, märkning | 23.11.2007 | EN 137:1993
  Anmärkning 2.1 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 138:1994
  Andningsskydd - Sugslangsapparat för helmask, halvmask eller bitmunstycke - Fordringar, provning, märkning | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Andningsskydd - Halv- och kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning | 6.11.1998 | EN 140:1989
  Anmärkning 2.1 | 31.3.1999 |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Andningsskydd - Bitmunstycksenheter - Fordringar, provning, märkning | 10.4.2003 | EN 142:1989
  Anmärkning 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 143:2000
  Andningsskydd - Partikelfilter - Fordringar, provning, märkning | 24.1.2001 | EN 143:1990
  Anmärkning 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.12.2006 | Anmärkning 3 | 21.12.2006 |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 1: Flaskhalsgängor | 24.1.2001 | EN 144-1:1991
  Anmärkning 2.1 | 24.1.2001 |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.2.2004 | Anmärkning 3 | 21.2.2004 |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 6.10.2005 | Anmärkning 3 | 31.12.2005 |
| CEN | EN 144-2:1998
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 2: Utlopp | 4.6.1999 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 3: Utlopp för dykgaserna Nitrox-blandningar och syrgas | 21.2.2004 | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Andningsskydd - Bärbar andningsapparat med slutet system för komprimerad oxygen eller komprimerad oxygen/nitrogen - Fordringar, provning, märkning | 19.2.1998 | EN 145:1988
  EN 145-2:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.2.1998 |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 24.1.2001 | Anmärkning 3 | 24.1.2001 |
| CEN | EN 148-1:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 1: Anslutning med standardgänga | 4.6.1999 | EN 148-1:1987
  Anmärkning 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-2:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Anslutning med centrumgänga | 4.6.1999 | EN 148-2:1987
  Anmärkning 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 148-3:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 3: Anslutning med gänga M 45 × 3 | 4.6.1999 | EN 148-3:1992
  Anmärkning 2.1 | 31.8.1999 |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Andningsskydd - Filtrerande halvmasker mot partiklar - Fordringar, provning, märkning | 6.5.2010 | EN 149:2001
  Anmärkning 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 166:2001
  Ögonskydd - Fordringar och specifikationer | 10.8.2002 | EN 166:1995
  Anmärkning 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 167:2001
  Ögonskydd - Optiska provningsmetoder | 10.8.2002 | EN 167:1995
  Anmärkning 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 168:2001
  Ögonskydd - Icke-optiska provningsmetoder | 10.8.2002 | EN 168:1995
  Anmärkning 2.1 | 10.8.2002 |
| CEN | EN 169:2002
  Ögonskydd - Filter vid svetsning och besläktade förfaranden - Fordringar på transmittans | 28.8.2003 | EN 169:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 170:2002
  Ögonskydd - Filter mot ultraviolett strålning - Fordringar på transmittans | 28.8.2003 | EN 170:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 171:2002
  Ögonskydd - Filter mot infraröd strålning - Fordringar på transmittans | 10.4.2003 | EN 171:1992
  Anmärkning 2.1 | 10.4.2003 |
| CEN | EN 172:1994
  Ögonskydd - Solglasögon för yrkesarbete | 15.5.1996 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 10.8.2002 | Anmärkning 3 | 10.8.2002 |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 4.7.2000 | Anmärkning 3 | 31.10.2000 |
| CEN | EN 174:2001
  Ögonskydd - Skidglasögon för utförsåkning | 21.12.2001 | EN 174:1996
  Anmärkning 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 175:1997
  Personligt skydd - Ögon- och ansiktsskydd vid svetsning och likartatarbete | 19.2.1998 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Ögonskydd - Filter mot laserstrålning | 13.10.2017 | EN 207:2009
  Anmärkning 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 208:2009
  Ögonskydd - Filter för användning under justering av lasrar och lasersystem | 6.5.2010 | EN 208:1998
  Anmärkning 2.1 | 30.6.2010 |
| CEN | EN 250:2014
  Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning | 12.12.2014 | EN 250:2000
  Anmärkning 2.1 | 31.12.2014 |
| CEN | EN 269:1994
  Andningsskydd - Fläktassisterad sugslangsapparat med huva - Fordringar, provning, märkning | 16.12.1994 | | |
| CEN | Detta är det första offentliggörandet | Detta är det första offentliggörandet | EN 342:2004
  Anmärkning 2.1 | 31.5.2018 |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Skyddskläder - Skydd mot dåligt väder | 8.3.2008 | EN 343:2003
  Anmärkning 2.1 | 8.3.2008 |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 348:1992
  Skyddskläder - Provningsmetod: Bestämning av materials motstånd vid påverkan av små stänk av smält metall | 23.12.1993 | | |
| | EN 348:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 1: Kåpor | 28.8.2003 | EN 352-1:1993
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-2:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 2: Proppar | 28.8.2003 | EN 352-2:1993
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-3:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 3: Kåpor monterade på industrihjälm | 28.8.2003 | EN 352-3:1996
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 352-4:2001
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 4: Nivåberoende kåpor | 10.8.2002 | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 19.4.2006 | Anmärkning 3 | 30.4.2006 |
| CEN | EN 352-5:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 5: Kåpor med aktiv bullerdämpning | 28.8.2003 | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 6.5.2010 | Anmärkning 3 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 352-6:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 6: Kåpor med elektrisk ljudingång | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 7: Nivåberoende proppar | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Hörselskydd - Säkerhetskrav och provning - Del 8: Kåpor med ljudåtergivning för underhållningsändamål | 28.1.2009 | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Personlig fallskyddsutrustning - Styrt glidlås på förankringslina eller skena - Del 1: Styrt glidlås på fast förankringslina eller skena | Detta är det första offentliggörandet | EN 353-1:2014
  Anmärkning 2.1 | 30.6.2018 |
| CEN | EN 353-2:2002
  Personlig fallskyddutrustning - Styrt glidlås på flexibel förankringslina | 28.8.2003 | EN 353-2:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 354:2010
  Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingslinor | 9.7.2011 | EN 354:2002
  Anmärkning 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 355:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Falldämpare | 28.8.2003 | EN 355:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 358:1999
  Personlig skyddsutrustning med stödjande och fallhindrande funktion - Stödbälten och fallhindrande kopplingslinor för stödutrustning | 21.12.2001 | EN 358:1992
  Anmärkning 2.1 | 21.12.2001 |
| CEN | EN 360:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Säkerhetsblock | 28.8.2003 | EN 360:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 361:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Helselar | 28.8.2003 | EN 361:1992
  Anmärkning 2.1 | 28.8.2003 |
| CEN | EN 362:2004
  Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingsanordningar | 6.10.2005 | EN 362:1992
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 363:2008
  Personlig fallskyddsutrustning - Fallskyddssystem | 20.6.2008 | EN 363:2002
  Anmärkning 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 364:1992
  Personlig fallskyddsutrustning - Provningsmetoder | 23.12.1993 | | |
| | EN 364:1992/AC:1993 | | | |
| CEN | EN 365:2004
  Personlig fallskyddsutrustning - Allmänna fordringar för bruksanvisningar, användning, underhåll, periodisk kontroll, reparation, märkning och förpackning | 6.10.2005 | EN 365:1992
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 1: Terminologi och fordringar på prestanda (ISO 374-1:2016) | 12.4.2017 | EN 374-1:2003
  Anmärkning 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 374-2:2003
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 2: Bestämning av motstånd mot penetration | 6.10.2005 | EN 374-2:1994
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 374-3:2003
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 3: Bestämning av motstånd mot permeation av kemikalier | 6.10.2005 | EN 374-3:1994
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| | EN 374-3:2003/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 374-4:2013
  Skyddskläder - Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 4: Bestämning av motstånd mot degradation av kemikalier | 11.4.2014 | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 5: Terminologi och fordringar vid risker för mikroorganismer (ISO 374-5:2016) | 12.4.2017 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Ögonskydd - Automatiska svetsfilter | 6.5.2010 | EN 379:2003
  Anmärkning 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 381-1:1993
  Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 1: Provningsutrustning för provning av motstånd mot genomsågning med kedjesåg | 23.12.1993 | | |
| CEN | EN 381-2:1995
  Sågningsskydd - Del 2: Provningsmetoder för benskydd | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-3:1996
  Sågningsskydd - Del 3: Provningsmetoder för skyddskodon | 10.10.1996 | | |
| CEN | EN 381-4:1999
  Sågningsskydd - Del 4: Provningsmetoder för handskar till skydd mot kedjesåg | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Sågningsskydd - Del 5: Fordringar för benskydd | 12.1.1996 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Sågningsskydd - Del 7: Fordringar för handskar till skydd mot kedjesåg | 16.3.2000 | | |
| CEN | EN 381-8:1997
  Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 8: Provningsmetoder för damasker till skydd mot kedjesåg | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 9: Fordringar för damasker till skydd mot kedjesåg | 18.10.1997 | | |
| CEN | EN 381-10:2002
  Sågningsskydd - Del 10: Provningsmetoder för skydd för överkroppen | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Sågningsskydd - Del 11: Fordringar för skydd för överkroppen | 28.8.2003 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Skyddshandskar mot mekaniska risker | 12.4.2017 | EN 388:2003
  Anmärkning 2.1 | 31.5.2017 |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Industrihjälmar | 20.12.2012 | EN 397:2012
  Anmärkning 2.1 | 30.4.2013 |
| CEN | EN 402:2003
  Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system med helmask eller bitmunstycksenhet - Fordringar, provning, märkning | 21.2.2004 | EN 402:1993
  Anmärkning 2.1 | 21.2.2004 |
| CEN | EN 403:2004
  Andningsskydd - Flyktfilterskydd med huva vid brand - Fordringar, provning, märkning | 6.10.2005 | EN 403:1993
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 404:2005
  Andningsskydd - Flyktfilter - Fordringar, provning, märkning | 6.10.2005 | EN 404:1993
  Anmärkning 2.1 | 2.12.2005 |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Andningsskydd - Filtrerande halvmasker med ventiler mot gaser eller gaser och partiklar - Fordringar, provning, märkning | 6.5.2010 | EN 405:2001
  Anmärkning 2.1 | 6.5.2010 |
| CEN | EN 407:2004
  Skyddshandskar mot termiska risker (hetta och/eller brand) | 6.10.2005 | EN 407:1994
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Skyddshandskar - Allmänna krav och provningsmetoder | 6.5.2010 | EN 420:2003
  Anmärkning 2.1 | 31.5.2010 |
| CEN | EN 421:2010
  Skyddshandskar mot joniserande strålning och radioaktiv kontamination | 9.7.2011 | EN 421:1994
  Anmärkning 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 443:2008
  Skyddshjälmar för brandmän vid brandsläckning i byggnader och andra konstruktioner | 20.6.2008 | EN 443:1997
  Anmärkning 2.1 | 31.8.2008 |
| CEN | EN 458:2004
  Hörselskydd - Rekommendationer för val, användning, skötsel och underhåll - Vägledande dokument | 6.10.2005 | EN 458:1993
  Anmärkning 2.1 | 6.10.2005 |
| CEN | EN 464:1994
  yddskläder - Skydd mot kemikalier i vätske- och gasform, inklusive vätskeaerosoler och fasta partiklar - Provningsmetod: Bestämning av täthet hos gastäta dräkter (trycktäthetsprovning) | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Skyddskläder för brandmän - Metoder för laboratorie-provning och funktionskrav för skyddskläder vid brandbekämpning | 19.4.2006 | EN 469:1995
  Anmärkning 2.1 | 30.6.2006 |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 23.11.2007 | Anmärkning 3 | 23.11.2007 |
| CEN | EN 510:1993
  Specifikation för skyddskläder som används där risk föreligger att fastna i rörliga delar | 16.12.1994 | | |
| CEN | EN 511:2006
  Skyddshandskar mot kyla | 21.12.2006 | EN 511:1994
  Anmärkning 2.1 | 21.12.2006 |
| CEN | EN 530:2010
  Nötningshållfasthet hos material för skyddskläder - Provningsmetoder | 9.7.2011 | EN 530:1994
  Anmärkning 2.1 | 9.7.2011 |
| CEN | EN 564:2014
  Klätterutrustning - Repsnöre - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 11.12.2015 | EN 564:2006
  Anmärkning 2.1 | 31.1.2016 |
| CEN | EN 565:2017
  Klätterutrustning - Band - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 15.12.2017 | EN 565:2006
  Anmärkning 2.1 | 28.2.2018 |
| CEN | EN 566:2017
  Klätterutrustning - Slingor - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 13.10.2017 | EN 566:2006
  Anmärkning 2.1 | 30.10.2017 |
| CEN | EN 567:2013
  Klätterutrustning - Repklämmor - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 28.6.2013 | EN 567:1997
  Anmärkning 2.1 | 30.9.2013 |
| CEN | EN 568:2015
  Klätterutrustning - Issäkringar - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 9.9.2016 | EN 568:2007
  Anmärkning 2.1 | 9.9.2016 |
| CEN | EN 569:2007
  Klätterutrustning - Bultar - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 8.3.2008 | EN 569:1997
  Anmärkning 2.1 | 8.3.2008 |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Skyddshandskar för brandmän | 20.6.2008 | EN 659:2003
  Anmärkning 2.1 | 30.9.2008 |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Personlig fallskyddsutrustning - Förankringsutrustning | 11.12.2015 | EN 795:1996
  Anmärkning 2.1 | 9.9.2016 |
| Varning: Detta offentliggörande avser inte utrustning enligt följande:






  — | Typ A (förankringsutrustning med en eller flera fasta förankringspunkter och behov av byggnadsförankringar eller fästelement för förankring i byggnaden) som avses i punkterna 3.2.1, 4.4.1 och 5.3; |

ESO (3)

(Beteckning och titel på standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet EGT/EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm.: 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 132:1998

Andningsskydd - Definitioner

4.6.1999

EN 132:1990

Anmärkning 2.1

30.6.1999

CEN

EN 133:2001

Andningsskydd - Klassifikation

10.8.2002

EN 133:1990

Anmärkning 2.1

10.8.2002

CEN

EN 134:1998

Andningsskydd - Terminologi för komponenter och detaljer

13.6.1998

EN 134:1990

Anmärkning 2.1

31.7.1998

CEN

EN 135:1998

Andningsskydd - Ordlista

4.6.1999

EN 135:1990

Anmärkning 2.1

30.6.1999

CEN

EN 136:1998

Andningsskydd - Helmasker - Fordringar, provning, märkning

13.6.1998

EN 136:1989

EN 136–10:1992

Anmärkning 2.1

31.7.1998

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Andningsskydd – Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask, enbart avsedd för användning med övertryck – Fordringar, provning, märkning

23.11.2007

EN 137:1993

Anmärkning 2.1

23.11.2007

CEN

EN 138:1994

Andningsskydd - Sugslangsapparat för helmask, halvmask eller bitmunstycke - Fordringar, provning, märkning

16.12.1994

CEN

EN 140:1998

Andningsskydd - Halv- och kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning

6.11.1998

EN 140:1989

Anmärkning 2.1

31.3.1999

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Andningsskydd - Bitmunstycksenheter - Fordringar, provning, märkning

10.4.2003

EN 142:1989

Anmärkning 2.1

10.4.2003

CEN

EN 143:2000

Andningsskydd - Partikelfilter - Fordringar, provning, märkning

24.1.2001

EN 143:1990

Anmärkning 2.1

24.1.2001

EN 143:2000/A1:2006

21.12.2006

Anmärkning 3

21.12.2006

EN 143:2000/AC:2005

CEN

EN 144-1:2000

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 1: Flaskhalsgängor

24.1.2001

EN 144-1:1991

Anmärkning 2.1

24.1.2001

EN 144-1:2000/A1:2003

21.2.2004

Anmärkning 3

21.2.2004

EN 144-1:2000/A2:2005

6.10.2005

Anmärkning 3

31.12.2005

CEN

EN 144-2:1998

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 2: Utlopp

4.6.1999

CEN

EN 144-3:2003

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 3: Utlopp för dykgaserna Nitrox-blandningar och syrgas

21.2.2004

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Andningsskydd - Bärbar andningsapparat med slutet system för komprimerad oxygen eller komprimerad oxygen/nitrogen - Fordringar, provning, märkning

19.2.1998

EN 145:1988

EN 145-2:1992

Anmärkning 2.1

28.2.1998

EN 145:1997/A1:2000

24.1.2001

Anmärkning 3

24.1.2001

CEN

EN 148-1:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 1: Anslutning med standardgänga

4.6.1999

EN 148-1:1987

Anmärkning 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-2:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Anslutning med centrumgänga

4.6.1999

EN 148-2:1987

Anmärkning 2.1

31.8.1999

CEN

EN 148-3:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 3: Anslutning med gänga M 45 × 3

4.6.1999

EN 148-3:1992

Anmärkning 2.1

31.8.1999

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Andningsskydd - Filtrerande halvmasker mot partiklar - Fordringar, provning, märkning

6.5.2010

EN 149:2001

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 166:2001

Ögonskydd - Fordringar och specifikationer

10.8.2002

EN 166:1995

Anmärkning 2.1

10.8.2002

CEN

EN 167:2001

Ögonskydd - Optiska provningsmetoder

10.8.2002

EN 167:1995

Anmärkning 2.1

10.8.2002

CEN

EN 168:2001

Ögonskydd - Icke-optiska provningsmetoder

10.8.2002

EN 168:1995

Anmärkning 2.1

10.8.2002

CEN

EN 169:2002

Ögonskydd - Filter vid svetsning och besläktade förfaranden - Fordringar på transmittans

28.8.2003

EN 169:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 170:2002

Ögonskydd - Filter mot ultraviolett strålning - Fordringar på transmittans

28.8.2003

EN 170:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 171:2002

Ögonskydd - Filter mot infraröd strålning - Fordringar på transmittans

10.4.2003

EN 171:1992

Anmärkning 2.1

10.4.2003

CEN

EN 172:1994

Ögonskydd - Solglasögon för yrkesarbete

15.5.1996

EN 172:1994/A2:2001

10.8.2002

Anmärkning 3

10.8.2002

EN 172:1994/A1:2000

4.7.2000

Anmärkning 3

31.10.2000

CEN

EN 174:2001

Ögonskydd - Skidglasögon för utförsåkning

21.12.2001

EN 174:1996

Anmärkning 2.1

21.12.2001

CEN

EN 175:1997

Personligt skydd - Ögon- och ansiktsskydd vid svetsning och likartatarbete

19.2.1998

CEN

EN 207:2017

Ögonskydd - Filter mot laserstrålning

13.10.2017

EN 207:2009

Anmärkning 2.1

30.10.2017

CEN

EN 208:2009

Ögonskydd - Filter för användning under justering av lasrar och lasersystem

6.5.2010

EN 208:1998

Anmärkning 2.1

30.6.2010

CEN

EN 250:2014

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning

12.12.2014

EN 250:2000

Anmärkning 2.1

31.12.2014

CEN

EN 269:1994

Andningsskydd - Fläktassisterad sugslangsapparat med huva - Fordringar, provning, märkning

16.12.1994

CEN

Detta är det första offentliggörandet

Detta är det första offentliggörandet

EN 342:2004

Anmärkning 2.1

31.5.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Skyddskläder - Skydd mot dåligt väder

8.3.2008

EN 343:2003

Anmärkning 2.1

8.3.2008

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 348:1992

Skyddskläder - Provningsmetod: Bestämning av materials motstånd vid påverkan av små stänk av smält metall

23.12.1993

EN 348:1992/AC:1993

CEN

EN 352-1:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 1: Kåpor

28.8.2003

EN 352-1:1993

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-2:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 2: Proppar

28.8.2003

EN 352-2:1993

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-3:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 3: Kåpor monterade på industrihjälm

28.8.2003

EN 352-3:1996

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 352-4:2001

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 4: Nivåberoende kåpor

10.8.2002

EN 352-4:2001/A1:2005

19.4.2006

Anmärkning 3

30.4.2006

CEN

EN 352-5:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 5: Kåpor med aktiv bullerdämpning

28.8.2003

EN 352-5:2002/A1:2005

6.5.2010

Anmärkning 3

6.5.2010

CEN

EN 352-6:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 6: Kåpor med elektrisk ljudingång

28.8.2003

CEN

EN 352-7:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 7: Nivåberoende proppar

28.8.2003

CEN

EN 352-8:2008

Hörselskydd - Säkerhetskrav och provning - Del 8: Kåpor med ljudåtergivning för underhållningsändamål

28.1.2009

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Personlig fallskyddsutrustning - Styrt glidlås på förankringslina eller skena - Del 1: Styrt glidlås på fast förankringslina eller skena

Detta är det första offentliggörandet

EN 353-1:2014

Anmärkning 2.1

30.6.2018

CEN

EN 353-2:2002

Personlig fallskyddutrustning - Styrt glidlås på flexibel förankringslina

28.8.2003

EN 353-2:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 354:2010

Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingslinor

9.7.2011

EN 354:2002

Anmärkning 2.1

9.7.2011

CEN

EN 355:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Falldämpare

28.8.2003

EN 355:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 358:1999

Personlig skyddsutrustning med stödjande och fallhindrande funktion - Stödbälten och fallhindrande kopplingslinor för stödutrustning

21.12.2001

EN 358:1992

Anmärkning 2.1

21.12.2001

CEN

EN 360:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Säkerhetsblock

28.8.2003

EN 360:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 361:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Helselar

28.8.2003

EN 361:1992

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 362:2004

Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingsanordningar

6.10.2005

EN 362:1992

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN 363:2008

Personlig fallskyddsutrustning - Fallskyddssystem

20.6.2008

EN 363:2002

Anmärkning 2.1

31.8.2008

CEN

EN 364:1992

Personlig fallskyddsutrustning - Provningsmetoder

23.12.1993

EN 364:1992/AC:1993

CEN

EN 365:2004

Personlig fallskyddsutrustning - Allmänna fordringar för bruksanvisningar, användning, underhåll, periodisk kontroll, reparation, märkning och förpackning

6.10.2005

EN 365:1992

Anmärkning 2.1

6.10.2005

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 1: Terminologi och fordringar på prestanda (ISO 374-1:2016)

12.4.2017

EN 374-1:2003

Anmärkning 2.1

31.5.2017

CEN

EN 374-2:2003

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 2: Bestämning av motstånd mot penetration

6.10.2005

EN 374-2:1994

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN 374-3:2003

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 3: Bestämning av motstånd mot permeation av kemikalier

6.10.2005

EN 374-3:1994

Anmärkning 2.1

6.10.2005

EN 374-3:2003/AC:2006

CEN

EN 374-4:2013

Skyddskläder - Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 4: Bestämning av motstånd mot degradation av kemikalier

11.4.2014

CEN

EN ISO 374-5:2016

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 5: Terminologi och fordringar vid risker för mikroorganismer (ISO 374-5:2016)

12.4.2017

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Ögonskydd - Automatiska svetsfilter

6.5.2010

EN 379:2003

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 381-1:1993

Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 1: Provningsutrustning för provning av motstånd mot genomsågning med kedjesåg

23.12.1993

CEN

EN 381-2:1995

Sågningsskydd - Del 2: Provningsmetoder för benskydd

12.1.1996

CEN

EN 381-3:1996

Sågningsskydd - Del 3: Provningsmetoder för skyddskodon

10.10.1996

CEN

EN 381-4:1999

Sågningsskydd - Del 4: Provningsmetoder för handskar till skydd mot kedjesåg

16.3.2000

CEN

EN 381-5:1995

Sågningsskydd - Del 5: Fordringar för benskydd

12.1.1996

CEN

EN 381-7:1999

Sågningsskydd - Del 7: Fordringar för handskar till skydd mot kedjesåg

16.3.2000

CEN

EN 381-8:1997

Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 8: Provningsmetoder för damasker till skydd mot kedjesåg

18.10.1997

CEN

EN 381-9:1997

Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 9: Fordringar för damasker till skydd mot kedjesåg

18.10.1997

CEN

EN 381-10:2002

Sågningsskydd - Del 10: Provningsmetoder för skydd för överkroppen

28.8.2003

CEN

EN 381-11:2002

Sågningsskydd - Del 11: Fordringar för skydd för överkroppen

28.8.2003

CEN

EN 388:2016

Skyddshandskar mot mekaniska risker

12.4.2017

EN 388:2003

Anmärkning 2.1

31.5.2017

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Industrihjälmar

20.12.2012

EN 397:2012

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 402:2003

Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system med helmask eller bitmunstycksenhet - Fordringar, provning, märkning

21.2.2004

EN 402:1993

Anmärkning 2.1

21.2.2004

CEN

EN 403:2004

Andningsskydd - Flyktfilterskydd med huva vid brand - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

EN 403:1993

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN 404:2005

Andningsskydd - Flyktfilter - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

EN 404:1993

Anmärkning 2.1

2.12.2005

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Andningsskydd - Filtrerande halvmasker med ventiler mot gaser eller gaser och partiklar - Fordringar, provning, märkning

6.5.2010

EN 405:2001

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 407:2004

Skyddshandskar mot termiska risker (hetta och/eller brand)

6.10.2005

EN 407:1994

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Skyddshandskar - Allmänna krav och provningsmetoder

6.5.2010

EN 420:2003

Anmärkning 2.1

31.5.2010

CEN

EN 421:2010

Skyddshandskar mot joniserande strålning och radioaktiv kontamination

9.7.2011

EN 421:1994

Anmärkning 2.1

9.7.2011

CEN

EN 443:2008

Skyddshjälmar för brandmän vid brandsläckning i byggnader och andra konstruktioner

20.6.2008

EN 443:1997

Anmärkning 2.1

31.8.2008

CEN

EN 458:2004

Hörselskydd - Rekommendationer för val, användning, skötsel och underhåll - Vägledande dokument

6.10.2005

EN 458:1993

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN 464:1994

yddskläder - Skydd mot kemikalier i vätske- och gasform, inklusive vätskeaerosoler och fasta partiklar - Provningsmetod: Bestämning av täthet hos gastäta dräkter (trycktäthetsprovning)

16.12.1994

CEN

EN 469:2005

Skyddskläder för brandmän - Metoder för laboratorie-provning och funktionskrav för skyddskläder vid brandbekämpning

19.4.2006

EN 469:1995

Anmärkning 2.1

30.6.2006

EN 469:2005/AC:2006

EN 469:2005/A1:2006

23.11.2007

Anmärkning 3

23.11.2007

CEN

EN 510:1993

Specifikation för skyddskläder som används där risk föreligger att fastna i rörliga delar

16.12.1994

CEN

EN 511:2006

Skyddshandskar mot kyla

21.12.2006

EN 511:1994

Anmärkning 2.1

21.12.2006

CEN

EN 530:2010

Nötningshållfasthet hos material för skyddskläder - Provningsmetoder

9.7.2011

EN 530:1994

Anmärkning 2.1

9.7.2011

CEN

EN 564:2014

Klätterutrustning - Repsnöre - Säkerhetskrav och provningsmetoder

11.12.2015

EN 564:2006

Anmärkning 2.1

31.1.2016

CEN

EN 565:2017

Klätterutrustning - Band - Säkerhetskrav och provningsmetoder

15.12.2017

EN 565:2006

Anmärkning 2.1

28.2.2018

CEN

EN 566:2017

Klätterutrustning - Slingor - Säkerhetskrav och provningsmetoder

13.10.2017

EN 566:2006

Anmärkning 2.1

30.10.2017

CEN

EN 567:2013

Klätterutrustning - Repklämmor - Säkerhetskrav och provningsmetoder

28.6.2013

EN 567:1997

Anmärkning 2.1

30.9.2013

CEN

EN 568:2015

Klätterutrustning - Issäkringar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

9.9.2016

EN 568:2007

Anmärkning 2.1

9.9.2016

CEN

EN 569:2007

Klätterutrustning - Bultar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

8.3.2008

EN 569:1997

Anmärkning 2.1

8.3.2008

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Skyddshandskar för brandmän

20.6.2008

EN 659:2003

Anmärkning 2.1

30.9.2008

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Personlig fallskyddsutrustning - Förankringsutrustning

11.12.2015

EN 795:1996

Anmärkning 2.1

9.9.2016

Varning: Detta offentliggörande avser inte utrustning enligt följande:

—

Typ A (förankringsutrustning med en eller flera fasta förankringspunkter och behov av byggnadsförankringar eller fästelement för förankring i byggnaden) som avses i punkterna 3.2.1, 4.4.1 och 5.3;

| — | Typ C (förankringsutrustning som använder horisontella flexibla förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.3, 4.4.3 och 5.5; |
| --- | --- |

—

Typ C (förankringsutrustning som använder horisontella flexibla förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.3, 4.4.3 och 5.5;

| — | Typ D (förankringsutrustning som använder horisontella stela förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.4, 4.4.4 och 5.6; |
| --- | --- |

—

Typ D (förankringsutrustning som använder horisontella stela förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.4, 4.4.4 och 5.6;

| — | Varje kombination av ovanstående. |
| --- | --- |

—

Varje kombination av ovanstående.

För typerna A, C och D gäller detta offentliggörande inte punkterna 4.5, 5.2.2, 6, 7 eller bilaga A eller bilaga ZA.

Ovannämnda utrustning får således inte presumeras överensstämma med bestämmelserna i direktiv 89/686/EEG eftersom den inte betraktas som personlig skyddsutrustning.

CEN

EN 812:2012

Stötskyddsmössor

20.12.2012

EN 812:1997

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 813:2008

Personlig skyddsutrustning med fallhindrande funktion - Sittselar

28.1.2009

EN 813:1997

Anmärkning 2.1

28.2.2009

CEN

EN 863:1995

Skyddskläder - Mekaniska egenskaper - Provningsmetod: Motstånd mot punktering

15.5.1996

CEN

EN 892:2012+A1:2016

Utrustning för bergsklättring - Dynamiska klätterrep - Säkerhetskrav och provningsmetoder

12.4.2017

EN 892:2012

Anmärkning 2.1

31.5.2017

CEN

EN 893:2010

Klätterutrustning - Isbroddar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

9.7.2011

EN 893:1999

Anmärkning 2.1

9.7.2011

CEN

EN 943-1:2015

Skyddskläder för användning mot kemikalier i fast form, vätske- och gasform inklusive vätskeaerosoler och fasta luftburna partiklar - Del 1: Prestandakrav för ventilerade och ej ventilerade ”gastäta” (Typ 1) skyddskläder

9.9.2016

EN 943-1:2002

Anmärkning 2.1

9.9.2016

CEN

EN 943-2:2002

Skyddskläder mot kemikalier i vätske- och gasform inklusive vätskeaerosoler och fasta partiklar - Del 2: Funktionskrav för gastäta (Typ 1) skyddsdräkter för insatsstyrkor

10.8.2002

CEN

EN 958:2017

Klätterutrustning - Falldämpande system för användning vid klättring på klätterstigar (via ferrata) - Säkerhetskrav och provningsmetoder

13.10.2017

EN 958:2006+A1:2010

Anmärkning 2.1

13.10.2017

CEN

EN 960:2006

Modellhuvud för provning av skyddshjälmar

21.12.2006

EN 960:1994

Anmärkning 2.1

31.12.2006

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Luftsporthjälmar

20.12.2012

EN 966:2012

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1073-1:1998

Skyddskläder - Skydd mot hetta och flamma - Provningsmetod: Bestämning av kontaktvärmegenomgång genom skyddskläder eller deras material

6.11.1998

CEN

EN 1073-2:2002

Skyddskläder mot radioaktiva föroreningar - Del 2: Fordringar och provningsmetoder för icke ventilerade skyddskläder mot radioaktiva föreningar i partikelform

28.8.2003

CEN

EN 1077:2007

Skidhjälmar och snowboardhjälmar

8.3.2008

EN 1077:1996

Anmärkning 2.1

8.3.2008

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Hjälmar för cyklister, skateboard- och rullskridskoåkare

20.12.2012

EN 1078:2012

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1080:2013

Småbarnshjälmar

28.6.2013

EN 1080:1997

Anmärkning 2.1

31.8.2013

CEN

EN 1082-1:1996

Skyddskläder - Handskar och armskydd mot skär och stick av handhållna knivar - Del 1: Brynjehandskar och armskydd

14.6.1997

CEN

EN 1082-2:2000

Skyddskläder - Handskar och armskydd mot skär och stick av handhållna knivar - Del 2: Handskar och armskydd av andra material än ringbrynjor

21.12.2001

CEN

EN 1082-3:2000

Skyddskläder - Handskar och armskydd mot skär och stick av handhållna knivar - Del 3: Stöt- och skärprovning av tyg, läder och andra material

21.12.2001

CEN

EN 1146:2005

Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system, med huva för utrymning - Fordringar, provning, märkning

19.4.2006

EN 1146:1997

Anmärkning 2.1

30.4.2006

CEN

EN 1149-1:2006

Skyddskläder – Elektrostatiska egenskaper - Del 1: Provningsmetoder och fordringar av ytresistivitet

21.12.2006

EN 1149-1:1995

Anmärkning 2.1

31.12.2006

CEN

EN 1149-2:1997

Skyddskläder - Elektrostatiska egenskaper - Del 2: Provningsmetod för mätning av elektrisk resistans genom ett material (vertikal resistans)

19.2.1998

CEN

EN 1149-3:2004

Skyddskläder - Elektrostatiska egenskaper - Del 3: Provningsmetoder för mätning av avklingningstid

6.10.2005

CEN

EN 1149-5:2008

Skyddskläder - Elektrostatiska egenskaper - Del 5: Fordringar på design och ingående material

20.6.2008

CEN

EN 1150:1999

Skyddskläder - Kläder med god synbarhet för icke yrkesmässigt bruk - Provningsmetoder och fordringar

4.6.1999

CEN

EN 1385:2012

Kanothjälmar

20.12.2012

EN 1385:1997

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 1486:2007

Skyddskläder för brandmän - Provningsmetoder och fordringar för värmereflekterande kläder för speciell brandbekämpning

8.3.2008

EN 1486:1996

Anmärkning 2.1

30.4.2008

CEN

EN 1497:2007

Personlig fallskyddsutrustning - Räddningsselar

8.3.2008

CEN

EN 1621-1:2012

Skyddskläder mot mekaniska stötar för motorcyklister - Del 1: Fodringar och provningsmetoder för stötskydd

13.3.2013

EN 1621-1:1997

Anmärkning 2.1

30.6.2013

CEN

EN 1621-2:2014

Skyddskläder mot mekanisk påverkan för motorcyklister - Del 2: Ryggskydd - Krav och provningsmetoder

12.12.2014

EN 1621-2:2003

Anmärkning 2.1

31.12.2014

CEN

EN 1731:2006

Personlig skyddsutrustning - Ögon- och ansiktskydd av nättyp

23.11.2007

EN 1731:1997

Anmärkning 2.1

23.11.2007

CEN

EN 1809:2014+A1:2016

Dykutrustning - Avvägningsvästar - Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

9.9.2016

EN 1809:2014

Anmärkning 2.1

30.9.2016

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Andningsskydd - Halvmasker med inandningsventiler och med separata filter mot gaser eller gaser och partiklar eller enbart partiklar - Fordringar, provning, märkning

6.5.2010

EN 1827:1999

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 1868:1997

Personlig fallskyddsutrustning - Ordlista

18.10.1997

CEN

EN 1891:1998

Personlig fallskyddsutrustning - Statiska kärnmantelrep

6.11.1998

CEN

EN 1938:2010

Ögonskydd - Skyddsglasögon för motorcykel- och mopedförare

9.7.2011

EN 1938:1998

Anmärkning 2.1

9.7.2011

CEN

EN ISO 4869-2:1995

Akustik - Hörselskydd - Del 2: Uppskattning av effekt A-vägd ljudtrycksnivå vid användning av hörselskydd (ISO 4869-2:1994)

15.5.1996

EN ISO 4869-2:1995/AC:2007

CEN

EN ISO 4869-3:2007

Akustik - Hörselskydd - Del 3: Mätning av insättningsdämpning för hörselskydd av kåptyp med användning av akustisk testfixtur (ISO 4869-3:2007)

8.3.2008

EN 24869-3:1993

Anmärkning 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 6529:2001

Skyddskläder - Skydd mot kemikalier - Bestämning av motstånd mot permeation av vätskor och gaser hos material för skyddskläder (ISO 6529:2001)

6.10.2005

EN 369:1993

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6530:2005

Skyddskläder - Skydd mot kemikalier i vätskeform - Provningsmetod för bestämning av motstånd mot penetration av vätskor hos material för skyddskläder (ISO 6530:2005)

6.10.2005

EN 368:1992

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 6942:2002

Skyddskläder - Skydd mot hetta och brand - Provningsmetod: Utvärdering av material och materialkombinationer som exponeras för en källa med strålningsvärme (ISO 6942:2002)

28.8.2003

EN 366:1993

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 9151:2016

Skyddskläder - Skydd mot hetta och flamma - Bestämning av värmegenomgång vid påverkan av flamma (ISO 9151:2016, rättad version 2017-03)

12.4.2017

EN 367:1992

Anmärkning 2.1

30.6.2017

CEN

EN ISO 9185:2007

Skyddskläder - Bedömning av motstånd hos material vid stänk av smält metall (ISO 9185:2007)

8.3.2008

EN 373:1993

Anmärkning 2.1

8.3.2008

CEN

EN ISO 10256:2003

Huvud- och ansiktsskydd för ishockeyspelare (ISO 10256:2003)

6.10.2005

EN 967:1996

Anmärkning 2.1

6.10.2005

CEN

EN ISO 10819:2013

Vibration och stöt - Hand-armvibrationer - Metod att mäta och bedöma vibrationsöverföring hos handskar till handflatan (ISO 10819:2013)

13.12.2013

EN ISO 10819:1996

Anmärkning 2.1

13.12.2013

CEN

EN ISO 10862:2009

Båtar - Snabbutlösningssystem för trapetssele (ISO 10862:2009)

6.5.2010

CEN

EN ISO 11611:2015

Skyddskläder för användning vid svetsarbete eller likartat arbete (ISO 11611:2015)

11.12.2015

EN ISO 11611:2007

Anmärkning 2.1

31.1.2016

CEN

EN ISO 11612:2015

Skyddskläder - Kläder till skydd mot hetta och flamma - Lägsta prestandakrav (ISO 11612:2015)

11.12.2015

EN ISO 11612:2008

Anmärkning 2.1

31.1.2016

CEN

EN 12021:2014

Andningsskydd - Komprimerade gaser för andningsapparater

12.12.2014

CEN

EN 12083:1998

Andningsskydd - Filter ej monterade på mask - Partikelfilter, gasfilter och kombinerade filter - Fordringar, provning, märkning

4.7.2000

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN ISO 12127-1:2015

Skyddskläder mot hetta och flamma - Bestämning av kontaktvärmetransmission genom skyddskläder eller ingående material - Del 1: Kontaktvärme som produceras genom upphettad cylinder (ISO 12127-1:2015)

9.9.2016

EN 702:1994

Anmärkning 2.1

9.9.2016

CEN

EN ISO 12127-2:2007

Kläder till skydd mot hetta och flammor - Bestämning av kontaktvärmetransmission genom skyddskläder eller ingående material - Del 2: Kontaktvärme alstrad genom fallande cylinder (ISO 12127-2:2007)

8.3.2008

CEN

EN 12270:2013

Klätterutrustning - Kilar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

11.4.2014

EN 12270:1998

Anmärkning 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12275:2013

Klätterutrustning - Karbinhakar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

13.12.2013

EN 12275:1998

Anmärkning 2.1

13.12.2013

CEN

EN 12276:2013

Klätterutrustning - Fläns - Säkerhetskrav och provningsmetoder

11.4.2014

EN 12276:1998

Anmärkning 2.1

31.5.2014

CEN

EN 12277:2015

Klätterutrustning - Säkerhetsselar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

12.4.2017

EN 12277:2007

Anmärkning 2.1

31.5.2017

CEN

EN 12278:2007

Klätterutrustning - Block - Säkerhetskrav och provningsmetoder

23.11.2007

EN 12278:1998

Anmärkning 2.1

30.11.2007

CEN

EN ISO 12311:2013

Personlig skyddsutrustning - Provningsmetoder för solglasögon och liknande utrustning (ISO 12311:2013, rättad version 2014-08-15)

13.12.2013

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Ögonskydd - Solglasögon och relaterade produkter - Del 1: Solglasögon för allmänt bruk (ISO 12312–1:2013)

13.12.2013

EN 1836:2005+A1:2007

Anmärkning 2.3

28.2.2015

EN ISO 12312–1:2013/A1:2015

15.12.2017

Anmärkning 3

15.12.2017

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Ögonskydd - Solglasögon och relaterade produkter - Del 2: Filter vid direkt iakttagelse av solen (ISO 12312-2:2015)

11.12.2015

CEN

EN ISO 12401:2009

Båtar - Säkerhetssele och säkerhetslina - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12401:2009)

6.5.2010

EN 1095:1998

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN ISO 12402-2:2006

Flytvästar - del 2: Räddningsvästar, klass 275 - Säkerhetskrav (ISO 12402-2:2006)

21.12.2006

EN 399:1993

Anmärkning 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-2:2006/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-3:2006

Flytvästar - Del 3: Flytvästar, klass 150 - Säkerhetskrav (ISO 12402-3:2006)

21.12.2006

EN 396:1993

Anmärkning 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-3:2006/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-4:2006

Flytvästar - del 4: Flytvästar, klass 100 - Säkerhetskrav (ISO 12402-4:2006)

21.12.2006

EN 395:1993

Anmärkning 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-4:2006/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-5:2006

Flytvästar - Del 5: Flythjälpmedel, klass 50 - Säkerhetskrav (ISO 12402-5:2006)

21.12.2006

EN 393:1993

Anmärkning 2.1

31.3.2007

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Flytvästar - Räddningsvästar - Del 6: Flytvästar och flytplagg för speciella ändamål - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12402-6:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Flytvästar - Del 8: Tillbehör - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12402-8:2006)

2.8.2006

EN 394:1993

Anmärkning 2.1

31.8.2006

EN ISO 12402-8:2006/A1:2011

11.11.2011

Anmärkning 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-9:2006

Flytvästar - Räddningsvästar - Del 9: Provningsmetoder för klasserna A - F (ISO 12402-9:2006)

21.12.2006

EN ISO 12402–9:2006/A1:2011

11.11.2011

Anmärkning 3

11.11.2011

CEN

EN ISO 12402-10:2006

Flytvästar - Räddningsvästar - Del 10: Material och beståndsdelar - Säkerhetskrav och nya provningsmetoder (ISO 12402-10:2006)

2.8.2006

CEN

EN 12477:2001

Skyddshandskar för svetsare

10.8.2002

EN 12477:2001/A1:2005

6.10.2005

Anmärkning 3

31.12.2005

CEN

EN 12492:2012

Klätterutrustning - Klätterhjälmar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

20.12.2012

EN 12492:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 12628:1999

Dykutrustning - Kombinerade flyt- och räddningsanordningar - Funktions- och säkerhetskrav, provningsmetoder

4.7.2000

EN 12628:1999/AC:2000

CEN

EN 12841:2006

Personlig fallskyddsutrustning – System för reparbete

21.12.2006

CEN

EN 12941:1998

Andningsskydd - Fläktassisterade filterskydd med hjälp eller huva - Fordringar, provning, märkning

4.6.1999

EN 146:1991

Anmärkning 2.1

4.6.1999

EN 12941:1998/A1:2003

6.10.2005

Anmärkning 3

6.10.2005

EN 12941:1998/A2:2008

5.6.2009

Anmärkning 3

5.6.2009

CEN

EN 12942:1998

Andningsskydd - Fläktassisterade filterskydd med helmasker, halvmasker eller kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning

4.6.1999

EN 147:1991

Anmärkning 2.1

4.6.1999

EN 12942:1998/A1:2002

28.8.2003

Anmärkning 3

28.8.2003

EN 12942:1998/A2:2008

5.6.2009

Anmärkning 3

5.6.2009

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Skyddskläder för kemikalier i vätskeform - Prestandakrav för kemisk skyddsdräkt med begränsad skyddsfunktion mot kemikalier i vätskeform (Typ 6 och Typ PB [6] utrustning)

6.5.2010

EN 13034:2005

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13061:2009

Skyddskläder - Benskydd för fotbollsspelare - Fodringar och provningsmetoder

6.5.2010

EN 13061:2001

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13087-1:2000

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 1: Provningsbetingelser och konditionering

10.8.2002

EN 13087-1:2000/A1:2001

10.8.2002

Anmärkning 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-2:2012

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 2: Stötdämpande förmåga

20.12.2012

EN 13087-2:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-3:2000

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 3: Motstånd mot penetration

10.8.2002

EN 13087-3:2000/A1:2001

10.8.2002

Anmärkning 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-4:2012

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 4: Fastspänningens effektivitet

20.12.2012

EN 13087-4:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-5:2012

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 5: Hakbandets hållfasthet

20.12.2012

EN 13087-5:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-6:2012

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 6: Synfält

20.12.2012

EN 13087-6:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13087-7:2000

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 7: Flamhärdighet

10.8.2002

EN 13087-7:2000/A1:2001

10.8.2002

Anmärkning 3

10.8.2002

CEN

EN 13087-8:2000

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 8: Elektriska egenskaper

21.12.2001

EN 13087-8:2000/A1:2005

6.10.2005

Anmärkning 3

6.10.2005

CEN

EN 13087-10:2012

Skyddshjälmar - Provningsmetoder - Del 10: Motstånd mot strålningsvärme

20.12.2012

EN 13087-10:2000

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13089:2011

Klätterutrustning - Isverktyg - Säkerhetskrav och provningsmetoder

9.7.2011

CEN

EN 13138-1:2008

Flythjälpmedel för simutbildning - Del 1: Flythjälpmedel att bäras på kroppen - Säkerhetskrav och provningsmetoder

5.6.2009

EN 13138-1:2003

Anmärkning 2.1

5.6.2009

CEN

EN 13158:2009

Skyddskläder - Skyddsjacka, kropps- och axelskydd för ridning: För ryttare, kuskar och personal som arbetar med hästar - Krav och provningsmetoder

6.5.2010

EN 13158:2000

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 13178:2000

Ögonskydd - Ögon- och ansiktsskydd för snöskoteråkare

21.12.2001

CEN

EN 13274-1:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 1: Bestämning av inläckage och totalt inläckage

21.12.2001

CEN

EN 13274-2:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 2: Praktisk provning

21.12.2001

CEN

EN 13274-3:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 3: Bestämning av andningsmotstånd

10.8.2002

CEN

EN 13274-4:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 4: Flamtester

10.8.2002

CEN

EN 13274-5:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 5: Klimatvillkor

21.12.2001

CEN

EN 13274-6:2001

Andningsskydd - Testmetoder - Del 6: Bestämning av koldioxidhalten i inandningsluft

10.8.2002

CEN

EN 13274-7:2008

Andningsskydd - Testmetoder - Del 7: Bestämning av penetration av partikelfilter

20.6.2008

EN 13274-7:2002

Anmärkning 2.1

31.7.2008

CEN

EN 13274-8:2002

Andningsskydd - Testmetoder - Del 8: Bestämning av igensättning med damm på partikelfilter

28.8.2003

CEN

EN 13277-1:2000

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 1: Allmänna krav och provningsmetoder

24.2.2001

CEN

EN 13277-2:2000

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 2: Tilläggskrav och provningsmetoder för vrist-, knä- och underarmsskydd

24.2.2001

CEN

EN 13277-3:2013

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 3: Tilläggskrav och provningsmetoder för bålskydd

11.4.2014

EN 13277-3:2000

Anmärkning 2.1

30.6.2014

CEN

EN 13277-4:2001

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 4: Tilläggskrav och provningsmetoder för huvudskydd

10.8.2002

EN 13277-4:2001/A1:2007

23.11.2007

Anmärkning 3

31.12.2007

CEN

EN 13277-5:2002

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 5: Tilläggskrav och provningsmetoder för genital- och kroppsskydd

10.8.2002

CEN

EN 13277-6:2003

Personlig skyddsutrustning för kampsporter - Del 6: Tilläggskrav och provningsmetoder för bröstskydd för kvinnor

21.2.2004

CEN

EN 13277-7:2009

Personlig skyddsutrustning för kampsporter - Del 7: Tilläggskrav och provningsmetoder för hand- och fotskydd

6.5.2010

CEN

EN 13277-8:2017

Skyddsutrustning för kampsport - Del 8: Tilläggskrav och provningsmetoder för ansiktsmask för karate

Detta är det första offentliggörandet

CEN

EN ISO 13287:2012

Personlig skyddsutrustning - Skodon - Provningsmetod för bestämning av halkskydd (ISO 13287:2012)

13.3.2013

EN ISO 13287:2007

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13356:2001

Personreflexer med god synbarhet för icke yrkesmässigt bruk - Provningsmetoder och fordringar

21.12.2001

CEN

EN 13484:2012

Rodelhjälmar

20.12.2012

EN 13484:2001

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 13506-1:2017

Skyddskläder mot hetta och flamma - Del 1: Provningsmetoder för plagg - Förutsägelse av brännskador med hjälp av en instrumenterad docka (ISO 13506-1:2017)

15.12.2017

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Krav och testmetoder för hand-, arm-, bröst-, buk-, ben-, fot- och underlivsskydd för landhockeymålvakter samt benskydd för utespelare

23.11.2007

EN 13546:2002

Anmärkning 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kroppsskydd - Hand-, arm-, buk-, ben-, underlivs- och ansiktsskydd för fäktare - Fordringar och testmetoder

23.11.2007

EN 13567:2002

Anmärkning 2.1

31.12.2007

CEN

EN 13594:2015

Skyddshandskar för motorcyklister - Fordringar och provningsmetoder

11.12.2015

EN 13594:2002

Anmärkning 2.1

31.8.2017

CEN

EN 13595-1:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 1: Allmänna krav

28.8.2003

CEN

EN 13595-2:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 2: Provningsmetoder för slitmotstånd

28.8.2003

CEN

EN 13595-3:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 3: Provningsmetoder för bestämning av sprickmotstånd

28.8.2003

CEN

EN 13595-4:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 4: Provningsmetoder för skärmotstånd

28.8.2003

CEN

EN 13634:2017

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor för motorcyklister - Krav och provningsmetoder

Detta är det första offentliggörandet

EN 13634:2010

Anmärkning 2.1

30.6.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Skyddskläder - Allmänna fordringar (ISO 13688:2013)

13.12.2013

EN 340:2003

Anmärkning 2.1

31.1.2014

CEN

EN 13781:2012

Skyddshjälmar för passagerare och förare av terrängskotrar och bobsleighs

20.12.2012

EN 13781:2001

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 13794:2002

Andningsskydd - Bärbar flyktapparat med slutet system - Fordringar, provning, märkning

28.8.2003

EN 400:1993

EN 401:1993

EN 1061:1996

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 13819-1:2002

Hörselskydd - Provning - Del 1: Fysikaliska provningsmetoder

28.8.2003

CEN

EN 13819-2:2002

Hörselskydd - Provning - Del 2: Akustiska provningsmetoder

28.8.2003

CEN

EN 13832-1:2006

Skyddsskor - Skydd mot kemikalier - Del 1: Terminologi och provningsmetoder

21.12.2006

CEN

EN 13832-2:2006

Skyddsskor - Skydd mot kemikalier - Del 2: Krav för beständighet mot kemikalier

21.12.2006

CEN

EN 13832–3:2006

Skyddsskor - Skydd mot kemikalier - Del 3: Särskilt höga krav för beständighet mot kemikalier

21.12.2006

CEN

EN 13911:2017

Skyddskläder för brandmän - Fordringar och provningsmetoder för huvor för brandmän

15.12.2017

EN 13911:2004

Anmärkning 2.1

28.2.2018

CEN

EN 13921:2007

Personlig skyddsutrustning - Ergonomiska principer

23.11.2007

CEN

EN 13949:2003

Andningsskydd - Bärbar Nitroxapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning

21.2.2004

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Skyddskläder för användning mot fasta partiklar - Del 1: Fodringar på prestanda för skyddskläder mot kemikalier som ger skydd för hela kroppen mot luftburna fasta partiklar (Skyddskläder Typ 5) (ISO 13982-1:2004)

6.10.2005

EN ISO 13982–1:2004/A1:2010

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

CEN

EN ISO 13982-2:2004

Skyddskläder för användning mot fasta partiklar - Del 2: Provningsmetod för bestämning av inläckage i dräkter av aerosoler av fina partiklar (ISO 13982-2:2004)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13995:2000

Skyddskläder - Mekaniska egenskaper - Provningsmetod för bestämning av motstånd mot punktering och dynamisk rivstyrka hos material (ISO 13995:2000)

6.10.2005

CEN

EN ISO 13997:1999

Skyddskläder - Mekaniska egenskaper - Bestämning av motstånd mot skärning med vassa föremål (ISO 13997:1999)

4.7.2000

EN ISO 13997:1999/AC:2000

CEN

EN ISO 13998:2003

Skyddskläder - Förkläden, byxor och västar till skydd mot skär och stick av handhållna knivar (ISO 13998:2003)

28.8.2003

EN 412:1993

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN 14021:2003

Förarskydd mot stensprut vid motorcykelåkning i terräng - Krav och provningsmetoder

6.10.2005

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Industrihjälmar med hög skyddsförmåga

20.12.2012

EN 14052:2012

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 14058:2017

Skyddskläder - Plagg till skydd i kalla miljöer

Detta är det första offentliggörandet

EN 14058:2004

Anmärkning 2.1

31.5.2018

CEN

EN ISO 14116:2015

Skyddskläder mot flamma - Material, materialkombinationer och kläder med begränsad flamspridning (ISO 14116:2015)

11.12.2015

EN ISO 14116:2008

Anmärkning 2.1

31.1.2016

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kroppsskydd - Handleds-, hand-, knä- och armbågsskydd för rullskridskoåkare - Krav och provningsmetoder

23.11.2007

EN 14120:2003

Anmärkning 2.1

31.12.2007

CEN

EN 14126:2003

Skyddskläder - Funktionskrav och provningsmetoder för skyddskläder mot smittsamma ämnen

6.10.2005

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Andningsskydd - Bärbar gasförsörjd återandningsapparat med slutet/halvslutet system för vattendykning

13.12.2013

EN 14143:2003

Anmärkning 2.1

31.1.2014

CEN

EN 14225-1:2017

Dykardräkter - Del 1: Våtdräkter - Krav och provningsmetoder

Detta är det första offentliggörandet

EN 14225-1:2005

Anmärkning 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-2:2017

Dykardräkter - Del 2: Torrdräkter - Krav och provningsmetoder

Detta är det första offentliggörandet

EN 14225-2:2005

Anmärkning 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-3:2017

Dykardräkter - Del 3: Aktivt uppvärmda eller kylda dräkter - Krav och provningsmetoder

Detta är det första offentliggörandet

EN 14225-3:2005

Anmärkning 2.1

30.6.2018

CEN

EN 14225-4:2005

Dykardräkter - Del 4: Enatmosfärsdräkter - Fordringar och provningsmetoder

6.10.2005

CEN

EN 14325:2004

Skyddskläder mot kemikalier - Provningsmetoder och klassificering av egenskaper hos material, sömmar, skarvar och förbindningar hos skyddskläder mot kemikalier

6.10.2005

CEN

EN 14328:2005

Skyddskläder - Handskar och armskydd till skydd mot maskindrivna knivar - Krav och provningsmetoder

6.10.2005

CEN

EN 14360:2004

Skyddskläder mot dåligt väder - Provningsmetod för regntäthet hos beklädnader - Påverkan av högt fallande regndroppar

6.10.2005

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Andningsskydd - Gasfilter och kombinationsfilter - Fordringar, provning, märkning

20.6.2008

EN 14387:2004

Anmärkning 2.1

31.7.2008

CEN

EN 14404:2004+A1:2010

Skyddskläder - Knäskydd för arbete i knästående ställning

6.5.2010

EN 14404:2004

Anmärkning 2.1

31.7.2010

CEN

EN 14435:2004

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

CEN

EN 14458:2004

Ögonskydd - Ansiktsskärmar och visir på skyddshjälm för användning av personal inom räddnings- och ambulanstjänst

6.10.2005

CEN

EN ISO 14460:1999

Skyddskläder för förare av tävlingsbilar - Skydd mot hetta och flamma - Funktionskrav och provningsmetoder (ISO 14460:1999)

16.3.2000

EN ISO 14460:1999/AC:1999

EN ISO 14460:1999/A1:2002

10.8.2002

Anmärkning 3

30.9.2002

CEN

EN 14529:2005

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för halvmask inkluderande överstrycksventil avsedd enbart för flykt - Fordringar, provning, märkning

19.4.2006

CEN

EN 14593-1:2005

Andningsskydd - Tryckluftsapparat med behovsstyrt flöde - Del 1: Apparat med helmask - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

EN 139:1994

Anmärkning 2.1

2.12.2005

CEN

EN 14593-2:2005

Andningsskydd - Tryckluftsapparat med behovsstyrt flöde - Del 2: Apparat med halvmask med övertryck - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

EN 139:1994

Anmärkning 2.1

2.12.2005

EN 14593-2:2005/AC:2005

CEN

EN 14594:2005

Andningsskydd - Tryckluftsapparat med kontinuerligt flöde - Fordringar, provning, märkning

6.10.2005

EN 139:1994

EN 270:1994

EN 271:1995

EN 1835:1999

EN 12419:1999

Anmärkning 2.1

2.12.2005

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Skyddskläder mot kemikalier i vätskeform - Prestandakrav för skyddskläder mot kemikalier, med vätsketäta (Typ 3) eller stänktäta (Typ 4) anslutningar mellan olika delar av beklädnaden samt beklädnad begränsad till delar av kroppen (Typ PB [3] och PB [4])

6.5.2010

EN 14605:2005

Anmärkning 2.1

6.5.2010

CEN

EN 14786:2006

Skyddskläder - Bestämning av penetrationsmotstånd av sprayade kemikalier i vätskeform, emulsioner och dispersioner - Spraytest

21.12.2006

CEN

EN ISO 14877:2002

Skyddskläder vid blästring med kornigt slipmedel (ISO 14877:2002)

28.8.2003

CEN

EN ISO 15025:2002

Skyddskläder - Skydd mot hetta och flamma - Provningsmetod för begränsad flamspridning (ISO 15025:2000)

28.8.2003

EN 532:1994

Anmärkning 2.1

28.8.2003

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Sjödräkter - Del 1: Arbetsdräkter, säkerhetskrav (ISO 15027-1:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-1:2002

Anmärkning 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Sjödräkter - Del 2: Räddningsdräkter för nödläge, säkerhetskrav (ISO 15027-2:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-2:2002

Anmärkning 2.1

31.5.2013

CEN

EN ISO 15027-3:2012

Sjödräkter - Del 3: Provningsmetoder (ISO 15027-3:2012)

13.3.2013

EN ISO 15027-3:2002

Anmärkning 2.1

31.5.2013

CEN

EN 15090:2012

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor för brandmän

20.12.2012

EN 15090:2006

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN 15151-1:2012

Klätterutrustning - Firningsdon - Säkerhetskrav och provningsmetoder

20.12.2012

CEN

EN 15333-1:2008

Andningsskydd - Ytförsörjd dykapparat för blandgas med öppet system för dykning - Del 1: Behovsstyrt system

20.6.2008

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Andningsskydd - Ytförsörjd dykapparat för blandgas med öppet system för dykning - Del 2: Friflödande system

6.5.2010

CEN

EN 15613:2008

Knä- och armbågsskydd för inomhussporter - Säkerhetskrav och provningsmetoder

5.6.2009

CEN

EN 15614:2007

Skyddskläder för brandmän - Metoder för laboratorieprovning och funktionskrav för skyddskläder vid skogsbrand

23.11.2007

CEN

EN ISO 15831:2004

Beklädnad - Fysiologisk inverkan - Mätning av värmeisolering med hjälp av en termisk docka (ISO 15831:2004)

6.10.2005

CEN

EN 16027:2011

Skyddskläder - Skyddshandskar för fotbollsmålvakter

16.2.2012

CEN

EN 16350:2014

Skyddshandskar - Elektrostatiska egenskaper

12.12.2014

CEN

EN 16473:2014

Skyddshjälmar för brandmän vid räddningstjänst

11.12.2015

CEN

EN 16689:2017

Skyddskläder att bäras av brandmän under tekniska räddningsoperationer

13.10.2017

CEN

EN 16716:2017

Klätterutrustning - Lavinairbagsystem - Säkerhetskrav och provningsmetoder

13.10.2017

CEN

EN ISO 17249:2013

Skyddsskor till skydd mot kedjesåg (ISO 17249:2013)

11.4.2014

EN ISO 17249:2004

Anmärkning 2.1

30.11.2015

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 17491-3:2008

Skyddskläder - Skydd mot kemikalier i vätskeform - Provningsmetod: Bestämning av motstånd mot penetration av vätskestråle (jet test) (ISO 17491-3:2008)

28.1.2009

EN 463:1994

Anmärkning 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 17491-4:2008

Skyddskläder - Skydd mot kemikalier i vätskeform - Provningsmetod: Bestämning av motstånd mot penetration av stänk (stänkprovning) (ISO 17491-4:2008)

28.1.2009

EN 468:1994

Anmärkning 2.1

28.2.2009

CEN

EN ISO 19918:2017

Skyddskläder - Skydd mot kemikalier - Bestämning av kumulativ permeation av kemikalier med lågt ångtryck genom material (ISO 19918:2017)

Detta är det första offentliggörandet

CEN

EN ISO 20344:2011

Personlig skyddsutrustning - Provningsmetoder för skodon (ISO 20344:2011)

16.2.2012

EN ISO 20344:2004

Anmärkning 2.1

30.6.2012

CEN

EN ISO 20345:2011

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor (ISO 20345:2011)

16.2.2012

EN ISO 20345:2004

Anmärkning 2.1

30.6.2013

CEN

EN ISO 20346:2014

Personlig skyddsutrustning - Lätta skyddsskor (ISO 20346:2014)

12.12.2014

EN ISO 20346:2004

Anmärkning 2.1

31.12.2014

CEN

EN ISO 20347:2012

Personlig skyddsutrustning - Yrkesskor (ISO 20347:2012)

20.12.2012

EN ISO 20347:2004

Anmärkning 2.1

30.4.2013

CEN

EN ISO 20349-1:2017

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor mot risker vid gjutning och svetsning - Del 1: Krav och provningsmetoder vid gjutning (ISO 20349-1:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Anmärkning 2.1

20.4.2019

CEN

EN ISO 20349-2:2017

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor mot risker vid gjutning och svetsning - Del 2: Krav och provningsmetoder vid svetsning och liknande processer (ISO 20349-2:2017)

15.12.2017

EN ISO 20349:2010

Anmärkning 2.1

31.3.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Skyddskläder med god synbarhet (Varselklädsel) - Provningsmetoder och krav (ISO 20471:2013, rättad version 2013-06-01)

28.6.2013

EN 471:2003+A1:2007

Anmärkning 2.1

30.9.2013

EN ISO 20471:2013/A1:2016

12.4.2017

Anmärkning 3

31.5.2017

CEN

EN 24869-1:1992

Akustik - Hörselskydd - Del 1: Subjektiv metod för mätning av ljuddämpning (ISO 4869-1:1990)

16.12.1994

CEN

EN ISO 27065:2017

Skyddskläder - Prestandakrav för skyddskläder som används av operatörer som tillämpar flytande pesticidrester och återvändande arbetare (ISO 27065:2017)

Detta är det första offentliggörandet

Cenelec

EN 50286:1999

Elektriskt isolerande skyddskläder för lågspänning

16.3.2000

Cenelec

EN 50321:1999

Elektriskt isolerande fotbeklädnad för användning i lågspänningsanläggningar

16.3.2000

Cenelec

EN 50365:2002

Elektriskt isolerande hjälmar för användning i lågspänningsinstallationer

10.4.2003

Cenelec

EN 60743:2001

Arbete med spänning - Terminologi

IEC 60743:2001

10.4.2003

EN 60743:1996

Anmärkning 2.1

1.12.2004

EN 60743:2001/A1:2008

IEC 60743:2001/A1:2008

9.7.2011

Anmärkning 3

9.7.2011

Cenelec

EN 60895:2003

Arbete med spänning - Elektriskt ledande kläder

IEC

IEC 60895:2002 (Ändrad)

6.10.2005

EN 60895:1996

Anmärkning 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60903:2003

Utrustning för arbete under spänning - Isolerande handskar

IEC

IEC 60903:2002 (Ändrad)

6.10.2005

EN 50237:1997

EN 60903:1992

- A11:1997

Anmärkning 2.1

1.7.2006

Cenelec

EN 60984:1992

Utrustning för arbete under spänning - Isolerande armskydd

IEC 60984:1990 (Ändrad)

4.6.1999

EN 60984:1992/A11:1997

4.6.1999

Anmärkning 3

4.6.1999

EN 60984:1992/A1:2002

IEC 60984:1990/A1:2002

10.4.2003

Anmärkning 3

6.10.2005

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (4). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (4).

| — | Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk.

| — | Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

—

Denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning.

| — | Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  EUT L 81, 31.3.2016, s. 51.

(2)  EGT L 399, 30.12.1989, s. 18.

(3)  ESO: Europeisk standardiseringsorganisation:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | Etsi: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANKRIKE. Tfn +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

Etsi: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANKRIKE. Tfn +33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(4)  EGT C 338, 27.9.2014, s. 31.

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/41

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv 89/686/EEG

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för unionslagstiftningen om harmonisering)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 113/04)

Detta är den första förteckningen över hänvisningar till harmoniserade standarder i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/425 (1)

| ESO (2) | Beteckning och titel på standarden
  (samt referensdokument) | Datum då presumtion om överensstämmelse börjar gälla Anm.: 0 | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm.: 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN 136:1998
  Andningsskydd - Helmasker - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| | EN 136:1998/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 137:2006
  Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask, enbart avsedd för användning med övertryck - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 140:1998
  Andningsskydd - Halv- och kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| | EN 140:1998/AC:1999 | | | |
| CEN | EN 142:2002
  Andningsskydd - Bitmunstycksenheter - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 143:2000
  Andningsskydd - Partikelfilter - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| | EN 143:2000/AC:2005 | | | |
| | EN 143:2000/A1:2006 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 144-1:2000
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 1: Flaskhalsgängor | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-1:2000/A1:2003 | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-1:2000/A2:2005 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 144-2:1998
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 2: Utlopp | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 144-3:2003
  Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 3: Utlopp för dykgaserna Nitrox-blandningar och syrgas | 21.4.2018 | | |
| | EN 144-3:2003/AC:2003 | | | |
| CEN | EN 145:1997
  Andningsskydd - Bärbar andningsapparat med slutet system för komprimerad oxygen eller komprimerad oxygen/nitrogen - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| | EN 145:1997/A1:2000 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 148-1:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 1: Anslutning med standardgänga | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148-2:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Anslutning med centrumgänga | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 148-3:1999
  Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 3: Anslutning med gänga M 45 × 3 | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 149:2001+A1:2009
  Andningsskydd - Filtrerande halvmasker mot partiklar - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 166:2001
  Ögonskydd - Fordringar och specifikationer | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 169:2002
  Ögonskydd - Filter vid svetsning och besläktade förfaranden - Fordringar på transmittans | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 170:2002
  Ögonskydd - Filter mot ultraviolett strålning - Fordringar på transmittans | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 172:1994
  Ögonskydd - Solglasögon för yrkesarbete | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A1:2000 | 21.4.2018 | | |
| | EN 172:1994/A2:2001 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 174:2001
  Ögonskydd - Skidglasögon för utförsåkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 175:1997
  Personligt skydd - Ögon- och ansiktsskydd vid svetsning och likartatarbete | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 207:2017
  Ögonskydd - Filter mot laserstrålning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 208:2009
  Ögonskydd - Filter för användning under justering av lasrar och lasersystem | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 250:2014
  Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 342:2017
  Skyddskläder - Hela dräkter och plagg till skydd mot kyla | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 343:2003+A1:2007
  Skyddskläder - Skydd mot dåligt väder | 21.4.2018 | | |
| | EN 343:2003+A1:2007/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 352-1:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 1: Kåpor | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-2:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 2: Proppar | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-3:2002
  Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 3: Kåpor monterade på industrihjälm | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-4:2001
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 4: Nivåberoende kåpor | 21.4.2018 | | |
| | EN 352-4:2001/A1:2005 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 352-5:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 5: Kåpor med aktiv bullerdämpning | 21.4.2018 | | |
| | EN 352-5:2002/A1:2005 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| CEN | EN 352-6:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 6: Kåpor med elektrisk ljudingång | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-7:2002
  Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 7: Nivåberoende proppar | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 352-8:2008
  Hörselskydd - Säkerhetskrav och provning - Del 8: Kåpor med ljudåtergivning för underhållningsändamål | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353-1:2014+A1:2017
  Personlig fallskyddsutrustning - Styrt glidlås på förankringslina eller skena - Del 1: Styrt glidlås på fast förankringslina eller skena | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 353-2:2002
  Personlig fallskyddutrustning - Styrt glidlås på flexibel förankringslina | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 354:2010
  Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingslinor | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 355:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Falldämpare | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 358:1999
  Personlig skyddsutrustning med stödjande och fallhindrande funktion - Stödbälten och fallhindrande kopplingslinor för stödutrustning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 360:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Säkerhetsblock | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 361:2002
  Personlig fallskyddsutrustning - Helselar | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 362:2004
  Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingsanordningar | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 365:2004
  Personlig fallskyddsutrustning - Allmänna fordringar för bruksanvisningar, användning, underhåll, periodisk kontroll, reparation, märkning och förpackning | 21.4.2018 | | |
| | EN 365:2004/AC:2006 | | | |
| CEN | EN ISO 374-1:2016
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 1: Terminologi och fordringar på prestanda (ISO 374-1:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN ISO 374-5:2016
  Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 5: Terminologi och fordringar vid risker för mikroorganismer (ISO 374-5:2016) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 379:2003+A1:2009
  Ögonskydd - Automatiska svetsfilter | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-5:1995
  Sågningsskydd - Del 5: Fordringar för benskydd | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-7:1999
  Sågningsskydd - Del 7: Fordringar för handskar till skydd mot kedjesåg | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-9:1997
  Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 9: Fordringar för damasker till skydd mot kedjesåg | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 381-11:2002
  Sågningsskydd - Del 11: Fordringar för skydd för överkroppen | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 388:2016
  Skyddshandskar mot mekaniska risker | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 397:2012+A1:2012
  Industrihjälmar | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 402:2003
  Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system med helmask eller bitmunstycksenhet - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 403:2004
  Andningsskydd - Flyktfilterskydd med huva vid brand - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 404:2005
  Andningsskydd - Flyktfilter - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 405:2001+A1:2009
  Andningsskydd - Filtrerande halvmasker med ventiler mot gaser eller gaser och partiklar - Fordringar, provning, märkning | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 407:2004
  Skyddshandskar mot termiska risker (hetta och/eller brand) | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 420:2003+A1:2009
  Skyddshandskar - Allmänna krav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 421:2010
  Skyddshandskar mot joniserande strålning och radioaktiv kontamination | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 443:2008
  Skyddshjälmar för brandmän vid brandsläckning i byggnader och andra konstruktioner | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 469:2005
  Skyddskläder för brandmän - Metoder för laboratorie-provning och funktionskrav för skyddskläder vid brandbekämpning | 21.4.2018 | | |
| | EN 469:2005/A1:2006 | 21.4.2018 | Anmärkning 3 | |
| | EN 469:2005/AC:2006 | | | |
| CEN | EN 511:2006
  Skyddshandskar mot kyla | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 564:2014
  Klätterutrustning - Repsnöre - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 565:2017
  Klätterutrustning - Band - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 566:2017
  Klätterutrustning - Slingor - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 567:2013
  Klätterutrustning - Repklämmor - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 568:2015
  Klätterutrustning - Issäkringar - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 569:2007
  Klätterutrustning - Bultar - Säkerhetskrav och provningsmetoder | 21.4.2018 | | |
| CEN | EN 659:2003+A1:2008
  Skyddshandskar för brandmän | 21.4.2018 | | |
| | EN 659:2003+A1:2008/AC:2009 | | | |
| CEN | EN 795:2012
  Personlig fallskyddsutrustning - Förankringsutrustning | 21.4.2018 | | |
| Varning: Detta offentliggörande avser inte utrustning enligt följande:






  — | Typ A (förankringsutrustning med en eller flera fasta förankringspunkter och behov av byggnadsförankringar eller fästelement för förankring i byggnaden) som avses i punkterna 3.2.1, 4.4.1 och 5.3; |

ESO (2)

Beteckning och titel på standarden

(samt referensdokument)

Datum då presumtion om överensstämmelse börjar gälla Anm.: 0

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse Anm.: 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN 136:1998

Andningsskydd - Helmasker - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 136:1998/AC:2003

CEN

EN 137:2006

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask, enbart avsedd för användning med övertryck - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 140:1998

Andningsskydd - Halv- och kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 140:1998/AC:1999

CEN

EN 142:2002

Andningsskydd - Bitmunstycksenheter - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 143:2000

Andningsskydd - Partikelfilter - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 143:2000/AC:2005

EN 143:2000/A1:2006

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 144-1:2000

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 1: Flaskhalsgängor

21.4.2018

EN 144-1:2000/A1:2003

21.4.2018

EN 144-1:2000/A2:2005

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 144-2:1998

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 2: Utlopp

21.4.2018

CEN

EN 144-3:2003

Andningsskydd - Gasflaskventiler - Del 3: Utlopp för dykgaserna Nitrox-blandningar och syrgas

21.4.2018

EN 144-3:2003/AC:2003

CEN

EN 145:1997

Andningsskydd - Bärbar andningsapparat med slutet system för komprimerad oxygen eller komprimerad oxygen/nitrogen - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 145:1997/A1:2000

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 148-1:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 1: Anslutning med standardgänga

21.4.2018

CEN

EN 148-2:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Anslutning med centrumgänga

21.4.2018

CEN

EN 148-3:1999

Andningsskydd - Gängor för ansiktsmasker - Del 3: Anslutning med gänga M 45 × 3

21.4.2018

CEN

EN 149:2001+A1:2009

Andningsskydd - Filtrerande halvmasker mot partiklar - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 166:2001

Ögonskydd - Fordringar och specifikationer

21.4.2018

CEN

EN 169:2002

Ögonskydd - Filter vid svetsning och besläktade förfaranden - Fordringar på transmittans

21.4.2018

CEN

EN 170:2002

Ögonskydd - Filter mot ultraviolett strålning - Fordringar på transmittans

21.4.2018

CEN

EN 172:1994

Ögonskydd - Solglasögon för yrkesarbete

21.4.2018

EN 172:1994/A1:2000

21.4.2018

EN 172:1994/A2:2001

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 174:2001

Ögonskydd - Skidglasögon för utförsåkning

21.4.2018

CEN

EN 175:1997

Personligt skydd - Ögon- och ansiktsskydd vid svetsning och likartatarbete

21.4.2018

CEN

EN 207:2017

Ögonskydd - Filter mot laserstrålning

21.4.2018

CEN

EN 208:2009

Ögonskydd - Filter för användning under justering av lasrar och lasersystem

21.4.2018

CEN

EN 250:2014

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 342:2017

Skyddskläder - Hela dräkter och plagg till skydd mot kyla

21.4.2018

CEN

EN 343:2003+A1:2007

Skyddskläder - Skydd mot dåligt väder

21.4.2018

EN 343:2003+A1:2007/AC:2009

CEN

EN 352-1:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 1: Kåpor

21.4.2018

CEN

EN 352-2:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 2: Proppar

21.4.2018

CEN

EN 352-3:2002

Hörselskydd - Allmänna fordringar - Del 3: Kåpor monterade på industrihjälm

21.4.2018

CEN

EN 352-4:2001

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 4: Nivåberoende kåpor

21.4.2018

EN 352-4:2001/A1:2005

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 352-5:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 5: Kåpor med aktiv bullerdämpning

21.4.2018

EN 352-5:2002/A1:2005

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 352-6:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 6: Kåpor med elektrisk ljudingång

21.4.2018

CEN

EN 352-7:2002

Hörselskydd - Fordringar och provning - Del 7: Nivåberoende proppar

21.4.2018

CEN

EN 352-8:2008

Hörselskydd - Säkerhetskrav och provning - Del 8: Kåpor med ljudåtergivning för underhållningsändamål

21.4.2018

CEN

EN 353-1:2014+A1:2017

Personlig fallskyddsutrustning - Styrt glidlås på förankringslina eller skena - Del 1: Styrt glidlås på fast förankringslina eller skena

21.4.2018

CEN

EN 353-2:2002

Personlig fallskyddutrustning - Styrt glidlås på flexibel förankringslina

21.4.2018

CEN

EN 354:2010

Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingslinor

21.4.2018

CEN

EN 355:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Falldämpare

21.4.2018

CEN

EN 358:1999

Personlig skyddsutrustning med stödjande och fallhindrande funktion - Stödbälten och fallhindrande kopplingslinor för stödutrustning

21.4.2018

CEN

EN 360:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Säkerhetsblock

21.4.2018

CEN

EN 361:2002

Personlig fallskyddsutrustning - Helselar

21.4.2018

CEN

EN 362:2004

Personlig fallskyddsutrustning - Kopplingsanordningar

21.4.2018

CEN

EN 365:2004

Personlig fallskyddsutrustning - Allmänna fordringar för bruksanvisningar, användning, underhåll, periodisk kontroll, reparation, märkning och förpackning

21.4.2018

EN 365:2004/AC:2006

CEN

EN ISO 374-1:2016

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 1: Terminologi och fordringar på prestanda (ISO 374-1:2016)

21.4.2018

CEN

EN ISO 374-5:2016

Skyddshandskar mot kemikalier och mikroorganismer - Del 5: Terminologi och fordringar vid risker för mikroorganismer (ISO 374-5:2016)

21.4.2018

CEN

EN 379:2003+A1:2009

Ögonskydd - Automatiska svetsfilter

21.4.2018

CEN

EN 381-5:1995

Sågningsskydd - Del 5: Fordringar för benskydd

21.4.2018

CEN

EN 381-7:1999

Sågningsskydd - Del 7: Fordringar för handskar till skydd mot kedjesåg

21.4.2018

CEN

EN 381-9:1997

Skyddskläder för användare av handhållna kedjesågar - Del 9: Fordringar för damasker till skydd mot kedjesåg

21.4.2018

CEN

EN 381-11:2002

Sågningsskydd - Del 11: Fordringar för skydd för överkroppen

21.4.2018

CEN

EN 388:2016

Skyddshandskar mot mekaniska risker

21.4.2018

CEN

EN 397:2012+A1:2012

Industrihjälmar

21.4.2018

CEN

EN 402:2003

Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system med helmask eller bitmunstycksenhet - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 403:2004

Andningsskydd - Flyktfilterskydd med huva vid brand - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 404:2005

Andningsskydd - Flyktfilter - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 405:2001+A1:2009

Andningsskydd - Filtrerande halvmasker med ventiler mot gaser eller gaser och partiklar - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 407:2004

Skyddshandskar mot termiska risker (hetta och/eller brand)

21.4.2018

CEN

EN 420:2003+A1:2009

Skyddshandskar - Allmänna krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 421:2010

Skyddshandskar mot joniserande strålning och radioaktiv kontamination

21.4.2018

CEN

EN 443:2008

Skyddshjälmar för brandmän vid brandsläckning i byggnader och andra konstruktioner

21.4.2018

CEN

EN 469:2005

Skyddskläder för brandmän - Metoder för laboratorie-provning och funktionskrav för skyddskläder vid brandbekämpning

21.4.2018

EN 469:2005/A1:2006

21.4.2018

Anmärkning 3

EN 469:2005/AC:2006

CEN

EN 511:2006

Skyddshandskar mot kyla

21.4.2018

CEN

EN 564:2014

Klätterutrustning - Repsnöre - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 565:2017

Klätterutrustning - Band - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 566:2017

Klätterutrustning - Slingor - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 567:2013

Klätterutrustning - Repklämmor - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 568:2015

Klätterutrustning - Issäkringar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 569:2007

Klätterutrustning - Bultar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 659:2003+A1:2008

Skyddshandskar för brandmän

21.4.2018

EN 659:2003+A1:2008/AC:2009

CEN

EN 795:2012

Personlig fallskyddsutrustning - Förankringsutrustning

21.4.2018

Varning: Detta offentliggörande avser inte utrustning enligt följande:

—

Typ A (förankringsutrustning med en eller flera fasta förankringspunkter och behov av byggnadsförankringar eller fästelement för förankring i byggnaden) som avses i punkterna 3.2.1, 4.4.1 och 5.3;

| — | Typ C (förankringsutrustning som använder horisontella flexibla förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.3, 4.4.3 och 5.5; |
| --- | --- |

—

Typ C (förankringsutrustning som använder horisontella flexibla förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.3, 4.4.3 och 5.5;

| — | Typ D (förankringsutrustning som använder horisontella stela förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.4, 4.4.4 och 5.6; |
| --- | --- |

—

Typ D (förankringsutrustning som använder horisontella stela förankringslinjer) som avses i punkterna 3.2.4, 4.4.4 och 5.6;

| — | Varje kombination av ovanstående. |
| --- | --- |

—

Varje kombination av ovanstående.

För typerna A, C och D gäller detta offentliggörande inte punkterna 4.5, 5.2.2, 6, 7 eller bilaga A eller bilaga ZA.

Ovannämnda utrustning får således inte presumeras överensstämma med bestämmelserna i förordning (EU) 2016/425 eftersom den inte betraktas som personlig skyddsutrustning.

CEN

EN 812:2012

Stötskyddsmössor

21.4.2018

CEN

EN 813:2008

Personlig skyddsutrustning med fallhindrande funktion - Sittselar

21.4.2018

CEN

EN 943.1:2015

Skyddskläder för användning mot kemikalier i fast form, vätske- och gasform inklusive vätskeaerosoler och fasta luftburna partiklar - Del 1: Prestandakrav för ventilerade och ej ventilerade ”gastäta” (Typ 1) skyddskläder

21.4.2018

CEN

EN 958:2017

Klätterutrustning - Falldämpande system för användning vid klättring på klätterstigar (via ferrata) - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 966:2012+A1:2012

Luftsporthjälmar

21.4.2018

CEN

EN 1073-2:2002

Skyddskläder mot radioaktiva föroreningar - Del 2: Fordringar och provningsmetoder för icke ventilerade skyddskläder mot radioaktiva föreningar i partikelform

21.4.2018

CEN

EN 1077:2007

Skidhjälmar och snowboardhjälmar

21.4.2018

CEN

EN 1078:2012+A1:2012

Hjälmar för cyklister, skateboard- och rullskridskoåkare

21.4.2018

CEN

EN 1080:2013

Småbarnshjälmar

21.4.2018

CEN

EN 1082-1:1996

Skyddskläder - Handskar och armskydd mot skär och stick av handhållna knivar - Del 1: Brynjehandskar och armskydd

21.4.2018

CEN

EN 1082-2:2000

Skyddskläder - Handskar och armskydd mot skär och stick av handhållna knivar - Del 2: Handskar och armskydd av andra material än ringbrynjor

21.4.2018

CEN

EN 1146:2005

Andningsskydd, flyktutrustning - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system, med huva för utrymning - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 1149-5:2008

Skyddskläder - Elektrostatiska egenskaper - Del 5: Fordringar på design och ingående material

21.4.2018

CEN

EN 1150:1999

Skyddskläder - Kläder med god synbarhet för icke yrkesmässigt bruk - Provningsmetoder och fordringar

21.4.2018

CEN

EN 1385:2012

Kanothjälmar

21.4.2018

CEN

EN 1486:2007

Skyddskläder för brandmän - Provningsmetoder och fordringar för värmereflekterande kläder för speciell brandbekämpning

21.4.2018

CEN

EN 1497:2007

Personlig fallskyddsutrustning - Räddningsselar

21.4.2018

CEN

EN 1731:2006

Personlig skyddsutrustning - Ögon- och ansiktskydd av nättyp

21.4.2018

CEN

EN 1827:1999+A1:2009

Andningsskydd - Halvmasker med inandningsventiler och med separata filter mot gaser eller gaser och partiklar eller enbart partiklar - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 1891:1998

Personlig fallskyddsutrustning - Statiska kärnmantelrep

21.4.2018

CEN

EN 1938:2010

Ögonskydd - Skyddsglasögon för motorcykel- och mopedförare

21.4.2018

CEN

EN ISO 10819:2013

Vibration och stöt - Hand-armvibrationer - Metod att mäta och bedöma vibrationsöverföring hos handskar till handflatan (ISO 10819:2013)

21.4.2018

CEN

EN ISO 10862:2009

Båtar - Snabbutlösningssystem för trapetssele (ISO 10862:2009)

21.4.2018

CEN

EN 12021:2014

Andningsskydd - Komprimerade gaser för andningsapparater

21.4.2018

CEN

EN 12083:1998

Andningsskydd - Filter ej monterade på mask - Partikelfilter, gasfilter och kombinerade filter - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 12083:1998/AC:2000

CEN

EN 12270:2013

Klätterutrustning - Kilar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 12275:2013

Klätterutrustning - Karbinhakar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 12276:2013

Klätterutrustning - Fläns - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 12277:2015

Klätterutrustning - Säkerhetsselar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 12278:2007

Klätterutrustning - Block - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN ISO 12312-1:2013

Ögonskydd - Solglasögon och relaterade produkter - Del 1: Solglasögon för allmänt bruk (ISO 12312-1:2013)

21.4.2018

EN ISO 12312-1:2013/A1:2015

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN ISO 12312-2:2015

Ögonskydd - Solglasögon och relaterade produkter - Del 2: Filter vid direkt iakttagelse av solen (ISO 12312-2:2015)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12401:2009

Båtar - Säkerhetssele och säkerhetslina - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12401:2009)

21.4.2018

CEN

EN ISO 12402–5:2006

Flytvästar - Del 5: Flythjälpmedel, klass 50 - Säkerhetskrav (ISO 12402.5:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402-5:2006/AC:2006

EN ISO 12402-5:2006/A1:2010

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN ISO 12402-6:2006

Flytvästar - Räddningsvästar - Del 6: Flytvästar och flytplagg för speciella ändamål - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12402-6:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402-6:2006/A1:2010

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN ISO 12402-8:2006

Flytvästar - Del 8: Tillbehör - Säkerhetskrav och provningsmetoder (ISO 12402-8:2006)

21.4.2018

EN ISO 12402–8:2006/A1:2011

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 12477:2001

Skyddshandskar för svetsare

21.4.2018

EN 12477:2001/A1:2005

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 12492:2012

Klätterutrustning - Klätterhjälmar - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 12841:2006

Personlig fallskyddsutrustning - System för reparbete

21.4.2018

CEN

EN 12941:1998

Andningsskydd - Fläktassisterade filterskydd med hjälp eller huva - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 12941:1998/A1:2003

21.4.2018

EN 12941:1998/A2:2008

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 12942:1998

Andningsskydd - Fläktassisterade filterskydd med helmasker, halvmasker eller kvartsmasker - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 12942:1998/A1:2002

21.4.2018

EN 12942:1998/A2:2008

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 13034:2005+A1:2009

Skyddskläder för kemikalier i vätskeform - Prestandakrav för kemisk skyddsdräkt med begränsad skyddsfunktion mot kemikalier i vätskeform (Typ 6 och Typ PB [6] utrustning)

21.4.2018

CEN

EN 13061:2009

Skyddskläder - Benskydd för fotbollsspelare - Fodringar och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 13158:2009

Skyddskläder - Skyddsjacka, kropps- och axelskydd för ridning: För ryttare, kuskar och personal som arbetar med hästar - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 13178:2000

Ögonskydd - Ögon- och ansiktsskydd för snöskoteråkare

21.4.2018

CEN

EN 13277-1:2000

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 1: Allmänna krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 13277-2:2000

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 2: Tilläggskrav och provningsmetoder för vrist-, knä- och underarmsskydd

21.4.2018

CEN

EN 13277-3:2013

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 3: Tilläggskrav och provningsmetoder för bålskydd

21.4.2018

CEN

EN 13277-4:2001

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 4: Tilläggskrav och provningsmetoder för huvudskydd

21.4.2018

EN 13277-4:2001/A1:2007

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN 13277-5:2002

Skyddsutrustning för kampsporter - Del 5: Tilläggskrav och provningsmetoder för genital- och kroppsskydd

21.4.2018

CEN

EN 13277-6:2003

Personlig skyddsutrustning för kampsporter - Del 6: Tilläggskrav och provningsmetoder för bröstskydd för kvinnor

21.4.2018

CEN

EN 13277-7:2009

Personlig skyddsutrustning för kampsporter - Del 7: Tilläggskrav och provningsmetoder för hand- och fotskydd

21.4.2018

CEN

EN 13277-8:2017

Skyddsutrustning för kampsport - Del 8: Tilläggskrav och provningsmetoder för ansiktsmask för karate

21.4.2018

CEN

EN 13356:2001

Personreflexer med god synbarhet för icke yrkesmässigt bruk - Provningsmetoder och fordringar

21.4.2018

CEN

EN 13484:2012

Rodelhjälmar

21.4.2018

CEN

EN 13546:2002+A1:2007

Krav och testmetoder för hand-, arm-, bröst-, buk-, ben-, fot- och underlivsskydd för landhockeymålvakter samt benskydd för utespelare

21.4.2018

CEN

EN 13567:2002+A1:2007

Kroppsskydd - Hand-, arm-, buk-, ben-, underlivs- och ansiktsskydd för fäktare - Fordringar och testmetoder

21.4.2018

CEN

EN 13594:2015

Skyddshandskar för motorcyklister - Fordringar och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 13595-1:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 1: Allmänna krav

21.4.2018

CEN

EN 13595-3:2002

Skyddskläder för professionella motorcyklister - Jacka, byxor och hel eller delad dräkt - Del 3: Provningsmetoder för bestämning av sprickmotstånd

21.4.2018

CEN

EN 13634:2017

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor för motorcyklister - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN ISO 13688:2013

Skyddskläder - Allmänna fordringar (ISO 13688:2013)

21.4.2018

CEN

EN 13781:2012

Skyddshjälmar för passagerare och förare av terrängskotrar och bobsleighs

21.4.2018

CEN

EN 13794:2002

Andningsskydd - Bärbar flyktapparat med slutet system - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 13832-2:2006

Skyddsskor - Skydd mot kemikalier - Del 2: Krav för beständighet mot kemikalier

21.4.2018

CEN

EN 13832-3:2006

Skyddsskor - Skydd mot kemikalier - Del 3: Särskilt höga krav för beständighet mot kemikalier

21.4.2018

CEN

EN 13949:2003

Andningsskydd - Bärbar Nitroxapparat med öppet system för dykning - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN ISO 13982-1:2004

Skyddskläder för användning mot fasta partiklar - Del 1: Fodringar på prestanda för skyddskläder mot kemikalier som ger skydd för hela kroppen mot luftburna fasta partiklar (Skyddskläder Typ 5) (ISO 13982-1:2004)

21.4.2018

EN ISO 13982-1:2004/A1:2010

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN ISO 13998:2003

Skyddskläder - Förkläden, byxor och västar till skydd mot skär och stick av handhållna knivar (ISO 13998:2003)

21.4.2018

CEN

EN 14021:2003

Förarskydd mot stensprut vid motorcykelåkning i terräng - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14052:2012+A1:2012

Industrihjälmar med hög skyddsförmåga

21.4.2018

CEN

EN 14058:2017

Skyddskläder - Plagg till skydd i kalla miljöer

21.4.2018

CEN

EN 14120:2003+A1:2007

Kroppsskydd - Handleds-, hand-, knä- och armbågsskydd för rullskridskoåkare - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14126:2003

Skyddskläder - Funktionskrav och provningsmetoder för skyddskläder mot smittsamma ämnen

21.4.2018

EN 14126:2003/AC:2004

CEN

EN 14143:2013

Andningsskydd - Bärbar gasförsörjd återandningsapparat med slutet/halvslutet system för vattendykning

21.4.2018

CEN

EN 14225–1:2017

Dykardräkter - Del 1: Våtdräkter - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14225–2:2017

Dykardräkter - Del 2: Torrdräkter - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14225–3:2017

Dykardräkter - Del 3: Aktivt uppvärmda eller kylda dräkter - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14328:2005

Skyddskläder - Handskar och armskydd till skydd mot maskindrivna knivar - Krav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 14387:2004+A1:2008

Andningsskydd - Gasfilter och kombinationsfilter - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 14435:2004

Andningsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system och halvmask - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN ISO 14460:1999

Skyddskläder för förare av tävlingsbilar - Skydd mot hetta och flamma - Funktionskrav och provningsmetoder (ISO 14460:1999)

21.4.2018

EN ISO 14460:1999/A1:2002

21.4.2018

Anmärkning 3

EN ISO 14460:1999/AC:1999

CEN

EN 14529:2005

Andninsskydd - Bärbar tryckluftsapparat med öppet system för halvmask inkluderande överstrycksventil avsedd enbart för flykt - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 14593-1:2005

Andningsskydd - Tryckluftsapparat med behovsstyrt flöde - Del 1: Apparat med helmask - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

CEN

EN 14594:2005

Andningsskydd - Tryckluftsapparat med kontinuerligt flöde - Fordringar, provning, märkning

21.4.2018

EN 14594:2005/AC:2005

CEN

EN 14605:2005+A1:2009

Skyddskläder mot kemikalier i vätskeform - Prestandakrav för skyddskläder mot kemikalier, med vätsketäta (Typ 3) eller stänktäta (Typ 4) anslutningar mellan olika delar av beklädnaden samt beklädnad begränsad till delar av kroppen (Typ PB [3] och PB [4])

21.4.2018

CEN

EN ISO 14877:2002

Skyddskläder vid blästring med kornigt slipmedel (ISO 14877:2002)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027-1:2012

Sjödräkter - Del 1: Arbetsdräkter, säkerhetskrav (ISO 15027-1:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 15027-2:2012

Sjödräkter - Del 2: Räddningsdräkter för nödläge, säkerhetskrav (ISO 15027-2:2012)

21.4.2018

CEN

EN 15090:2012

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor för brandmän

21.4.2018

CEN

EN 15151-1:2012

Klätterutrustning - Firningsdon - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 15333-1:2008

Andningsskydd - Ytförsörjd dykapparat för blandgas med öppet system för dykning - Del 1: Behovsstyrt system

21.4.2018

EN 15333-1:2008/AC:2009

CEN

EN 15333-2:2009

Andningsskydd - Ytförsörjd dykapparat för blandgas med öppet system för dykning - Del 2: Friflödande system

21.4.2018

CEN

EN 15613:2008

Knä- och armbågsskydd för inomhussporter - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN 16027:2011

Skyddskläder - Skyddshandskar för fotbollsmålvakter

21.4.2018

CEN

EN 16350:2014

Skyddshandskar - Elektrostatiska egenskaper

21.4.2018

CEN

EN 16473:2014

Skyddshjälmar för brandmän vid räddningstjänst

21.4.2018

CEN

EN 16716:2017

Klätterutrustning - Lavinairbagsystem - Säkerhetskrav och provningsmetoder

21.4.2018

CEN

EN ISO 17249:2013

Skyddsskor till skydd mot kedjesåg (ISO 17249:2013)

21.4.2018

EN ISO 17249:2013/AC:2014

CEN

EN ISO 20345:2011

Personlig skyddsutrustning - Skyddsskor (ISO 20345:2011)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20346:2014

Personlig skyddsutrustning - Lätta skyddsskor (ISO 20346:2014)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20347:2012

Personlig skyddsutrustning - Yrkesskor (ISO 20347:2012)

21.4.2018

CEN

EN ISO 20471:2013

Skyddskläder med god synbarhet (Varselklädsel) - Provningsmetoder och krav (ISO 20471:2013, rättad version 2013-06-01)

21.4.2018

EN ISO 20471:2013/A1:2016

21.4.2018

Anmärkning 3

CEN

EN ISO 27065:2017

Skyddskläder - Prestandakrav för skyddskläder som används av operatörer som tillämpar flytande pesticidrester och återvändande arbetare (ISO 27065:2017)

21.4.2018

| Anmärkning 0: | Från och med detta datum ger överensstämmelse med den harmoniserade standarden eller med delar av den presumtion om överensstämmelse med de tillämpliga kraven i unionslagstiftningen |
| --- | --- |

Anmärkning 0:

Från och med detta datum ger överensstämmelse med den harmoniserade standarden eller med delar av den presumtion om överensstämmelse med de tillämpliga kraven i unionslagstiftningen

| Anmärkning 1: | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.2: | Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.2:

Den nya standarden har ett bredare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 2.3: | Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.3:

Den nya standarden har ett snävare tillämpningsområde än den ersatta standarden. Vid angivet datum upphör den (delvis) ersatta standarden att medföra presumtion om överensstämmelse med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen för de produkter eller tjänster som omfattas av den nya standarden. De produkter eller tjänster som även fortsättningsvis omfattas av den (delvis) ersatta standarden, men som inte omfattas av den nya standarden, ska även fortsättningsvis förutsättas överensstämma med de väsentliga kraven eller andra krav i den tillämpliga unionslagstiftningen.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget.

ANMÄRKNING:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (3). |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska standardiseringsorganisationerna eller de nationella standardiseringsorganen. En förteckning över de nationella standardiseringsorganen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 (3).

| — | Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, Cenelec, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

| — | Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation. |
| --- | --- |

—

Hänvisningar till rättelser ”.../AC:YYYY” offentliggörs endast för kännedom. En rättelse tar bort tryckfel, språkliga fel och andra liknande fel från texten och kan avse en eller flera språkversioner (engelska, franska och/eller tyska) av en standard som antagits av en europeisk standardiseringsorganisation.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla Europeiska unionens officiella språk.

| — | Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen ska fortlöpande uppdatera denna förteckning.

| — | Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på
  http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mer information om harmoniserade standarder och andra europeiska standarder finns på

http://ec.europa.eu/growth/single-market/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  EUT L 81, 31.3.2016, s. 51.

(2)  ESO: Europeisk standardiseringsorganisation:

| — | CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Rue de la Science 23, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIEN. Tfn +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cenelec.eu)

| — | Etsi: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANKRIKE. Tfn+33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

Etsi: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANKRIKE. Tfn+33 492944200. Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu)

(3)  EUT C 338, 27.9.2014, s. 31.

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/65

---

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 21 september 2016 om ett utkast till beslut i ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport

Föredragande: Estland

(2018/C 113/05)

Koncentration

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

| 2. | Kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en unionsdimension enligt artikel 1.3 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en unionsdimension enligt artikel 1.3 i koncentrationsförordningen.

Relevanta marknader

| 3. | Kommittén instämmer i kommissionens definition av de relevanta produktmarknaderna och geografiska marknaderna i utkastet till beslut. |
| --- | --- |

3.

Kommittén instämmer i kommissionens definition av de relevanta produktmarknaderna och geografiska marknaderna i utkastet till beslut.

| 4. | Kommittén instämmer särskilt i följande slutsatser från kommissionens sida:






  4.1 | Pneumatiska friktionsbromssystem för rullande materiel utgör en separat produktmarknad och skiljer sig från marknaderna för andra typer av bromsar och hydrauliska bromsar. |
| --- | --- | --- |

4.

Kommittén instämmer särskilt i följande slutsatser från kommissionens sida:

4.1

Pneumatiska friktionsbromssystem för rullande materiel utgör en separat produktmarknad och skiljer sig från marknaderna för andra typer av bromsar och hydrauliska bromsar.

| 4.2 | Avgränsade marknader finns dels för kompletta pneumatiska friktionsbromssystem för rullande materiel, dels för delsystem till sådana (mekaniska bromsar, bromskontroller och luftförsörjningsenheter). |
| --- | --- |

4.2

Avgränsade marknader finns dels för kompletta pneumatiska friktionsbromssystem för rullande materiel, dels för delsystem till sådana (mekaniska bromsar, bromskontroller och luftförsörjningsenheter).

| 4.3 | När det gäller friktionsmaterial för rullande materiel finns avgränsade marknader för i) organiska bromsbelägg, ii) sintrade bromsbelägg, iii) organiska bromsblock/bromsbackar och iv) sintrade bromsblock/bromsbackar. |
| --- | --- |

4.3

När det gäller friktionsmaterial för rullande materiel finns avgränsade marknader för i) organiska bromsbelägg, ii) sintrade bromsbelägg, iii) organiska bromsblock/bromsbackar och iv) sintrade bromsblock/bromsbackar.

| 4.4 | Marknaden för bromsskivor utgör en avgränsad marknad som är avskild från marknaden för friktionsmaterial. |
| --- | --- |

4.4

Marknaden för bromsskivor utgör en avgränsad marknad som är avskild från marknaden för friktionsmaterial.

| 4.5 | Marknaden för strömavtagare och för kolslitskenor för strömavtagare utgör från varandra avgränsade marknader. |
| --- | --- |

4.5

Marknaden för strömavtagare och för kolslitskenor för strömavtagare utgör från varandra avgränsade marknader.

| 4.6 | Den relevanta geografiska omfattningen av samtliga marknader för utrustning till rullande materiel är EES-området, men frågan om den exakta geografiska omfattningen av marknaderna för energimätare och färdregistratorer kan lämnas öppen. |
| --- | --- |

4.6

Den relevanta geografiska omfattningen av samtliga marknader för utrustning till rullande materiel är EES-området, men frågan om den exakta geografiska omfattningen av marknaderna för energimätare och färdregistratorer kan lämnas öppen.

Konkurrensbedömning

| 5. | Kommittén instämmer med kommissionen om att marknaderna för utrustning för rullande materiel bör bedömas på nivån för originaltillverkare, utom för komponenter som behöver bytas ut regelbundet (till exempel friktionsmaterial och bromsskivor) där en separat bedömning på nivån för oberoende eftermarknader är berättigad. |
| --- | --- |

5.

Kommittén instämmer med kommissionen om att marknaderna för utrustning för rullande materiel bör bedömas på nivån för originaltillverkare, utom för komponenter som behöver bytas ut regelbundet (till exempel friktionsmaterial och bromsskivor) där en separat bedömning på nivån för oberoende eftermarknader är berättigad.

| 6. | Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, som den ursprungligen anmälts av den anmälande parten, sannolikt kommer att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den inre marknaden eller på en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att den skapar eller förstärker en dominerande ställning i fråga om






  6.1 | sintrade bromsbelägg på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området, och |
| --- | --- | --- |

6.

Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, som den ursprungligen anmälts av den anmälande parten, sannolikt kommer att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den inre marknaden eller på en väsentlig del av den, i synnerhet till följd av att den skapar eller förstärker en dominerande ställning i fråga om

6.1

sintrade bromsbelägg på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området, och

| 6.2 | sintrade bromsblock/bromsbackar på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området. |
| --- | --- |

6.2

sintrade bromsblock/bromsbackar på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området.

| 7. | Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen inte kommer att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på någon annan relevant marknad som berörs av den föreslagna transaktionen. |
| --- | --- |

7.

Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen inte kommer att påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på någon annan relevant marknad som berörs av den föreslagna transaktionen.

Åtaganden

| 8. | Kommittén instämmer med kommissionen om att åtagandena är tillräckliga för att undanröja de farhågor beträffande konkurrensen som den föreslagna transaktionen gett upphov till, när det gäller






  8.1 | sintrade bromsbelägg på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området, och |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén instämmer med kommissionen om att åtagandena är tillräckliga för att undanröja de farhågor beträffande konkurrensen som den föreslagna transaktionen gett upphov till, när det gäller

8.1

sintrade bromsbelägg på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området, och

| 8.2 | sintrade bromsblock/bromsbackar på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området. |
| --- | --- |

8.2

sintrade bromsblock/bromsbackar på nivån för oberoende eftermarknader i EES-området.

Förenlighet med den inre marknaden och EES-avtalet

| 9. | Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, under förutsättning att åtagandena helt och hållet fullgörs, sannolikt inte påtagligt kommer att hämma den effektiva konkurrensen på den inre marknaden eller på en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

9.

Kommittén instämmer med kommissionen om att den föreslagna transaktionen, under förutsättning att åtagandena helt och hållet fullgörs, sannolikt inte påtagligt kommer att hämma den effektiva konkurrensen på den inre marknaden eller på en väsentlig del av den.

| 10. | Kommittén instämmer i kommissionens åsikt att den föreslagna transaktionen bör förklaras förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artikel 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

10.

Kommittén instämmer i kommissionens åsikt att den föreslagna transaktionen bör förklaras förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artikel 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/67

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport

(2018/C 113/06)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 4 april 2016 en anmälan om en föreslagen transaktion enligt artikel 4 i koncentrationsförordningen (2), genom vilken Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (nedan kallat Wabtec) avsåg att förvärva indirekt fullständig kontroll över hela Faiveley Transport SA (nedan kallat Faiveley) genom ett förvärv av aktier. Wabtec kallas i det följande den anmälande parten, medan Wabtec och Faiveley tillsammans benämns parterna. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 4 april 2016 en anmälan om en föreslagen transaktion enligt artikel 4 i koncentrationsförordningen (2), genom vilken Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (nedan kallat Wabtec) avsåg att förvärva indirekt fullständig kontroll över hela Faiveley Transport SA (nedan kallat Faiveley) genom ett förvärv av aktier. Wabtec kallas i det följande den anmälande parten, medan Wabtec och Faiveley tillsammans benämns parterna.

| 2. | Den 12 maj 2016 antog kommissionen ett beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen, eftersom den funnit att den föreslagna transaktionen gav anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den inre marknaden och tillämpningen av EES-avtalet på marknaderna för kompletta pneumatiska bromssystem och delsystem till sådana (boggibromsar och pneumatiska bromskontroller), strömavtagare, bromsskivor och friktionsmaterial. |
| --- | --- |

2.

Den 12 maj 2016 antog kommissionen ett beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen, eftersom den funnit att den föreslagna transaktionen gav anledning till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den inre marknaden och tillämpningen av EES-avtalet på marknaderna för kompletta pneumatiska bromssystem och delsystem till sådana (boggibromsar och pneumatiska bromskontroller), strömavtagare, bromsskivor och friktionsmaterial.

| 3. | Den 17 juni 2016 antog kommissionen ett beslut, enligt artikel 10.3 i koncentrationsförordningen och med den anmälande partens samtycke, om att förlänga den andra etappen av granskningen av den föreslagna transaktionen samt tidsfristen för antagande av ett slutligt beslut med 20 dagar. |
| --- | --- |

3.

Den 17 juni 2016 antog kommissionen ett beslut, enligt artikel 10.3 i koncentrationsförordningen och med den anmälande partens samtycke, om att förlänga den andra etappen av granskningen av den föreslagna transaktionen samt tidsfristen för antagande av ett slutligt beslut med 20 dagar.

| 4. | Den 8 juli 2016 avbröts tillfälligt denna tidsfrist i enlighet med artikel 10.4 i koncentrationsförordningen och artikel 9 i tillämpningsförordningen (3). Avbrytandet upphörde den 13 juli 2016. |
| --- | --- |

4.

Den 8 juli 2016 avbröts tillfälligt denna tidsfrist i enlighet med artikel 10.4 i koncentrationsförordningen och artikel 9 i tillämpningsförordningen (3). Avbrytandet upphörde den 13 juli 2016.

| 5. | Den 25 juli 2016 lämnade den anmälande parten åtaganden till kommissionen (nedan kallade de första åtagandena) och kommissionen påbörjade ett marknadstest för att bedöma om dessa första åtaganden var lämpliga för att undanröja de konkurrensfarhågor som fastställts under dess andra granskningsetapp i fråga om marknaderna för produktion och leverans av sintrade bromsbelägg och bromsblock på den oberoende eftermarknaden i EES-området. |
| --- | --- |

5.

Den 25 juli 2016 lämnade den anmälande parten åtaganden till kommissionen (nedan kallade de första åtagandena) och kommissionen påbörjade ett marknadstest för att bedöma om dessa första åtaganden var lämpliga för att undanröja de konkurrensfarhågor som fastställts under dess andra granskningsetapp i fråga om marknaderna för produktion och leverans av sintrade bromsbelägg och bromsblock på den oberoende eftermarknaden i EES-området.

| 6. | Den 16 augusti 2016 lämnade den anmälande parten reviderade åtaganden till kommissionen (nedan kallade slutliga åtaganden) efter att ha mottagit återkoppling från kommissionen efter dess bedömning av de första åtagandena, inbegripet resultaten av marknadstestet. |
| --- | --- |

6.

Den 16 augusti 2016 lämnade den anmälande parten reviderade åtaganden till kommissionen (nedan kallade slutliga åtaganden) efter att ha mottagit återkoppling från kommissionen efter dess bedömning av de första åtagandena, inbegripet resultaten av marknadstestet.

| 7. | Inom ramen för detta förfarande inkom inga ansökningar att höras som berörd tredje part. |
| --- | --- |

7.

Inom ramen för detta förfarande inkom inga ansökningar att höras som berörd tredje part.

| 8. | Kommissionen utfärdade inget meddelande om invändningar i enlighet med artikel 13.2 i tillämpningsförordningen. Det hölls inget formellt muntligt hörande i enlighet med artikel 14 i den förordningen. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen utfärdade inget meddelande om invändningar i enlighet med artikel 13.2 i tillämpningsförordningen. Det hölls inget formellt muntligt hörande i enlighet med artikel 14 i den förordningen.

| 9. | I utkastet till beslut förklaras den föreslagna transaktionen som förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, förutsatt att den anmälande parten helt och hållet fullgör de slutliga åtaganden som i form av villkor och ålägganden bifogas utkastet till beslut. |
| --- | --- |

9.

I utkastet till beslut förklaras den föreslagna transaktionen som förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, förutsatt att den anmälande parten helt och hållet fullgör de slutliga åtaganden som i form av villkor och ålägganden bifogas utkastet till beslut.

| 10. | I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet. |
| --- | --- |

10.

I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet.

| 11. | Jag har inte mottagit några ytterligare procedurrelaterade förfrågningar eller klagomål inom ramen för detta förfarande och finner totalt sett att parterna till fullo har kunnat utöva sina processuella rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Jag har inte mottagit några ytterligare procedurrelaterade förfrågningar eller klagomål inom ramen för detta förfarande och finner totalt sett att parterna till fullo har kunnat utöva sina processuella rättigheter.

Bryssel den 22 september 2016.

Joos STRAGIER

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1) (koncentrationsförordningen).

2

koncentrationsförordningen

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 av den 21 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 133, 30.4.2004, s. 1), (tillämpningsförordningen).

3

tillämpningsförordningen

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/68 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/68

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 4 oktober 2016

om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion

(Ärende M.7801 – Wabtec/Faiveley Transport)

[delgivet under dokumentnummer C(2016) 6325]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2018/C 113/07)

Den 4 oktober 2016 antog kommissionen ett beslut i ett koncentrationsärende enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer
   (1), särskilt artikel 8.2. En icke-konfidentiell version av det fullständiga beslutet, i tillämpliga fall i form av en preliminär version, är tillgänglig på engelska på webbplatsen för generaldirektoratet för konkurrens, på följande adress: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PARTER

| 1. | Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (nedan kallat Wabtec) är ett i Förenta staterna baserat internationellt företag som tillverkar och levererar järnvägsutrustning och tillhandahåller tjänster inom järnvägssektorn. Det är marknadsledande på den amerikanska kontinenten. |
| --- | --- |

1.

Westinghouse Air Brake Technologies Corporation (nedan kallat Wabtec) är ett i Förenta staterna baserat internationellt företag som tillverkar och levererar järnvägsutrustning och tillhandahåller tjänster inom järnvägssektorn. Det är marknadsledande på den amerikanska kontinenten.

| 2. | Faiveley Transport SA (nedan kallat Faiveley) är ett i Frankrike baserat företag som tillverkar och levererar integrerade system och tjänster för järnvägssektorn. Dess verksamhet är inriktad på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

2.

Faiveley Transport SA (nedan kallat Faiveley) är ett i Frankrike baserat företag som tillverkar och levererar integrerade system och tjänster för järnvägssektorn. Dess verksamhet är inriktad på den europeiska marknaden.

| 3. | Wabtec kallas i det följande den anmälande parten, medan Wabtec och Faiveley tillsammans benämns parterna. |
| --- | --- |

3.

Wabtec kallas i det följande den anmälande parten, medan Wabtec och Faiveley tillsammans benämns parterna.

II.   TRANSAKTION

| 4. | Transaktionen består i att Wabtec i den betydelse som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar indirekt ensam kontroll över hela Faiveley genom ett förvärv av aktier (nedan kallat transaktionen). |
| --- | --- |

4.

Transaktionen består i att Wabtec i den betydelse som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar indirekt ensam kontroll över hela Faiveley genom ett förvärv av aktier (nedan kallat transaktionen).

III.   UNIONSDIMENSION

| 5. | Parterna har tillsammans en sammanlagd omsättning i hela världen på över 2 500 miljoner euro (2) (Wabtec 2 292 miljoner euro; Faiveley 1 048 miljoner euro). Den sammanlagda omsättningen för de berörda företagen sammantaget överstiger 100 miljoner euro och den totala omsättningen för vart och ett av företagen överstiger 25 miljoner euro i vart och ett av länderna Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Varje berört företag har en sammanlagd omsättning i unionen som överstiger 100 miljoner euro (Wabtec [...] miljoner euro; Faiveley [...] miljoner euro), men uppnår inte mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning i unionen i en och samma medlemsstat. |
| --- | --- |

5.

Parterna har tillsammans en sammanlagd omsättning i hela världen på över 2 500 miljoner euro (2) (Wabtec 2 292 miljoner euro; Faiveley 1 048 miljoner euro). Den sammanlagda omsättningen för de berörda företagen sammantaget överstiger 100 miljoner euro och den totala omsättningen för vart och ett av företagen överstiger 25 miljoner euro i vart och ett av länderna Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Varje berört företag har en sammanlagd omsättning i unionen som överstiger 100 miljoner euro (Wabtec [...] miljoner euro; Faiveley [...] miljoner euro), men uppnår inte mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning i unionen i en och samma medlemsstat.

| 6. | Följaktligen har koncentrationen en unionsdimension enligt artikel 1.3 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

6.

Följaktligen har koncentrationen en unionsdimension enligt artikel 1.3 i koncentrationsförordningen.

IV.   FÖRFARANDE

| 7. | Den 4 april 2016 mottog kommissionen anmälan i ärendet. |
| --- | --- |

7.

Den 4 april 2016 mottog kommissionen anmälan i ärendet.

| 8. | Den 12 maj 2016 fattade kommissionen ett beslut enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen om att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

8.

Den 12 maj 2016 fattade kommissionen ett beslut enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen om att inleda ett förfarande.

| 9. | Den 17 juni 2016 fattade kommissionen ett beslut enligt artikel 10.3 i koncentrationsförordningen om att förlänga tidsfristen för att fatta ett slutligt beslut med 20 dagar, med den anmälande partens samtycke. |
| --- | --- |

9.

Den 17 juni 2016 fattade kommissionen ett beslut enligt artikel 10.3 i koncentrationsförordningen om att förlänga tidsfristen för att fatta ett slutligt beslut med 20 dagar, med den anmälande partens samtycke.

| 10. | Den 8 juli 2016 avbröts tillfälligt tidsfristen för antagande av ett slutligt beslut i enlighet med artikel 10.4 i koncentrationsförordningen och artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 (3) om tillämpning av koncentrationsförordningen. Avbrytandet upphörde den 13 juli 2016. |
| --- | --- |

10.

Den 8 juli 2016 avbröts tillfälligt tidsfristen för antagande av ett slutligt beslut i enlighet med artikel 10.4 i koncentrationsförordningen och artikel 9 i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 (3) om tillämpning av koncentrationsförordningen. Avbrytandet upphörde den 13 juli 2016.

| 11. | Den 25 juli 2016 lämnade den anmälande parten åtaganden till kommissionen (nedan kallade de första åtagandena). |
| --- | --- |

11.

Den 25 juli 2016 lämnade den anmälande parten åtaganden till kommissionen (nedan kallade de första åtagandena).

| 12. | Samma dag inledde kommissionen ett marknadstest för att bedöma om de första åtagandena var lämpliga för att åtgärda de konkurrensproblem som kommissionen identifierat. |
| --- | --- |

12.

Samma dag inledde kommissionen ett marknadstest för att bedöma om de första åtagandena var lämpliga för att åtgärda de konkurrensproblem som kommissionen identifierat.

| 13. | Den 16 augusti 2016 lämnade den anmälande parten reviderade åtaganden till kommissionen (nedan kallade de slutliga åtagandena). |
| --- | --- |

13.

Den 16 augusti 2016 lämnade den anmälande parten reviderade åtaganden till kommissionen (nedan kallade de slutliga åtagandena).

V.   RELEVANTA PRODUKTMARKNADER
   (4)

a)   Marknad för originalutrustning (OEM) och oberoende eftermarknad

| 14. | I tågbranschen sker handel vanligtvis på två nivåer: i) försäljning till originalutrustningstillverkare (OEM), inbegripet både tillverkare av rullande materiel och tillverkare av delsystem och ii) försäljning på den oberoende eftermarknaden till tågoperatörer. |
| --- | --- |

14.

I tågbranschen sker handel vanligtvis på två nivåer: i) försäljning till originalutrustningstillverkare (OEM), inbegripet både tillverkare av rullande materiel och tillverkare av delsystem och ii) försäljning på den oberoende eftermarknaden till tågoperatörer.

| 15. | I linje med slutsatserna i ett tidigare ärende (5) fastställde kommissionen att eftersom den oberoende eftermarknaden till stor del följer och återspeglar situationen på OEM-marknaden bör marknaderna för tågsystem och delsystem bedömas på OEM-nivå. När det gäller komponenter som behöver bytas ut regelbundet under tågets livslängd (till exempel friktionsmaterial och bromsskivor) har kommissionen dock gjort en separat bedömning av den oberoende eftermarknaden. |
| --- | --- |

15.

I linje med slutsatserna i ett tidigare ärende (5) fastställde kommissionen att eftersom den oberoende eftermarknaden till stor del följer och återspeglar situationen på OEM-marknaden bör marknaderna för tågsystem och delsystem bedömas på OEM-nivå. När det gäller komponenter som behöver bytas ut regelbundet under tågets livslängd (till exempel friktionsmaterial och bromsskivor) har kommissionen dock gjort en separat bedömning av den oberoende eftermarknaden.

b)   Pneumatiska friktionsbromssystem och delsystem till sådana

| 16. | Det finns ett antal olika tekniska lösningar för att få ett tåg att gå saktare eller stanna, till exempel friktionsbromsar, magnetiska bromsar och dynamiska bromsar. Vid bedömning av transaktionen är enbart friktionsbromsar relevanta. |
| --- | --- |

16.

Det finns ett antal olika tekniska lösningar för att få ett tåg att gå saktare eller stanna, till exempel friktionsbromsar, magnetiska bromsar och dynamiska bromsar. Vid bedömning av transaktionen är enbart friktionsbromsar relevanta.

| 17. | I linje med slutsatserna i ett tidigare ärende (6) fastställde kommissionen att tillverkning och leverans av kompletta friktionsbromssystem för järnvägsfordon utgör en avgränsad marknad (till skillnad mot andra typer av bromsar) och att en distinktion kan göras mellan pneumatiska och hydrauliska system. |
| --- | --- |

17.

I linje med slutsatserna i ett tidigare ärende (6) fastställde kommissionen att tillverkning och leverans av kompletta friktionsbromssystem för järnvägsfordon utgör en avgränsad marknad (till skillnad mot andra typer av bromsar) och att en distinktion kan göras mellan pneumatiska och hydrauliska system.

| 18. | Kommissionen fastställde vidare att marknaden för kompletta friktionsbromssystem troligen minst kunde delas upp i elektroniskt kontrollerade (”elektropneumatiska”) och icke elektroniskt kontrollerade system och att man inte kunde utesluta att ytterligare uppdelning skulle kunna göras på grundval av typ av rullande materiel (exempelvis höghastighets-, regional- eller tunnelbanetåg). Kommissionen drog dock ingen slutsats i denna fråga eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen fastställde vidare att marknaden för kompletta friktionsbromssystem troligen minst kunde delas upp i elektroniskt kontrollerade (”elektropneumatiska”) och icke elektroniskt kontrollerade system och att man inte kunde utesluta att ytterligare uppdelning skulle kunna göras på grundval av typ av rullande materiel (exempelvis höghastighets-, regional- eller tunnelbanetåg). Kommissionen drog dock ingen slutsats i denna fråga eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ.

| 19. | Kommissionen fastställde dessutom att det finns separata marknader för delsystem till pneumatiska friktionsbromssystem: i) boggibromsar, ii) bromskontroller och iii) luftförsörjningsenheter. Kommissionen noterade vidare att i fråga om bromskontroller liknande överväganden skulle gälla mellan elektroniska och icke elektroniska bromskontroller som i fråga om kompletta pneumatiska friktionsbromssystem. När det gäller boggibromsar utgör sannolikt skivbromsar (7) och blockbromsar (8) separata marknader. Kommissionen drog ingen slutsats om exakta definitioner av produktmarknader eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ. |
| --- | --- |

19.

Kommissionen fastställde dessutom att det finns separata marknader för delsystem till pneumatiska friktionsbromssystem: i) boggibromsar, ii) bromskontroller och iii) luftförsörjningsenheter. Kommissionen noterade vidare att i fråga om bromskontroller liknande överväganden skulle gälla mellan elektroniska och icke elektroniska bromskontroller som i fråga om kompletta pneumatiska friktionsbromssystem. När det gäller boggibromsar utgör sannolikt skivbromsar (7) och blockbromsar (8) separata marknader. Kommissionen drog ingen slutsats om exakta definitioner av produktmarknader eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ.

c)   Strömavtagare och kolslitskenor

| 20. | En strömavtagare är den utrustning som används för att överföra elektrisk ström från kontaktledningar ovanför tåget till ett fordon på räls (9). Ovanför strömavtagartoppen placeras en kolslitskena som har direkt kontakt med kontaktledningen. |
| --- | --- |

20.

En strömavtagare är den utrustning som används för att överföra elektrisk ström från kontaktledningar ovanför tåget till ett fordon på räls (9). Ovanför strömavtagartoppen placeras en kolslitskena som har direkt kontakt med kontaktledningen.

| 21. | Kommissionen fastställde att den relevanta marknaden antingen borde utgöras av tillverkning och leverans av strömavtagare för samtliga typer av rullande materiel eller att marknaden borde delas upp efter typ av rullande materiel. Marknadsundersökningen gav indikationer på att i synnerhet strömavtagare för höghastighetståg kunde utgöra en avgränsad marknad (i motsats till exempelvis strömavtagare för eldrivna fjärrtåg och regionaltåg). Kommissionen drog dock ingen slutsats i denna fråga eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen fastställde att den relevanta marknaden antingen borde utgöras av tillverkning och leverans av strömavtagare för samtliga typer av rullande materiel eller att marknaden borde delas upp efter typ av rullande materiel. Marknadsundersökningen gav indikationer på att i synnerhet strömavtagare för höghastighetståg kunde utgöra en avgränsad marknad (i motsats till exempelvis strömavtagare för eldrivna fjärrtåg och regionaltåg). Kommissionen drog dock ingen slutsats i denna fråga eftersom resultatet av konkurrensbedömningen blev detsamma i samtliga alternativ.

| 22. | Kommissionen fastställde vidare att det fanns en avgränsad marknad för kolslitskenor. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen fastställde vidare att det fanns en avgränsad marknad för kolslitskenor.

d)   Friktionsmaterial

| 23. | Friktionsbromssystem gör att tåget saktar ner eller stannar genom att omvandla kinetisk energi till termisk energi. Friktionsmaterial är en oumbärlig del av ett bromssystem som när det trycks mot en bromsskiva eller hjulets löpbana skapar den friktion som krävs för att energin ska omvandlas. |
| --- | --- |

23.

Friktionsbromssystem gör att tåget saktar ner eller stannar genom att omvandla kinetisk energi till termisk energi. Friktionsmaterial är en oumbärlig del av ett bromssystem som när det trycks mot en bromsskiva eller hjulets löpbana skapar den friktion som krävs för att energin ska omvandlas.

| 24. | Friktionsmaterial för tåg har i huvudsak två olika sammansättningar: organiska och sintrade (10). De kan också utformas på huvudsakligen två olika sätt: bromsklossar för skivbromsar (som trycks mot en bromsskiva och bromsbackar/bromsblock för blockbromsar (som trycks direkt mot hjulets löpbana). |
| --- | --- |

24.

Friktionsmaterial för tåg har i huvudsak två olika sammansättningar: organiska och sintrade (10). De kan också utformas på huvudsakligen två olika sätt: bromsklossar för skivbromsar (som trycks mot en bromsskiva och bromsbackar/bromsblock för blockbromsar (som trycks direkt mot hjulets löpbana).

| 25. | Kommissionen fastställde att separata produktmarknader fanns för i) organiska bromsklossar, ii) sintrade bromsklossar, iii) organiska block och iv) sintrade block. Var och en av dessa marknader borde också delas in i OEM-marknaden och den oberoende eftermarknaden. Kommissionen lämnade det öppet huruvida marknaden för sintrade bromsklossar borde delas upp ytterligare mellan rigida och flexibla bromsklossar samt mellan puckar och bromsklossar. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen fastställde att separata produktmarknader fanns för i) organiska bromsklossar, ii) sintrade bromsklossar, iii) organiska block och iv) sintrade block. Var och en av dessa marknader borde också delas in i OEM-marknaden och den oberoende eftermarknaden. Kommissionen lämnade det öppet huruvida marknaden för sintrade bromsklossar borde delas upp ytterligare mellan rigida och flexibla bromsklossar samt mellan puckar och bromsklossar.

e)   Bromsskivor

| 26. | Bromsskivor är komponenter i mekaniska boggibromsar. Bromsklossar pressas mot bromsskivorna och omvandlar därmed kinetisk energi till termisk energi så att tåget saktar ner eller stannar. |
| --- | --- |

26.

Bromsskivor är komponenter i mekaniska boggibromsar. Bromsklossar pressas mot bromsskivorna och omvandlar därmed kinetisk energi till termisk energi så att tåget saktar ner eller stannar.

| 27. | Kommissionen fastställde att bromsskivor utgör en avgränsad marknad. Marknaden borde också delas in i OEM-marknaden och den oberoende eftermarknaden. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen fastställde att bromsskivor utgör en avgränsad marknad. Marknaden borde också delas in i OEM-marknaden och den oberoende eftermarknaden.

VI.   RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADER

| 28. | Kommissionen fastställde att de relevanta geografiska marknaderna för samtliga produkter som berörs av transaktionen är hela EES. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen fastställde att de relevanta geografiska marknaderna för samtliga produkter som berörs av transaktionen är hela EES.

VII.   BEDÖMNING

a)   Påtagligt hinder för effektiv konkurrens

| 29. | Kommissionen nådde slutsatsen att transaktionen skulle skapa ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens i fråga om






  i) | sintrade bromsklossar på den oberoende eftermarknaden, |
| --- | --- | --- |

29.

Kommissionen nådde slutsatsen att transaktionen skulle skapa ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens i fråga om

i)

sintrade bromsklossar på den oberoende eftermarknaden,

| ii) | sintrade bromsblock på den oberoende eftermarknaden. |
| --- | --- |

ii)

sintrade bromsblock på den oberoende eftermarknaden.

| 30. | Transaktionen skulle påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på dessa marknader av nedanstående huvudsakliga skäl. |
| --- | --- |

30.

Transaktionen skulle påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på dessa marknader av nedanstående huvudsakliga skäl.

| 31. | För det första skulle parternas sammanlagda marknadsandel bli hög: [60–70] % i fråga om sintrade bromsklossar, med en ökning på [10–20] procentenheter, och [90–100] % i fråga om block, med en ökning på [0–5] procentenheter. De kvarvarande konkurrenterna skulle inte bli många – i praktiken bara Federal Mogul och Knorr-Bremse – och de skulle vara betydligt mindre. Knorr-Bremses försäljning härrör dessutom delvis från försäljning av sintrade material från Wabtec till Knorr-Bremse. |
| --- | --- |

31.

För det första skulle parternas sammanlagda marknadsandel bli hög: [60–70] % i fråga om sintrade bromsklossar, med en ökning på [10–20] procentenheter, och [90–100] % i fråga om block, med en ökning på [0–5] procentenheter. De kvarvarande konkurrenterna skulle inte bli många – i praktiken bara Federal Mogul och Knorr-Bremse – och de skulle vara betydligt mindre. Knorr-Bremses försäljning härrör dessutom delvis från försäljning av sintrade material från Wabtec till Knorr-Bremse.

| 32. | För det andra är parterna nära konkurrenter. De utgör ofta utvalda leverantörer för samma flottor av rullande materiel och konkurrerar intensivt om större projekt. Exempelvis erbjöd parterna nyligen i flera omgångar kontinuerligt sänkta priser när de bjöd mot varandra i ett anbudsförfarande organiserat av den franska tågoperatören SNCF för leverans av sintrade bromsklossar till dess höghastighetståg. |
| --- | --- |

32.

För det andra är parterna nära konkurrenter. De utgör ofta utvalda leverantörer för samma flottor av rullande materiel och konkurrerar intensivt om större projekt. Exempelvis erbjöd parterna nyligen i flera omgångar kontinuerligt sänkta priser när de bjöd mot varandra i ett anbudsförfarande organiserat av den franska tågoperatören SNCF för leverans av sintrade bromsklossar till dess höghastighetståg.

| 33. | För det tredje hämmas leverantörerna av sintrade material inte i betydlig utsträckning av leverantörer av organiskt friktionsmaterial. Ett byte mellan sintrade och organiska friktionsmaterial sker sällan och är tekniskt komplicerat. |
| --- | --- |

33.

För det tredje hämmas leverantörerna av sintrade material inte i betydlig utsträckning av leverantörer av organiskt friktionsmaterial. Ett byte mellan sintrade och organiska friktionsmaterial sker sällan och är tekniskt komplicerat.

| 34. | För det fjärde är hindren för inträde på marknaden höga. Utveckling av sintrade friktionsmaterial kräver betydande investeringar och eftersom dessa produkter är väsentliga säkerhetskomponenter i tåg omfattas de av strikta regleringar. Det framstår som osannolikt att nya aktörer skulle inträda på marknaden efter transaktionen. |
| --- | --- |

34.

För det fjärde är hindren för inträde på marknaden höga. Utveckling av sintrade friktionsmaterial kräver betydande investeringar och eftersom dessa produkter är väsentliga säkerhetskomponenter i tåg omfattas de av strikta regleringar. Det framstår som osannolikt att nya aktörer skulle inträda på marknaden efter transaktionen.

| 35. | För det femte uttryckte ett flertal marknadsaktörer – däribland tågoperatörer, tillverkare av rullande materiel, konkurrenter på marknaden för friktionsmaterial och en konkurrent på marknaden för bromssystem – farhågor. De hävdade att transaktionen skulle leda till minskad konkurrens och ökade priser på dessa marknader. |
| --- | --- |

35.

För det femte uttryckte ett flertal marknadsaktörer – däribland tågoperatörer, tillverkare av rullande materiel, konkurrenter på marknaden för friktionsmaterial och en konkurrent på marknaden för bromssystem – farhågor. De hävdade att transaktionen skulle leda till minskad konkurrens och ökade priser på dessa marknader.

b)   Inget påtagligt hinder för effektiv konkurrens

Kompletta friktionsbromssystem

| 36. | Parternas verksamheter i fråga om kompletta friktionsbromssystem överlappar bara om man beaktar det potentiella segmentet fraktvagnar/(icke elektroniskt kontrollerade) pneumatiska friktionssystem. Den sammanlagda marknadsandelen kvarstår dock under 20 % och således uppstår ingen berörda marknader. |
| --- | --- |

36.

Parternas verksamheter i fråga om kompletta friktionsbromssystem överlappar bara om man beaktar det potentiella segmentet fraktvagnar/(icke elektroniskt kontrollerade) pneumatiska friktionssystem. Den sammanlagda marknadsandelen kvarstår dock under 20 % och således uppstår ingen berörda marknader.

| 37. | När det gäller passagerartåg består efterfrågan i EES av elektropneumatiska bromssystem, som har blivit faktisk standard i samtliga projekt för nya passagerartåg. Parternas verksamheter överlappar inte i fråga om sådana bromssystem i EES, eftersom Wabtec saknar den typ av elektronisk bromskontroll som krävs i EES och följaktligen inte kan erbjuda en sådan produkt (11). |
| --- | --- |

37.

När det gäller passagerartåg består efterfrågan i EES av elektropneumatiska bromssystem, som har blivit faktisk standard i samtliga projekt för nya passagerartåg. Parternas verksamheter överlappar inte i fråga om sådana bromssystem i EES, eftersom Wabtec saknar den typ av elektronisk bromskontroll som krävs i EES och följaktligen inte kan erbjuda en sådan produkt (11).

| 38. | Efter det första skedet av sin undersökning undersökte kommissionen inte desto mindre om Wabtec kunde ha blivit en aktör på marknaden för kompletta (elektro)pneumatiska friktionsbromssystem, där Knorr-Bremse i nuläget är den tydliga marknadsledaren (med åtminstone [70–80] % av marknaden) och Faiveley är den enda konkurrenten. Wabtec hade hållit på med att utveckla två elektroniska bromskontrollsystem, [...] och [...], och det fanns belägg för att Wabtec hade avsett att lansera dem i EES. Efter det andra skedet av sin undersökning fastställde dock kommissionen att dess farhågor inte var helt bekräftade och att ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens inte kunde fastställas på ett ur juridisk synvinkel tillfredsställande sätt, av i huvudsak nedanstående skäl. |
| --- | --- |

38.

Efter det första skedet av sin undersökning undersökte kommissionen inte desto mindre om Wabtec kunde ha blivit en aktör på marknaden för kompletta (elektro)pneumatiska friktionsbromssystem, där Knorr-Bremse i nuläget är den tydliga marknadsledaren (med åtminstone [70–80] % av marknaden) och Faiveley är den enda konkurrenten. Wabtec hade hållit på med att utveckla två elektroniska bromskontrollsystem, [...] och [...], och det fanns belägg för att Wabtec hade avsett att lansera dem i EES. Efter det andra skedet av sin undersökning fastställde dock kommissionen att dess farhågor inte var helt bekräftade och att ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens inte kunde fastställas på ett ur juridisk synvinkel tillfredsställande sätt, av i huvudsak nedanstående skäl.

| 39. | För det första skulle Wabtecs [...] produkt vara tekniskt och kommersiellt olämplig för EES. Produkten hade utvecklats som ett Förenta staterna-lett projekt utan hänsyn till EES-marknadens tekniska krav, och den var också för [...] jämfört med konkurrenternas produkter. Wabtecs interna dokument visade också att företaget internt inte trodde på produkten. |
| --- | --- |

39.

För det första skulle Wabtecs [...] produkt vara tekniskt och kommersiellt olämplig för EES. Produkten hade utvecklats som ett Förenta staterna-lett projekt utan hänsyn till EES-marknadens tekniska krav, och den var också för [...] jämfört med konkurrenternas produkter. Wabtecs interna dokument visade också att företaget internt inte trodde på produkten.

| 40. | För det andra, även om [...] ur teknisk och kommersiell synvinkel troligen skulle vara mer jämbördig med de produkter som konkurrenterna nu säljer i EES, ligger produkten fortfarande i en tidig utvecklingsfas och kommer att kräva ett betydande ytterligare konstruktionsarbete för att bli färdig. |
| --- | --- |

40.

För det andra, även om [...] ur teknisk och kommersiell synvinkel troligen skulle vara mer jämbördig med de produkter som konkurrenterna nu säljer i EES, ligger produkten fortfarande i en tidig utvecklingsfas och kommer att kräva ett betydande ytterligare konstruktionsarbete för att bli färdig.

| 41. | För det tredje är den tekniska innovationen på marknaden dynamisk och sker inte bara i väl avpassade steg, i motsats till kommissionens slutsatser i det första skedet. Vid det andra skedets undersökning uppgav Faiveley för kommissionen att det skulle lansera en ny bromskontrollprodukt 2016. Denna produkt är tekniskt och kommersiellt betydligt mer avancerad än företagets nuvarande produkter. Kommissionen drog slutsatsen att en sådan utveckling skulle göra det ännu svårare för Wabtec att etablera sig på marknaden, eftersom det inte bara skulle behöva uppnå den nuvarande nivån på marknaden utan även den högre utvecklingsnivå som de befintliga konkurrenterna kommer att uppnå. Det framstod som sannolikt att exempelvis [...] skulle bli föråldrad och kräva en ny konstruktion i betydande mån, vilket skulle göra dess etablering mer osäker och i alla händelser försena den. |
| --- | --- |

41.

För det tredje är den tekniska innovationen på marknaden dynamisk och sker inte bara i väl avpassade steg, i motsats till kommissionens slutsatser i det första skedet. Vid det andra skedets undersökning uppgav Faiveley för kommissionen att det skulle lansera en ny bromskontrollprodukt 2016. Denna produkt är tekniskt och kommersiellt betydligt mer avancerad än företagets nuvarande produkter. Kommissionen drog slutsatsen att en sådan utveckling skulle göra det ännu svårare för Wabtec att etablera sig på marknaden, eftersom det inte bara skulle behöva uppnå den nuvarande nivån på marknaden utan även den högre utvecklingsnivå som de befintliga konkurrenterna kommer att uppnå. Det framstod som sannolikt att exempelvis [...] skulle bli föråldrad och kräva en ny konstruktion i betydande mån, vilket skulle göra dess etablering mer osäker och i alla händelser försena den.

| 42. | För det fjärde utövar leverantörer av delsystem ett konkurrenstryck. Även om dessa leverantörer inte kan erbjuda kompletta friktionsbromssystem har många tillverkare av rullande materiel kapacitet att integrera delsystem till kompletta friktionsbromssystem och har tidigare använt detta som ett förhandlingsverktyg. |
| --- | --- |

42.

För det fjärde utövar leverantörer av delsystem ett konkurrenstryck. Även om dessa leverantörer inte kan erbjuda kompletta friktionsbromssystem har många tillverkare av rullande materiel kapacitet att integrera delsystem till kompletta friktionsbromssystem och har tidigare använt detta som ett förhandlingsverktyg.

| 43. | För det femte, även om några marknadsaktörer angav vissa farhågor i fråga om kompletta friktionsbromssystem ansåg andra aktörer att transaktionen snarare skulle kunna vara gynnsam genom att Faiveley skulle kunna konkurrera bättre med den tydliga marknadsledaren Knorr-Bremse. |
| --- | --- |

43.

För det femte, även om några marknadsaktörer angav vissa farhågor i fråga om kompletta friktionsbromssystem ansåg andra aktörer att transaktionen snarare skulle kunna vara gynnsam genom att Faiveley skulle kunna konkurrera bättre med den tydliga marknadsledaren Knorr-Bremse.

Delsystem till friktionsbromsar

| 44. | Kommissionen fastställde att transaktionen inte skulle leda till några konkurrensproblem i fråga om delsystem till friktionsbromsar. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen fastställde att transaktionen inte skulle leda till några konkurrensproblem i fråga om delsystem till friktionsbromsar.

| 45. | När det gäller mekaniska boggibromsar överlappar parternas verksamheter i fråga om leverans av skivbromsar, där de uppnår en sammanlagd marknadsandel på omkring [30–40] %. De övriga huvudkonkurrenterna, Knorr-Bremse och Dako, förblir dock starka. En majoritet av tillverkarna av rullande materiel ansåg också att de skulle ha tillräckligt med alternativ även efter transaktionen. |
| --- | --- |

45.

När det gäller mekaniska boggibromsar överlappar parternas verksamheter i fråga om leverans av skivbromsar, där de uppnår en sammanlagd marknadsandel på omkring [30–40] %. De övriga huvudkonkurrenterna, Knorr-Bremse och Dako, förblir dock starka. En majoritet av tillverkarna av rullande materiel ansåg också att de skulle ha tillräckligt med alternativ även efter transaktionen.

| 46. | När det gäller bromskontroller fastställde kommissionen att samma slutsatser som i fråga om kompletta (elektro)pneumatiska friktionsbromssystem gällde. |
| --- | --- |

46.

När det gäller bromskontroller fastställde kommissionen att samma slutsatser som i fråga om kompletta (elektro)pneumatiska friktionsbromssystem gällde.

| 47. | När det gäller luftförsörjningssystem överlappar parternas verksamheter inte i EES, eftersom Wabtec i nuläget inte erbjuder sådana system. Kommissionen fann inte heller några belägg för att Wabtec potentiellt skulle kunna etablera sig på denna marknad. |
| --- | --- |

47.

När det gäller luftförsörjningssystem överlappar parternas verksamheter inte i EES, eftersom Wabtec i nuläget inte erbjuder sådana system. Kommissionen fann inte heller några belägg för att Wabtec potentiellt skulle kunna etablera sig på denna marknad.

Strömavtagare och kolslitskenor

| 48. | När det gäller strömavtagare uppnår parternas sammanlagda marknadsandel [30–40] % om man ser till alla typer av rullande materiel sammantaget. För vissa potentiella delsegment skulle marknadsandelen bli högre, till exempel [40–50] % i fråga om höghastighetståg och [60–70] % i fråga om lok. Av nedanstående huvudsakliga skäl fastställde emellertid kommissionen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem när det gäller strömavtagare. |
| --- | --- |

48.

När det gäller strömavtagare uppnår parternas sammanlagda marknadsandel [30–40] % om man ser till alla typer av rullande materiel sammantaget. För vissa potentiella delsegment skulle marknadsandelen bli högre, till exempel [40–50] % i fråga om höghastighetståg och [60–70] % i fråga om lok. Av nedanstående huvudsakliga skäl fastställde emellertid kommissionen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem när det gäller strömavtagare.

| 49. | För det första fastställde kommissionen att enbart marknadsandelarna inte ger en fullständig beskrivning av marknadsaktörernas ställning. Detta beror exempelvis på det låga antalet anbudsförfaranden per år (särskilt i fråga om höghastighetståg) och de stora svängningar i marknadsandelar som följer. Vidare beror försäljningsvolymen och således marknadsandelen till stor del inte på strömavtagartillverkningen utan på hur pass framgångsrika de tåg (standardiserade tåg som säljs i serier, typfallet för exempelvis lok) är på vilka strömavtagarna ska installeras. |
| --- | --- |

49.

För det första fastställde kommissionen att enbart marknadsandelarna inte ger en fullständig beskrivning av marknadsaktörernas ställning. Detta beror exempelvis på det låga antalet anbudsförfaranden per år (särskilt i fråga om höghastighetståg) och de stora svängningar i marknadsandelar som följer. Vidare beror försäljningsvolymen och således marknadsandelen till stor del inte på strömavtagartillverkningen utan på hur pass framgångsrika de tåg (standardiserade tåg som säljs i serier, typfallet för exempelvis lok) är på vilka strömavtagarna ska installeras.

| 50. | För det andra verkar parterna inte vara mycket nära konkurrenter och i flertalet anbudsförfaranden deltar de inte båda två. De framstår som starka i fråga om strömavtagare för olika typer av rullande materiel, där Faiveley fokuserar på höghastighetståg medan Wabtec är starkare i fråga om exempelvis fjärrtåg. |
| --- | --- |

50.

För det andra verkar parterna inte vara mycket nära konkurrenter och i flertalet anbudsförfaranden deltar de inte båda två. De framstår som starka i fråga om strömavtagare för olika typer av rullande materiel, där Faiveley fokuserar på höghastighetståg medan Wabtec är starkare i fråga om exempelvis fjärrtåg.

| 51. | För det tredje kommer ett antal konkurrenter att finnas kvar (till exempel Schunk, Contact, Richard, EC Engineering och Sécheron). Till och med de små konkurrenterna verkar vara motiverade och kapabla till att vidareutveckla sina produkter och således öka sin närvaro på de olika potentiella segmenten. |
| --- | --- |

51.

För det tredje kommer ett antal konkurrenter att finnas kvar (till exempel Schunk, Contact, Richard, EC Engineering och Sécheron). Till och med de små konkurrenterna verkar vara motiverade och kapabla till att vidareutveckla sina produkter och således öka sin närvaro på de olika potentiella segmenten.

| 52. | För det fjärde verkar tillverkare av rullande materiel ha en betydande roll när det gäller strömavtagare. De har historiskt sett samarbetat med leverantörer av strömavtagare för att utveckla sådana för nya tåg, och flera av dem uppgav att de vid behov kunde påbörja intern tillverkning eller stödja leverantörerna av strömavtagare. Tillverkarna av rullande materiel synes allmänt sett ha stor köpkraft. |
| --- | --- |

52.

För det fjärde verkar tillverkare av rullande materiel ha en betydande roll när det gäller strömavtagare. De har historiskt sett samarbetat med leverantörer av strömavtagare för att utveckla sådana för nya tåg, och flera av dem uppgav att de vid behov kunde påbörja intern tillverkning eller stödja leverantörerna av strömavtagare. Tillverkarna av rullande materiel synes allmänt sett ha stor köpkraft.

| 53. | Slutligen noterade kommissionen att kolslitskenor inte skulle ge upphov till horisontella överlappningar, eftersom Faiveley inte tillverkar sådana. Kommissionen fastställde också att transaktionen inte skulle ge upphov till vertikala problem. Detta huvudsakligen till följd av i) att Wabtecs marknadsandel i fråga om kolslitskenor kvarstår på en låg nivå under [10–20] %, vilket visar att det inte finns förutsättningar för avskärmning av insatsvaror, och ii) att parternas efterfrågan på kolslitskenor redan till [50–60] % tillgodoses av Wabtec. Ett antal betydande leverantörer skulle kvarstå på marknaden, däribland Schunk och ett flertal oberoende leverantörer som inte själva tillverkar strömavtagare (exempelvis Morgan och Mersen). |
| --- | --- |

53.

Slutligen noterade kommissionen att kolslitskenor inte skulle ge upphov till horisontella överlappningar, eftersom Faiveley inte tillverkar sådana. Kommissionen fastställde också att transaktionen inte skulle ge upphov till vertikala problem. Detta huvudsakligen till följd av i) att Wabtecs marknadsandel i fråga om kolslitskenor kvarstår på en låg nivå under [10–20] %, vilket visar att det inte finns förutsättningar för avskärmning av insatsvaror, och ii) att parternas efterfrågan på kolslitskenor redan till [50–60] % tillgodoses av Wabtec. Ett antal betydande leverantörer skulle kvarstå på marknaden, däribland Schunk och ett flertal oberoende leverantörer som inte själva tillverkar strömavtagare (exempelvis Morgan och Mersen).

Vertikala kopplingar som skapas i fråga om friktionsmaterial

| 54. | Transaktionen ger upphov till vertikala kopplingar mellan i) leverans i tidigare led av friktionsmaterial (OEM) och ii) leverans i senare led av bromssystem (samt boggibromsar). Av nedanstående skäl fastställde kommissionen att dessa vertikala kopplingar inte skapar ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

54.

Transaktionen ger upphov till vertikala kopplingar mellan i) leverans i tidigare led av friktionsmaterial (OEM) och ii) leverans i senare led av bromssystem (samt boggibromsar). Av nedanstående skäl fastställde kommissionen att dessa vertikala kopplingar inte skapar ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens.

| 55. | När det gäller avskärmning av insatsvaror fastställde kommissionen att den sammanslagna enheten varken skulle ha förmåga eller incitament att avskärma sina konkurrenter, och att en sådan avskärmning troligen inte skulle få en betydande skadlig effekt på konkurrensen i senare led. |
| --- | --- |

55.

När det gäller avskärmning av insatsvaror fastställde kommissionen att den sammanslagna enheten varken skulle ha förmåga eller incitament att avskärma sina konkurrenter, och att en sådan avskärmning troligen inte skulle få en betydande skadlig effekt på konkurrensen i senare led.

| 56. | Den sammanslagna enheten skulle sakna förmåga att avskärma sina konkurrenter i senare led, i synnerhet eftersom huvudkonkurrenten – och den enda konkurrent i senare led som skulle beröras av avskärmning – Knorr Bremse har kapacitet att producera friktionsmaterial (via sitt samriskföretag ICER) och skulle kunna öka produktionen. Kommissionen noterade även att Knorr Bremse har ingått en överenskommelse med Wabtec enligt vilken [...], vilket skulle ge Knorr Bremse tid att utveckla sin egen produktion. |
| --- | --- |

56.

Den sammanslagna enheten skulle sakna förmåga att avskärma sina konkurrenter i senare led, i synnerhet eftersom huvudkonkurrenten – och den enda konkurrent i senare led som skulle beröras av avskärmning – Knorr Bremse har kapacitet att producera friktionsmaterial (via sitt samriskföretag ICER) och skulle kunna öka produktionen. Kommissionen noterade även att Knorr Bremse har ingått en överenskommelse med Wabtec enligt vilken [...], vilket skulle ge Knorr Bremse tid att utveckla sin egen produktion.

| 57. | Kommissionen fastställde vidare att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att bedriva avskärmning av insatsvaror, eftersom den sannolikt inte skulle kunna öka sin försäljning i senare led tillräckligt för att ta igen förlorade inkomster i tidigare led. |
| --- | --- |

57.

Kommissionen fastställde vidare att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att bedriva avskärmning av insatsvaror, eftersom den sannolikt inte skulle kunna öka sin försäljning i senare led tillräckligt för att ta igen förlorade inkomster i tidigare led.

| 58. | Slutligen skulle de slutliga åtagandena – syftande till att skingra farhågor rörande horisontell konkurrens i fråga om sintrade friktionsmaterial – också tillhandahålla en potentiell alternativ leveranskälla för konkurrenter i senare led. |
| --- | --- |

58.

Slutligen skulle de slutliga åtagandena – syftande till att skingra farhågor rörande horisontell konkurrens i fråga om sintrade friktionsmaterial – också tillhandahålla en potentiell alternativ leveranskälla för konkurrenter i senare led.

| 59. | När det gäller avskärmning av kundmarknaden, vilket främst skulle beröra organiska friktionsmaterial, fastställde kommissionen att den sammanslagna enheten varken skulle ha förmåga eller incitament till sådan avskärmning och att en sådan avskärmning sannolikt inte skulle få en betydande skadlig effekt på konkurrensen i senare led. |
| --- | --- |

59.

När det gäller avskärmning av kundmarknaden, vilket främst skulle beröra organiska friktionsmaterial, fastställde kommissionen att den sammanslagna enheten varken skulle ha förmåga eller incitament till sådan avskärmning och att en sådan avskärmning sannolikt inte skulle få en betydande skadlig effekt på konkurrensen i senare led.

| 60. | Den sammanslagna enheten skulle i synnerhet sakna förmåga att avskärma kundmarknaden eftersom parterna inte utgör de viktigaste kunderna till leverantörer av friktionsmaterial på OEM-nivå (den viktigaste kunden överlag är Knorr-Bremse, med omkring [70–80] % av marknaden i senare led). Vidare säljs upp till 95 % av friktionsmaterialen på den oberoende eftermarknaden och inte på OEM-marknaden. Eftersom försäljningen på den oberoende eftermarknaden inte synes vara helt beroende av OEM-försäljning, skulle leverantörer till den sammanslagna enheten, exempelvis Federal Mogul, kunna fortsätta att sälja produkter på den oberoende eftermarknaden, som motsvarar en betydande majoritet av den totala marknaden. I fråga om organiska material är också inköp från flera källor vanligare och enklare än i fråga om sintrade material. Kunderna skulle således kunna motverka alla försök till avskärmning genom inköp från andra källor. |
| --- | --- |

60.

Den sammanslagna enheten skulle i synnerhet sakna förmåga att avskärma kundmarknaden eftersom parterna inte utgör de viktigaste kunderna till leverantörer av friktionsmaterial på OEM-nivå (den viktigaste kunden överlag är Knorr-Bremse, med omkring [70–80] % av marknaden i senare led). Vidare säljs upp till 95 % av friktionsmaterialen på den oberoende eftermarknaden och inte på OEM-marknaden. Eftersom försäljningen på den oberoende eftermarknaden inte synes vara helt beroende av OEM-försäljning, skulle leverantörer till den sammanslagna enheten, exempelvis Federal Mogul, kunna fortsätta att sälja produkter på den oberoende eftermarknaden, som motsvarar en betydande majoritet av den totala marknaden. I fråga om organiska material är också inköp från flera källor vanligare och enklare än i fråga om sintrade material. Kunderna skulle således kunna motverka alla försök till avskärmning genom inköp från andra källor.

| 61. | Kommissionen fastställde vidare att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att avskärma kunder eftersom det sannolikt inte skulle kunna dra stor nytta av detta beteende på marknaderna i tidigare led (till följd av Federal Moguls starka position och förekomsten av andra leverantörer av organiskt friktionsmaterial) eller i senare led (bland annat till följd av Knorr-Bremses starka position). |
| --- | --- |

61.

Kommissionen fastställde vidare att den sammanslagna enheten skulle sakna incitament att avskärma kunder eftersom det sannolikt inte skulle kunna dra stor nytta av detta beteende på marknaderna i tidigare led (till följd av Federal Moguls starka position och förekomsten av andra leverantörer av organiskt friktionsmaterial) eller i senare led (bland annat till följd av Knorr-Bremses starka position).

Bromsskivor

| 62. | Parternas verksamheter överlappar i fråga om leverans av bromsskivor på den oberoende eftermarknaden i EES. Kommissionen fastställde inte desto mindre att överlappningen inte skapar ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens. |
| --- | --- |

62.

Parternas verksamheter överlappar i fråga om leverans av bromsskivor på den oberoende eftermarknaden i EES. Kommissionen fastställde inte desto mindre att överlappningen inte skapar ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens.

| 63. | I synnerhet förblir parternas sammanlagda marknadsandel måttlig ([30–40] %) och ett antal alternativa konkurrenter, som Ibre och Kovis, kommer att finnas kvar på marknaden. En majoritet av tågoperatörerna uppgav också att de även efter transaktionen skulle fortsätta att ha tillgång till ett tillräckligt antal alternativa leverantörer. |
| --- | --- |

63.

I synnerhet förblir parternas sammanlagda marknadsandel måttlig ([30–40] %) och ett antal alternativa konkurrenter, som Ibre och Kovis, kommer att finnas kvar på marknaden. En majoritet av tågoperatörerna uppgav också att de även efter transaktionen skulle fortsätta att ha tillgång till ett tillräckligt antal alternativa leverantörer.

VIII.   ÅTAGANDEN

a)   Beskrivning av de slutliga åtagandena

| 64. | I syfte att åtgärda ovan nämnda konkurrensproblem på marknaderna för sintrade friktionsbromsklossar och friktionsbromsblock/bromsbackar i EES lämnade den anmälande parten slutliga åtaganden den 16 augusti 2016. De slutliga åtagandena inbegrep ändringar för att beakta resultaten av det marknadstest som kommissionen utförde i fråga om de första åtagandena. |
| --- | --- |

64.

I syfte att åtgärda ovan nämnda konkurrensproblem på marknaderna för sintrade friktionsbromsklossar och friktionsbromsblock/bromsbackar i EES lämnade den anmälande parten slutliga åtaganden den 16 augusti 2016. De slutliga åtagandena inbegrep ändringar för att beakta resultaten av det marknadstest som kommissionen utförde i fråga om de första åtagandena.

| 65. | Enligt de slutliga åtagandena föreslår den anmälande parten att Faiveleys hela friktionsmaterialverksamhet, Faiveley Transport Gennevilliers (nedan kallad FTG), avyttras till en lämplig köpare (nedan kallad den avyttrade verksamheten). FTG är det tidigare företag Carbon Lorraine som Faiveley förvärvade 2008. |
| --- | --- |

65.

Enligt de slutliga åtagandena föreslår den anmälande parten att Faiveleys hela friktionsmaterialverksamhet, Faiveley Transport Gennevilliers (nedan kallad FTG), avyttras till en lämplig köpare (nedan kallad den avyttrade verksamheten). FTG är det tidigare företag Carbon Lorraine som Faiveley förvärvade 2008.

| 66. | Den avyttrade verksamheten kommer att inkludera FTG:s samtliga materiella och immateriella tillgångar och hela dess personal. De försäljningskontakter som i nuläget hanteras via andra dotterföretag till Faiveley kommer att överföras till FTG, och den sammanslagna enheten kommer under en interimsperiod att hänvisa kundförfrågningar angående friktionsmaterial som i nuläget produceras av FTG till den avyttrade verksamheten. Den sammanslagna enheten kommer också att till den avyttrade verksamheten lägga ut på entreprenad en del av den volym av bromsklossar till höghastighetståg som Wabtec ska leverera till SNCF efter att ha vunnit ett anbudsförfarande mot Faiveley nyligen (med förbehåll för SNCF:s samtycke). |
| --- | --- |

66.

Den avyttrade verksamheten kommer att inkludera FTG:s samtliga materiella och immateriella tillgångar och hela dess personal. De försäljningskontakter som i nuläget hanteras via andra dotterföretag till Faiveley kommer att överföras till FTG, och den sammanslagna enheten kommer under en interimsperiod att hänvisa kundförfrågningar angående friktionsmaterial som i nuläget produceras av FTG till den avyttrade verksamheten. Den sammanslagna enheten kommer också att till den avyttrade verksamheten lägga ut på entreprenad en del av den volym av bromsklossar till höghastighetståg som Wabtec ska leverera till SNCF efter att ha vunnit ett anbudsförfarande mot Faiveley nyligen (med förbehåll för SNCF:s samtycke).

| 67. | Den anmälande parten åtar sig dessutom att säkerställa i) att köparen kommer att få en option på att förvärva FTG:s hela koncerninterna skuld till ett fastställt maximipris, ii) att försäljnings- och uppköpsavtalet innefattar ett system som ger köparen incitament att investera i den avyttrade verksamheten och iii) att köparen kommer att kunna sälja till internationella kunder inom järnvägsindustrin. |
| --- | --- |

67.

Den anmälande parten åtar sig dessutom att säkerställa i) att köparen kommer att få en option på att förvärva FTG:s hela koncerninterna skuld till ett fastställt maximipris, ii) att försäljnings- och uppköpsavtalet innefattar ett system som ger köparen incitament att investera i den avyttrade verksamheten och iii) att köparen kommer att kunna sälja till internationella kunder inom järnvägsindustrin.

b)   Bedömning av de slutliga åtagandena

| 68. | Kommissionen fastställde att de slutliga åtagandena är tillräckliga och lämpliga för att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen identifierat. I synnerhet kommer åtagandena att avlägsna alla överlappningar mellan parterna i fråga om leveranser av sintrade bromsklossar och bromsblock/bromsbackar. |
| --- | --- |

68.

Kommissionen fastställde att de slutliga åtagandena är tillräckliga och lämpliga för att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen identifierat. I synnerhet kommer åtagandena att avlägsna alla överlappningar mellan parterna i fråga om leveranser av sintrade bromsklossar och bromsblock/bromsbackar.

| 69. | De slutliga åtagandena innefattar lämpliga åtgärder för att beakta den återkoppling som inkommit i marknadstestet angående de första åtagandena. Särskilt inbegrips åtgärder för i) att stärka den avyttrade verksamhetens kapitalstruktur genom att köparen på fördelaktiga villkor övertar hela den koncerninterna skuld som FTG nu har till Faiveley, ii) att ge köparen lämpliga incitament att investera i den avyttrade verksamheten och iii) att begära att den avyttrade verksamheten köps av en aktör som har tillfredsställande tillgång till internationella järnvägskunder. |
| --- | --- |

69.

De slutliga åtagandena innefattar lämpliga åtgärder för att beakta den återkoppling som inkommit i marknadstestet angående de första åtagandena. Särskilt inbegrips åtgärder för i) att stärka den avyttrade verksamhetens kapitalstruktur genom att köparen på fördelaktiga villkor övertar hela den koncerninterna skuld som FTG nu har till Faiveley, ii) att ge köparen lämpliga incitament att investera i den avyttrade verksamheten och iii) att begära att den avyttrade verksamheten köps av en aktör som har tillfredsställande tillgång till internationella järnvägskunder.

| 70. | Slutligen noterade kommissionen att den avyttrade verksamheten hade varit en konkurrenskraftig konkurrent på marknaden för sintrade friktionsmaterial före dess vertikala integrering med Faiveley. Kommissionen ansåg därför att den avyttrade verksamheten kunde utgöra ett livskraftigt fristående företag utan att vara vertikalt integrerat och att företaget kommer att utöva samma konkurrenstryck på marknaden för sintrade friktionsmaterial efter transaktionen. |
| --- | --- |

70.

Slutligen noterade kommissionen att den avyttrade verksamheten hade varit en konkurrenskraftig konkurrent på marknaden för sintrade friktionsmaterial före dess vertikala integrering med Faiveley. Kommissionen ansåg därför att den avyttrade verksamheten kunde utgöra ett livskraftigt fristående företag utan att vara vertikalt integrerat och att företaget kommer att utöva samma konkurrenstryck på marknaden för sintrade friktionsmaterial efter transaktionen.

| 71. | I sitt utkast till beslut drog kommissionen därför slutsatsen att transaktionen, i dess ändrade form genom de slutliga åtaganden som gjorts av den anmälande parten, inte skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens i fråga om produktion och leverans av sintrade bromsklossar eller bromsblock/bromsbackar. |
| --- | --- |

71.

I sitt utkast till beslut drog kommissionen därför slutsatsen att transaktionen, i dess ändrade form genom de slutliga åtaganden som gjorts av den anmälande parten, inte skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens i fråga om produktion och leverans av sintrade bromsklossar eller bromsblock/bromsbackar.

IX.   SLUTSATS OCH FÖRSLAG

| 72. | I utkastet till beslut dras slutsatsen att den föreslagna koncentrationen, förutsatt att de slutliga åtagandena fullgörs helt, inte skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på den inre marknaden eller en väsentlig del av den. Följaktligen bör koncentrationen förklaras förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

72.

I utkastet till beslut dras slutsatsen att den föreslagna koncentrationen, förutsatt att de slutliga åtagandena fullgörs helt, inte skulle leda till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på den inre marknaden eller en väsentlig del av den. Följaktligen bör koncentrationen förklaras förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen och artikel 57 i EES-avtalet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Omsättningen beräknad i enlighet med artikel 5 i koncentrationsförordningen och kommissionens konsoliderade tillkännagivande om behörighet (EUT C 95, 16.4.2008, s. 1).

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 av den 7 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 133, 30.4.2004, s. 1).

(4)  Utöver de marknader som beskrivs i detta avsnitt överlappar parternas verksamheter varandra när det gäller i) tågdörrar, ii) energiförbrukningsmätare och iii) händelseskrivare. Parternas sammanlagda marknadsandel i EES i fråga om tågdörrar och energiförbrukningsmätare kommer dock att ligga kvar på en nivå under 20 % och medför således inte att några marknader berörs. När det gäller händelseskrivare kommer parternas sammanlagda marknadsandel enligt ett marknadsavgränsningsalternativ att uppnå [20–30] %, men ökningen av marknadsandelen kommer bara att uppgå till [0–5] procentenheter. Dessa marknader diskuteras följaktligen inte mer i denna sammanfattning.

(5)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, punkt 36.

(6)  M.7538 – Knorr-Bremse/Vossloh, punkt 48. Frågan lämnades till slut öppen i beslutet.

(7)  En skivbroms består av en bromsskiva och en bromsokenhet, som normalt kombinerar en bromscylinder, ett länksystem och en bromsregulator. En skivbroms skapar bromsverkan genom att ett friktionsmaterial (”bromskloss”) pressas mot en bromsskiva, som är monterad på antingen en boggiaxel eller på ett hjul.

(8)  En blockbroms består vanligtvis av en bromscylinder, ett länksystem, en bromsregulator och en bromsbackhållare. En blockbroms skapar bromsverkan genom att ett friktionsmaterial (”bromsback” eller ”bromsblock”) trycks direkt mot hjulets löpbana.

(9)  För vissa transportsätt, vanligtvis tunnelbanor, kan andra tekniska lösningar, till exempel släpskor mot en strömskena nedanför tåget, användas. Transaktionen avser enbart strömavtagare ovanför tåget.

(10)  Tidigare användes gjutjärn i stor utsträckning, men det håller på att ersättas med sintrade och organiska material beroende på bland annat bullernormer.

(11)  Wabtec erbjuder elektronisk bromskontroll utanför EES, exempelvis i Förenta staterna. Regleringarna och kundernas förväntningar skiljer sig dock betydligt och är striktare i EES.

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/75 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/75

---

Yttrande från rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte den 8 januari 2018 om ett utkast till beslut i ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors

Föredragande: Slovakien

(2018/C 113/08)

Koncentration

| 1. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (1). |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen utgör en koncentration i den mening som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (1).

| 2. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en EU-dimension enligt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

2.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen har en EU-dimension enligt artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.

Marknadsdefinition

| 3. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens definition av de berörda produktmarknaderna och geografiska marknaderna i utkastet till beslut. |
| --- | --- |

3.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens definition av de berörda produktmarknaderna och geografiska marknaderna i utkastet till beslut.

| 4. | Rådgivande kommittén instämmer särskilt i att följande produktmarknader bör särskiljas:






  a) | Marknaden för LTE-basbandschipsatser, dvs. basbandschipsatser för flerlägesdrift (multi-mode) som är kompatibla med de cellulära standarderna GSM, UMTS och LTE, med undantag av trådlös anslutning, basbandschipsatser för enlägesdrift (single-mode) (dvs. kompatibla med endast en cellulär standard) och företagsintern produktion av basbandschipsatser. |
| --- | --- | --- |

4.

Rådgivande kommittén instämmer särskilt i att följande produktmarknader bör särskiljas:

a)

Marknaden för LTE-basbandschipsatser, dvs. basbandschipsatser för flerlägesdrift (multi-mode) som är kompatibla med de cellulära standarderna GSM, UMTS och LTE, med undantag av trådlös anslutning, basbandschipsatser för enlägesdrift (single-mode) (dvs. kompatibla med endast en cellulär standard) och företagsintern produktion av basbandschipsatser.

| b) | Marknaden för NFC-chips. |
| --- | --- |

b)

Marknaden för NFC-chips.

| c) | Marknaden för SE-chips. |
| --- | --- |

c)

Marknaden för SE-chips.

| d) | Marknaden för kombinerade NFC/SE-lösningar. |
| --- | --- |

d)

Marknaden för kombinerade NFC/SE-lösningar.

| e) | Marknaden för transittjänsttekniker. |
| --- | --- |

e)

Marknaden för transittjänsttekniker.

| f) | Marknaden för standardessentiella patent. |
| --- | --- |

f)

Marknaden för standardessentiella patent.

| g) | Marknaden för icke standardessentiella patent. |
| --- | --- |

g)

Marknaden för icke standardessentiella patent.

Konkurrensbedömning

| 5. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den sammanslagna enhetens strategi för att höja licensavgifter för MIFARE eller överlämna licensieringen av MIFARE helt och hållet till konkurrenter, utöver en blandad paketstrategi med avseende på basbandschipsatser för LTE, NFC-chips och chips som kan användas med MIFARE, skulle ha lett till att konkurrenterna utestängts från såväl basbandschipsatser som NFC- och SE-chips, och därför ger transaktionen upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på marknaderna för såväl basbandschipsatser för LTE som NFC- och SE-chips. |
| --- | --- |

5.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den sammanslagna enhetens strategi för att höja licensavgifter för MIFARE eller överlämna licensieringen av MIFARE helt och hållet till konkurrenter, utöver en blandad paketstrategi med avseende på basbandschipsatser för LTE, NFC-chips och chips som kan användas med MIFARE, skulle ha lett till att konkurrenterna utestängts från såväl basbandschipsatser som NFC- och SE-chips, och därför ger transaktionen upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på marknaderna för såväl basbandschipsatser för LTE som NFC- och SE-chips.

| 6. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den sammanslagna enhetens strategi för degraderad driftskompatibilitet sammantaget skulle förvärra de utestängningseffekter som ökningen av avgifterna för MIFARE eller licensiering av MIFARE skulle medföra för konkurrenter, utöver en blandad paketstrategi för basbandschipsatser för LTE, NFC-chips och chips som kan användas med MIFARE. |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den sammanslagna enhetens strategi för degraderad driftskompatibilitet sammantaget skulle förvärra de utestängningseffekter som ökningen av avgifterna för MIFARE eller licensiering av MIFARE skulle medföra för konkurrenter, utöver en blandad paketstrategi för basbandschipsatser för LTE, NFC-chips och chips som kan användas med MIFARE.

| 7. | Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att det sammanslagna företaget sannolikt kommer att utöka den kombinerade NFC-IP-portföljen i syfte att införa oproportionerligt mycket högre licensavgifterna för den sammanslagna enhetens finansiella NFC-patent, jämfört med de totala licensavgifter som parterna skulle ha kunnat ta ut för de berörda patenten om transaktionen inte genomfördes. Därför kommer transaktionen att ge upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på de relevanta teknikmarknaderna. |
| --- | --- |

7.

Rådgivande kommittén instämmer i kommissionens bedömning att det sammanslagna företaget sannolikt kommer att utöka den kombinerade NFC-IP-portföljen i syfte att införa oproportionerligt mycket högre licensavgifterna för den sammanslagna enhetens finansiella NFC-patent, jämfört med de totala licensavgifter som parterna skulle ha kunnat ta ut för de berörda patenten om transaktionen inte genomfördes. Därför kommer transaktionen att ge upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på de relevanta teknikmarknaderna.

Korrigerande åtgärder

| 8. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att de slutliga åtaganden som gjordes av den anmälande parten den 12 december 2017 undanröjer det betydande hindret för effektiv konkurrens på marknaderna för basbandschipsatser för LTE samt NFC- och SE-chips. |
| --- | --- |

8.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att de slutliga åtaganden som gjordes av den anmälande parten den 12 december 2017 undanröjer det betydande hindret för effektiv konkurrens på marknaderna för basbandschipsatser för LTE samt NFC- och SE-chips.

| 9. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att de slutliga åtaganden som gjordes av den anmälande parten den 12 december 2017 undanröjer det betydande hindret för effektiv konkurrens på marknaderna för basbandschipsatser för LTE samt NFC- och SE-chips. |
| --- | --- |

9.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen i att de slutliga åtaganden som gjordes av den anmälande parten den 12 december 2017 undanröjer det betydande hindret för effektiv konkurrens på marknaderna för basbandschipsatser för LTE samt NFC- och SE-chips.

| 10. | Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen därför måste förklaras förenlig med den inre marknaden i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

10.

Rådgivande kommittén instämmer med kommissionen om att den anmälda transaktionen därför måste förklaras förenlig med den inre marknaden i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/77 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/77

---

Förhörsombudets slutrapport (1)

Qualcomm/NXP Semiconductors

(Ärende M.8306)

(2018/C 113/09)

| 1. | Den 28 april 2017 mottog kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration, genom vilken Qualcomm Incorporated, genom sitt dotterbolag Qualcomm River Holdings BV (tillsammans kallade Qualcomm) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (2) (nedan kallad koncentrationsförordningen) skulle förvärva fullständig kontroll över NXP Semiconductors NV (nedan kallat NXP) genom förvärv av aktier (nedan kallad den föreslagna transaktionen). Qualcomm och NXP kallas nedan parterna. |
| --- | --- |

1.

Den 28 april 2017 mottog kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration, genom vilken Qualcomm Incorporated, genom sitt dotterbolag Qualcomm River Holdings BV (tillsammans kallade Qualcomm) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (2) (nedan kallad koncentrationsförordningen) skulle förvärva fullständig kontroll över NXP Semiconductors NV (nedan kallat NXP) genom förvärv av aktier (nedan kallad den föreslagna transaktionen). Qualcomm och NXP kallas nedan parterna.

| 2. | Den 9 juni 2017 antog kommissionen ett beslut om att inleda förfaranden i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen. I detta beslut förklarade kommissionen att den föreslagna transaktionen omfattas av koncentrationsförordningen och uttryckte allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den inre marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

2.

Den 9 juni 2017 antog kommissionen ett beslut om att inleda förfaranden i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen. I detta beslut förklarade kommissionen att den föreslagna transaktionen omfattas av koncentrationsförordningen och uttryckte allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den inre marknaden och EES-avtalet.

| 3. | Den 28 juni 2017 överlämnade Qualcomm skriftliga synpunkter på beslutet om att inleda förfaranden. |
| --- | --- |

3.

Den 28 juni 2017 överlämnade Qualcomm skriftliga synpunkter på beslutet om att inleda förfaranden.

| 4. | I samband med undersökningen (etapp 2) översände kommissionen vid flera tillfällen en begäran om upplysningar i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen. Den 28 juni 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, varigenom Qualcomm ålades att tillhandahålla vissa upplysningar som kommissionen begärt den 14 juni 2017 i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom beslutet uppsköts också den tidsfrist som fastslagits i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Uppskjutandet av tidsfristen upphörde den 16 augusti 2017, efter det att Qualcomm överlämnat de begärda upplysningarna till kommissionen. |
| --- | --- |

4.

I samband med undersökningen (etapp 2) översände kommissionen vid flera tillfällen en begäran om upplysningar i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen. Den 28 juni 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, varigenom Qualcomm ålades att tillhandahålla vissa upplysningar som kommissionen begärt den 14 juni 2017 i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom beslutet uppsköts också den tidsfrist som fastslagits i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Uppskjutandet av tidsfristen upphörde den 16 augusti 2017, efter det att Qualcomm överlämnat de begärda upplysningarna till kommissionen.

| 5. | Den 5 september 2017 antog kommissionen ett andra beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen begärt den 14 juni 2017 i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut uppsköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen den 17 augusti 2017 till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. |
| --- | --- |

5.

Den 5 september 2017 antog kommissionen ett andra beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen begärt den 14 juni 2017 i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut uppsköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen den 17 augusti 2017 till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna.

| 6. | Den 4 oktober antog kommissionen ett tredje beslut i enlighet med artiklarna 11.3 och 15 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla vissa upplysningar och handlingar som svar på dess begäran om upplysningar av den 14 juni 2017, vilka företaget ännu inte hade försett kommissionen med tillsammans med ett periodiskt vite för det fall att Qualcomm underlät att tillhandahålla upplysningarna inom den föreskrivna tidsfristen. Den 17 november 2017 kompletterade Qualcomm sitt svar på kommissionens begäran om upplysningar av den 14 juni 2017 och uppskjutandet av den tidsfrist upphörde vid utgången av den dagen. |
| --- | --- |

6.

Den 4 oktober antog kommissionen ett tredje beslut i enlighet med artiklarna 11.3 och 15 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla vissa upplysningar och handlingar som svar på dess begäran om upplysningar av den 14 juni 2017, vilka företaget ännu inte hade försett kommissionen med tillsammans med ett periodiskt vite för det fall att Qualcomm underlät att tillhandahålla upplysningarna inom den föreskrivna tidsfristen. Den 17 november 2017 kompletterade Qualcomm sitt svar på kommissionens begäran om upplysningar av den 14 juni 2017 och uppskjutandet av den tidsfrist upphörde vid utgången av den dagen.

| 7. | Den 5 oktober 2017 överlämnade Qualcomm en första uppsättning förslag till formella åtaganden. Den 6 oktober 2017 inledde kommissionen en marknadsundersökning om de föreslagna åtagandena. På grundval av återkoppling från kommissionens riktade marknadstest av detta paket överlämnade Qualcomm, formellt, reviderade åtaganden den 10 november 2017 (nedan kallade de slutliga åtagandena). Qualcomm överlämnade något reviderade versioner av de slutliga åtagandena den 15 november 2017, 12 december 2017 och 18 december 2017. |
| --- | --- |

7.

Den 5 oktober 2017 överlämnade Qualcomm en första uppsättning förslag till formella åtaganden. Den 6 oktober 2017 inledde kommissionen en marknadsundersökning om de föreslagna åtagandena. På grundval av återkoppling från kommissionens riktade marknadstest av detta paket överlämnade Qualcomm, formellt, reviderade åtaganden den 10 november 2017 (nedan kallade de slutliga åtagandena). Qualcomm överlämnade något reviderade versioner av de slutliga åtagandena den 15 november 2017, 12 december 2017 och 18 december 2017.

| 8. | Inom ramen för detta förfarande inkom inga ansökningar att höras som berörd tredje part. |
| --- | --- |

8.

Inom ramen för detta förfarande inkom inga ansökningar att höras som berörd tredje part.

| 9. | Kommissionen utfärdade inte något meddelande om invändningar i enlighet med artikel 13.2 i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 (3). Det hölls inget formellt muntligt hörande i enlighet med artikel 14 i den förordningen. |
| --- | --- |

9.

Kommissionen utfärdade inte något meddelande om invändningar i enlighet med artikel 13.2 i kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 (3). Det hölls inget formellt muntligt hörande i enlighet med artikel 14 i den förordningen.

| 10. | I utkastet till beslut förklaras den föreslagna transaktionen som förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, förutsatt att vissa villkor och skyldigheter uppfylls av Qualcomm. |
| --- | --- |

10.

I utkastet till beslut förklaras den föreslagna transaktionen som förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet, förutsatt att vissa villkor och skyldigheter uppfylls av Qualcomm.

| 11. | I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet. |
| --- | --- |

11.

I enlighet med artikel 16 i beslut 2011/695/EU har jag utrett om utkastet till beslut endast tar upp invändningar som parterna har givits tillfälle att yttra sig om, och har kommit fram till att så är fallet.

| 12. | Överlag anser jag att utövandet av de processuella rättigheterna har respekterats under det nu aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

12.

Överlag anser jag att utövandet av de processuella rättigheterna har respekterats under det nu aktuella förfarandet.

Bryssel den 10 januari 2018.

Joos STRAGIER

---

(1)  I enlighet med artiklarna 16 och 17 i beslut 2011/695/EU av Europeiska kommissionens ordförande av den 13 oktober 2011 om förhörsombudets funktion och kompetensområde i vissa konkurrensförfaranden (EUT L 275, 20.10.2011, s. 29) (nedan kallat beslut 2011/695/EU).

1

beslut 2011/695/EU

(2)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 133, 30.4.2004, s. 1).

3

---

| 27.3.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 113/79 |
| --- | --- | --- | --- |

27.3.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 113/79

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 18 januari 2018

om att förklara en koncentration förenlig med den inre marknaden och EES-avtalets funktion (ärende M.8306 – Qualcomm/NXP Semiconductors)

(2018/C 113/10)

I.   FÖRFARANDET

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 28 april 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (nedan kallad koncentrationsförordningen), genom vilken företaget Qualcomm Incorporated (Förenta staterna), genom sitt indirekt helägda dotterbolag Qualcomm River Holdings B.V. (Nederländerna) (tillsammans kallade Qualcomm eller den anmälande parten) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen skulle förvärva fullständig kontroll över NXP Semiconductors N.V. (nedan kallat NXP, Nederländerna) genom förvärv av aktier (nedan kallat transaktionen). Qualcomm och NXP kallas nedan parterna. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 28 april 2017 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (nedan kallad koncentrationsförordningen), genom vilken företaget Qualcomm Incorporated (Förenta staterna), genom sitt indirekt helägda dotterbolag Qualcomm River Holdings B.V. (Nederländerna) (tillsammans kallade Qualcomm eller den anmälande parten) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen skulle förvärva fullständig kontroll över NXP Semiconductors N.V. (nedan kallat NXP, Nederländerna) genom förvärv av aktier (nedan kallat transaktionen). Qualcomm och NXP kallas nedan parterna.

| 2. | På grundval av resultaten från den första fasen i marknadsundersökningen uttryckte kommissionen allvarliga tvivel om transaktionens förenlighet med den inre marknaden och antog den 9 juni 2017 ett beslut enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen om att inleda ett förfarande. Den anmälande parten lämnade sina skriftliga synpunkter på beslutet enligt artikel 6.1 c den 28 juni 2017. |
| --- | --- |

2.

På grundval av resultaten från den första fasen i marknadsundersökningen uttryckte kommissionen allvarliga tvivel om transaktionens förenlighet med den inre marknaden och antog den 9 juni 2017 ett beslut enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen om att inleda ett förfarande. Den anmälande parten lämnade sina skriftliga synpunkter på beslutet enligt artikel 6.1 c den 28 juni 2017.

| 3. | Den 28 juni 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen begärt den 14 juni 2017 i sin begäran om upplysningar 18 (RFI 18), och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut uppsköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Den 16 augusti 2017 lämnade den anmälande parten ett svar på RFI 18, och den uppskjutna tidsfristen löpte ut vid utgången av samma dag. |
| --- | --- |

3.

Den 28 juni 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen begärt den 14 juni 2017 i sin begäran om upplysningar 18 (RFI 18), och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut uppsköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen till utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Den 16 augusti 2017 lämnade den anmälande parten ett svar på RFI 18, och den uppskjutna tidsfristen löpte ut vid utgången av samma dag.

| 4. | Den 5 september 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen begärt den 14 juni 2017 i sin begäran om upplysningar 20 (RFI 20), och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut sköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen upp från och med den 17 augusti 2017 till och med utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Den 4 oktober 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artiklarna 11.3 och 15 i koncentrationsförordningen, genom vilket den anmälande parten ålades att tillhandahålla vissa upplysningar och handlingar som svar på kommissionens begäran om upplysningar RFI 20, vilka den ännu inte erhållit från företaget tillsammans med ett vite för det fall att den anmälande parten underlät att tillhandahålla upplysningarna inom den föreskrivna tidsfristen. Den 17 november 2017 kompletterade den anmälande parten sitt svar på RFI 20, och den uppskjutna tidsfristen löpte ut vid utgången av samma dag. |
| --- | --- |

4.

Den 5 september 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artikel 11.3 i koncentrationsförordningen, genom vilket Qualcomm ålades att tillhandahålla upplysningar som kommissionen i enlighet med artikel 11.2 i koncentrationsförordningen begärt den 14 juni 2017 i sin begäran om upplysningar 20 (RFI 20), och som Qualcomm underlåtit att överlämna inom den av kommissionen fastslagna tidsfristen. Genom detta beslut sköts också den tidsfrist som avses i artikel 10.3 i koncentrationsförordningen upp från och med den 17 augusti 2017 till och med utgången av den dag då kommissionen skulle ta emot de begärda upplysningarna. Den 4 oktober 2017 antog kommissionen ett beslut i enlighet med artiklarna 11.3 och 15 i koncentrationsförordningen, genom vilket den anmälande parten ålades att tillhandahålla vissa upplysningar och handlingar som svar på kommissionens begäran om upplysningar RFI 20, vilka den ännu inte erhållit från företaget tillsammans med ett vite för det fall att den anmälande parten underlät att tillhandahålla upplysningarna inom den föreskrivna tidsfristen. Den 17 november 2017 kompletterade den anmälande parten sitt svar på RFI 20, och den uppskjutna tidsfristen löpte ut vid utgången av samma dag.

| 5. | Den 5 oktober 2017 överlämnade den anmälande parten förslag till formella åtaganden för att undanröja problemet enligt kommissionens slutsatser att transaktionen skulle ge upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens. Den 6 oktober 2017 genomförde kommissionen ett marknadstest av dessa åtaganden. På grundval av kommissionens kommentarer och återkoppling från marknadstestet överlämnade den anmälande parten därefter en slutlig uppsättning åtaganden den 10 november 2017. (1) |
| --- | --- |

5.

Den 5 oktober 2017 överlämnade den anmälande parten förslag till formella åtaganden för att undanröja problemet enligt kommissionens slutsatser att transaktionen skulle ge upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens. Den 6 oktober 2017 genomförde kommissionen ett marknadstest av dessa åtaganden. På grundval av kommissionens kommentarer och återkoppling från marknadstestet överlämnade den anmälande parten därefter en slutlig uppsättning åtaganden den 10 november 2017. (1)

| 6. | Rådgivande kommittén diskuterade utkastet till detta beslut den 8 januari 2018 och avgav ett positivt yttrande. (2) |
| --- | --- |

6.

Rådgivande kommittén diskuterade utkastet till detta beslut den 8 januari 2018 och avgav ett positivt yttrande. (2)

II.   PARTERNA OCH KONCENTRATIONEN

| 7. | Qualcomm är verksamt inom utveckling och försäljning av integrerade kretsar och systemprogramvara. Qualcomm utvecklar och levererar integrerade kretsar för mobila enheter, särskilt basbandschipp. Qualcomm driver också ett licensprogram för immateriella rättigheter. Qualcomms portfölj av immateriella rättigheter omfattar standardessentiella patent för mobilteknik. |
| --- | --- |

7.

Qualcomm är verksamt inom utveckling och försäljning av integrerade kretsar och systemprogramvara. Qualcomm utvecklar och levererar integrerade kretsar för mobila enheter, särskilt basbandschipp. Qualcomm driver också ett licensprogram för immateriella rättigheter. Qualcomms portfölj av immateriella rättigheter omfattar standardessentiella patent för mobilteknik.

| 8. | NXP är verksamt inom tillverkning och försäljning av halvledarprodukter, särskilt integrerade kretsar och diskreta halvledarkomponenter. NXP säljer högpresterande blandade signaler, som omfattar tillämpningsspecifika halvledare och systemlösningar. |
| --- | --- |

8.

NXP är verksamt inom tillverkning och försäljning av halvledarprodukter, särskilt integrerade kretsar och diskreta halvledarkomponenter. NXP säljer högpresterande blandade signaler, som omfattar tillämpningsspecifika halvledare och systemlösningar.

| 9. | Den 27 oktober 2016 ingick Qualcomm ett köpeavtal med NXP, enligt vilket Qualcomm kommer att göra ett anbud för att förvärva alla NXP:s emitterade och utestående stamaktier och därigenom förvärva ensam kontroll över NXP. Transaktionen utgör därför en koncentration i enlighet med artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

9.

Den 27 oktober 2016 ingick Qualcomm ett köpeavtal med NXP, enligt vilket Qualcomm kommer att göra ett anbud för att förvärva alla NXP:s emitterade och utestående stamaktier och därigenom förvärva ensam kontroll över NXP. Transaktionen utgör därför en koncentration i enlighet med artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.

III.   UNONSDIMENSION

| 10. | De berörda företagens sammanlagda omsättning i hela världen överstiger 5 miljarder euro. Den sammanlagda omsättningen inom unionen för vart och ett av de berörda företagen överstiger 250 miljoner euro, men de uppnår inte mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat. Den anmälda transaktionen har därför en unionsdimension. |
| --- | --- |

10.

De berörda företagens sammanlagda omsättning i hela världen överstiger 5 miljarder euro. Den sammanlagda omsättningen inom unionen för vart och ett av de berörda företagen överstiger 250 miljoner euro, men de uppnår inte mer än två tredjedelar av sin sammanlagda omsättning inom unionen i en och samma medlemsstat. Den anmälda transaktionen har därför en unionsdimension.

IV.   RELEVANTA MARKNADER

| 11. | Transaktionen rör halvledare för mobila enheter, halvledare för fordonsapplikationer och halvledare för applikationer för sakernas internet (nedan kallat IoT). |
| --- | --- |

11.

Transaktionen rör halvledare för mobila enheter, halvledare för fordonsapplikationer och halvledare för applikationer för sakernas internet (nedan kallat IoT).

| 12. | Transaktionen ger upphov till konkurrensproblem i fråga om halvledare för mobila enheter, särskilt basbandschipp, närfältskommunikation (Near Field Communication, nedan kallat NFC-teknik), teknik för säkra element (Secure Element, nedan kallad SE-teknik), transittjänstteknik och immateriella rättigheter i samband med NFC-teknik. |
| --- | --- |

12.

Transaktionen ger upphov till konkurrensproblem i fråga om halvledare för mobila enheter, särskilt basbandschipp, närfältskommunikation (Near Field Communication, nedan kallat NFC-teknik), teknik för säkra element (Secure Element, nedan kallad SE-teknik), transittjänstteknik och immateriella rättigheter i samband med NFC-teknik.

a)   Basbandschipp

| 13. | För att tillhandahålla mobilnätsanslutning använder mobila enheter en basbandsprocessor, som gör det möjligt att ansluta mobila enheter till mobila kommunikationsnät. En basbandsprocessor/ett modem paras med en integrerad krets för radiofrekvens och en integrerad krets för energistyrning. När de tre komponenterna kombineras med varandra kallas de ”basbandschipp”. Basbandschipp säljs antingen fristående eller kombinerat med en applikationsprocessor (nedan kallade integrerade basbandschipp), som driver operativsystem och applikationer för mobila enheter. basbandschipp genomför en eller flera cellulära standarder, och senare generationers basbandschipp är ofta bakåtkompatibla med tidigare cellulära standarder (nedan kallade basbandschipp för flerlägesdrift). |
| --- | --- |

13.

För att tillhandahålla mobilnätsanslutning använder mobila enheter en basbandsprocessor, som gör det möjligt att ansluta mobila enheter till mobila kommunikationsnät. En basbandsprocessor/ett modem paras med en integrerad krets för radiofrekvens och en integrerad krets för energistyrning. När de tre komponenterna kombineras med varandra kallas de ”basbandschipp”. Basbandschipp säljs antingen fristående eller kombinerat med en applikationsprocessor (nedan kallade integrerade basbandschipp), som driver operativsystem och applikationer för mobila enheter. basbandschipp genomför en eller flera cellulära standarder, och senare generationers basbandschipp är ofta bakåtkompatibla med tidigare cellulära standarder (nedan kallade basbandschipp för flerlägesdrift).

| 14. | Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden utgörs av fristående och integrerade basbandschipp, uppdelad per cellulär standard (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Basband som är LTE-driftskompatibla är inte begränsade av basband som är driftskompatibla med andra cellulära och icke-cellulära anslutningstekniker. Basbandschipp av LTE-typ för enlägesdrift (single-mode) begränsar inte heller LTE-basband för flerlägesdrift (multi-mode), som även är driftskompatibla med UMTS och GSM. Den relevanta produktmarknaden omfattar inte företagsintern produktion, som sannolikt inte begränsar den öppna marknaden i praktiken. |
| --- | --- |

14.

Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden utgörs av fristående och integrerade basbandschipp, uppdelad per cellulär standard (LTE, UMTS, CDMA, GSM). Basband som är LTE-driftskompatibla är inte begränsade av basband som är driftskompatibla med andra cellulära och icke-cellulära anslutningstekniker. Basbandschipp av LTE-typ för enlägesdrift (single-mode) begränsar inte heller LTE-basband för flerlägesdrift (multi-mode), som även är driftskompatibla med UMTS och GSM. Den relevanta produktmarknaden omfattar inte företagsintern produktion, som sannolikt inte begränsar den öppna marknaden i praktiken.

| 15. | Den geografiska marknaden för basbandschipp omfattar sannolikt hela världen. |
| --- | --- |

15.

Den geografiska marknaden för basbandschipp omfattar sannolikt hela världen.

b)   NFC-/SE-teknik

NFC-chipp

| 16. | NFC-chipp är radiochipp som stöder NFC:s standard för trådlös anslutning över korta sträckor, som används av tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare) inom ett antal områden, bland annat mobilbetalningar och biljettköp via mobiltelefon/avgiftsbetalning. |
| --- | --- |

16.

NFC-chipp är radiochipp som stöder NFC:s standard för trådlös anslutning över korta sträckor, som används av tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare) inom ett antal områden, bland annat mobilbetalningar och biljettköp via mobiltelefon/avgiftsbetalning.

| 17. | Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden består av NFC-chipp (och den underliggande tekniken), som inte begränsas av andra tekniker såsom Bluetooth Low Energy (nedan kallad BTLE), Quick Response-koder (nedan kallade qr-koder) och Magnetic Secure Transaction (nedan kallad MST). Den relevanta produktmarknaden omfattar inte företagsintern produktion. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen anser att den relevanta produktmarknaden består av NFC-chipp (och den underliggande tekniken), som inte begränsas av andra tekniker såsom Bluetooth Low Energy (nedan kallad BTLE), Quick Response-koder (nedan kallade qr-koder) och Magnetic Secure Transaction (nedan kallad MST). Den relevanta produktmarknaden omfattar inte företagsintern produktion.

| 18. | Den geografiska marknaden för NFC-chipp omfattar sannolikt hela världen. |
| --- | --- |

18.

Den geografiska marknaden för NFC-chipp omfattar sannolikt hela världen.

SE-chipp

| 19. | För att säkra NFC-baserad kommunikation kan NFC-chipp kombineras med flera olika tekniker, särskilt SE-chipp, som är åverkanssäkra chipp som garanterar att de uppgifter som lagras och överförs skyddas av en ytterligare maskinvarubaserad säkerhetsfunktion. SE-styrprocessorn inbegriper ett säkert operativsystem (nedan kallat SE-operativsystem). En SE-säkrad NFC-lösning innehåller följande tre separata element: i) NFC-kontrollern/chippet. ii) SE-chippet. iii) SE-operativsystemet. |
| --- | --- |

19.

För att säkra NFC-baserad kommunikation kan NFC-chipp kombineras med flera olika tekniker, särskilt SE-chipp, som är åverkanssäkra chipp som garanterar att de uppgifter som lagras och överförs skyddas av en ytterligare maskinvarubaserad säkerhetsfunktion. SE-styrprocessorn inbegriper ett säkert operativsystem (nedan kallat SE-operativsystem). En SE-säkrad NFC-lösning innehåller följande tre separata element: i) NFC-kontrollern/chippet. ii) SE-chippet. iii) SE-operativsystemet.

| 20. | Kommissionen anser att SE-chipp (inklusive SE-operativsystem) kan särskiljas från andra tekniker, särskilt Host Card Emulation (nedan kallad HCE) och Trusted Execution Environment (nedan kallad TEE). Frågan om den relevanta produktmarknaden bör vara bredare än SE-chipp för att även omfatta andra tekniker lämnas dock öppen. Konkurrensbedömningen görs av den möjliga produktmarknaden för integrerade SE-chipp (inklusive SE-operativsystem), som är den marknad där NXP har störst marknadsstyrka. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen anser att SE-chipp (inklusive SE-operativsystem) kan särskiljas från andra tekniker, särskilt Host Card Emulation (nedan kallad HCE) och Trusted Execution Environment (nedan kallad TEE). Frågan om den relevanta produktmarknaden bör vara bredare än SE-chipp för att även omfatta andra tekniker lämnas dock öppen. Konkurrensbedömningen görs av den möjliga produktmarknaden för integrerade SE-chipp (inklusive SE-operativsystem), som är den marknad där NXP har störst marknadsstyrka.

| 21. | Den geografiska marknaden för SE-chipp omfattar sannolikt hela världen. |
| --- | --- |

21.

Den geografiska marknaden för SE-chipp omfattar sannolikt hela världen.

Kombinerade NFC-/SE-lösningar

| 22. | OEM-tillverkare som tillverkar mobila enheter har olika upphandlingsstrategier för NFC-lösningar. Om de väljer en NFC-lösning som säkras med SE-chipp kan de antingen köpa fristående komponenter eller en kombinerad NFC-/SE-lösning. OEM-tillverkare som tillverkar mobila enheter brukar oftast välja den kombinerade lösningen, som har en avgränsad efterfrågan. |
| --- | --- |

22.

OEM-tillverkare som tillverkar mobila enheter har olika upphandlingsstrategier för NFC-lösningar. Om de väljer en NFC-lösning som säkras med SE-chipp kan de antingen köpa fristående komponenter eller en kombinerad NFC-/SE-lösning. OEM-tillverkare som tillverkar mobila enheter brukar oftast välja den kombinerade lösningen, som har en avgränsad efterfrågan.

| 23. | Kommissionen anser att den kombinerade NFC-/SE-lösningen utgör en avgränsad produktmarknad, separat från marknaden för fristående NFC-chipp och SE-chipp (inklusive SE-operativsystem). |
| --- | --- |

23.

Kommissionen anser att den kombinerade NFC-/SE-lösningen utgör en avgränsad produktmarknad, separat från marknaden för fristående NFC-chipp och SE-chipp (inklusive SE-operativsystem).

| 24. | Den geografiska marknaden för kombinerade NFC-/SE-lösningar omfattar sannolikt hela världen. |
| --- | --- |

24.

Den geografiska marknaden för kombinerade NFC-/SE-lösningar omfattar sannolikt hela världen.

c)   Transittjänstteknik

| 25. | Kommissionen anser att transittjänsttekniker utgör en separat produktmarknad, som inte bara består av NXP:s proprietära kontaktlösa säkerhetsteknikplattform Mifare, utan även andra tekniker såsom Calypso, FeliCa och Cipurse. Alla dessa tekniker kan installeras i mobila enheter för att möjliggöra biljettköp via mobiltelefon med användning av NFC. |
| --- | --- |

25.

Kommissionen anser att transittjänsttekniker utgör en separat produktmarknad, som inte bara består av NXP:s proprietära kontaktlösa säkerhetsteknikplattform Mifare, utan även andra tekniker såsom Calypso, FeliCa och Cipurse. Alla dessa tekniker kan installeras i mobila enheter för att möjliggöra biljettköp via mobiltelefon med användning av NFC.

| 26. | Kommissionen anser att den geografiska marknaden för transittjänsttekniker sannolikt omfattar hela världen. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen anser att den geografiska marknaden för transittjänsttekniker sannolikt omfattar hela världen.

d)   Immateriella rättigheter

| 27. | Standardessentiella patent är patent som omfattar teknik som en standard hänvisar till. Marknadsaktörer som använder standarden i fråga kan vanligen inte undvika att använda sådana patent i standardöverensstämmande produkter. Icke standardessentiella patent som inte är essentiella för en standard kan däremot ofta undvikas i formgivningen vid tillverkning av standardöverensstämmande produkter. |
| --- | --- |

27.

Standardessentiella patent är patent som omfattar teknik som en standard hänvisar till. Marknadsaktörer som använder standarden i fråga kan vanligen inte undvika att använda sådana patent i standardöverensstämmande produkter. Icke standardessentiella patent som inte är essentiella för en standard kan däremot ofta undvikas i formgivningen vid tillverkning av standardöverensstämmande produkter.

| 28. | Enligt sin tidigare beslutspraxis anser kommissionen att varje standardessentiellt patent som är relaterat till mobil- och NFC-teknik bör anses utgöra en separat marknad. Kommissionen anser även att immateriella rättigheter avseende icke standardessentiella patent som är relaterade till NFC-teknik kan anses utgöra en avgränsad produktmarknad i förhållande till icke standardessentiella patent som är relaterade till andra tekniker. Den exakta definitionen av produktmarknaden för immateriella rättigheter avseende icke standardessentiella patent som är relevanta för NFC-tekniken lämnas dock öppen. |
| --- | --- |

28.

Enligt sin tidigare beslutspraxis anser kommissionen att varje standardessentiellt patent som är relaterat till mobil- och NFC-teknik bör anses utgöra en separat marknad. Kommissionen anser även att immateriella rättigheter avseende icke standardessentiella patent som är relaterade till NFC-teknik kan anses utgöra en avgränsad produktmarknad i förhållande till icke standardessentiella patent som är relaterade till andra tekniker. Den exakta definitionen av produktmarknaden för immateriella rättigheter avseende icke standardessentiella patent som är relevanta för NFC-tekniken lämnas dock öppen.

| 29. | Kommissionen anser att marknaden för licensiering av standardessentiella patent åtminstone omfattar EES-området. Även marknaden för licensiering av icke standardessentiella patent som är relevanta för NFC-tekniken omfattar sannolikt åtminstone EES-området, men den exakta definitionen lämnas öppen. |
| --- | --- |

29.

Kommissionen anser att marknaden för licensiering av standardessentiella patent åtminstone omfattar EES-området. Även marknaden för licensiering av icke standardessentiella patent som är relevanta för NFC-tekniken omfattar sannolikt åtminstone EES-området, men den exakta definitionen lämnas öppen.

e)   Andra relevanta marknader

| 30. | Kommissionen har även identifierat andra relevanta marknader, men anser inte att transaktionen ger upphov till farhågor med avseende på någon av dessa marknader. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen har även identifierat andra relevanta marknader, men anser inte att transaktionen ger upphov till farhågor med avseende på någon av dessa marknader.

| 31. | Vad gäller halvledare för fordon och IoT bedömde kommissionen en eventuell uppdelning av marknaderna per i) typ av halvledare, och ii) per användningsområde/slutanvändning. På fordonsområdet identifierade kommissionen marknader för halvledare som används inom infotainment och för halvledare som används i fordons säkerhetssystem, men lämnade de exakta definitionerna av produktmarknaden öppna. På IoT-området tittade kommissionen närmare på en eventuell uppdelning per halvledartyp (inklusive en marknad för Bluetooth-anslutningschipp som används i IoT-applikationer), och per slutanvändningsområde, men lämnade den exakta definitionen av produktmarknaden öppen. |
| --- | --- |

31.

Vad gäller halvledare för fordon och IoT bedömde kommissionen en eventuell uppdelning av marknaderna per i) typ av halvledare, och ii) per användningsområde/slutanvändning. På fordonsområdet identifierade kommissionen marknader för halvledare som används inom infotainment och för halvledare som används i fordons säkerhetssystem, men lämnade de exakta definitionerna av produktmarknaden öppna. På IoT-området tittade kommissionen närmare på en eventuell uppdelning per halvledartyp (inklusive en marknad för Bluetooth-anslutningschipp som används i IoT-applikationer), och per slutanvändningsområde, men lämnade den exakta definitionen av produktmarknaden öppen.

| 32. | Kommissionen anser att den geografiska marknaden för sådana halvledare sannolikt omfattar hela världen. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen anser att den geografiska marknaden för sådana halvledare sannolikt omfattar hela världen.

| 33. | På mobilområdet identifierade kommissionen även marknader för mobilljudlösningar, nämligen smarta förstärkarchipp och programvara för talförbättring. |
| --- | --- |

33.

På mobilområdet identifierade kommissionen även marknader för mobilljudlösningar, nämligen smarta förstärkarchipp och programvara för talförbättring.

| 34. | Kommissionen anser att den geografiska marknaden för smarta förstärkarchipp sannolikt omfattar hela världen. Den exakta definitionen av den geografiska marknaden för talförstärkningsprogramvara lämnas öppen. |
| --- | --- |

34.

Kommissionen anser att den geografiska marknaden för smarta förstärkarchipp sannolikt omfattar hela världen. Den exakta definitionen av den geografiska marknaden för talförstärkningsprogramvara lämnas öppen.

V.   KONKURRENSBEDÖMNING – HORISONTELLA ICKE-SAMORDNADE EFFEKTER

a)   Halvledare för fordonsapplikationer

| 35. | Både Qualcomm och NXP är verksamma inom tillverkning och leverans av halvledare för fordonsapplikationer. Transaktionen påverkar endast marknaderna med avseende på uppdelningen per tillämpningsområde, särskilt i) infotainment-processorer (MPU), ii) radiochipp/ljudchipp för infotainment, iii) anslutningschipp för infotainment, och iv) fordonschipp som baseras på icke-mobil Vehicle-to-Everything-teknik (nedan kallad V2X-teknik). |
| --- | --- |

35.

Både Qualcomm och NXP är verksamma inom tillverkning och leverans av halvledare för fordonsapplikationer. Transaktionen påverkar endast marknaderna med avseende på uppdelningen per tillämpningsområde, särskilt i) infotainment-processorer (MPU), ii) radiochipp/ljudchipp för infotainment, iii) anslutningschipp för infotainment, och iv) fordonschipp som baseras på icke-mobil Vehicle-to-Everything-teknik (nedan kallad V2X-teknik).

| 36. | Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på dessa marknader (och för eventuellt snävare uppdelningar) av de skäl som beskrivs nedan: |
| --- | --- |

36.

Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på dessa marknader (och för eventuellt snävare uppdelningar) av de skäl som beskrivs nedan:

i)   Infotainment-processorer

| 37. | i) Qualcomms marknadsandel minskar, och transaktionen medför endast en liten ökning (omkring [0–5] %). ii) Ett antal etablerade konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Nya aktörer förväntas gå in på marknaden. iv) Parterna är inte nära konkurrenter. v) De flesta av de tillfrågade i marknadsundersökningen anser inte att transaktionen kommer att påverka marknaden. |
| --- | --- |

37.

i) Qualcomms marknadsandel minskar, och transaktionen medför endast en liten ökning (omkring [0–5] %). ii) Ett antal etablerade konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Nya aktörer förväntas gå in på marknaden. iv) Parterna är inte nära konkurrenter. v) De flesta av de tillfrågade i marknadsundersökningen anser inte att transaktionen kommer att påverka marknaden.

ii)   Radiochipp/ljudchipp för infotainment

| 38. | i) Parternas kombinerade marknadsandel motsvarar [60–70] %, och transaktionen medför endast en minimal ökning (omkring [0–5] %). ii) Andra etablerade konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Parterna är inte nära konkurrenter. iv) Nästan ingen som tillfrågades i marknadsundersökningen anser att transaktionen kommer att påverka marknaden. |
| --- | --- |

38.

i) Parternas kombinerade marknadsandel motsvarar [60–70] %, och transaktionen medför endast en minimal ökning (omkring [0–5] %). ii) Andra etablerade konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Parterna är inte nära konkurrenter. iv) Nästan ingen som tillfrågades i marknadsundersökningen anser att transaktionen kommer att påverka marknaden.

iii)   Anslutningschipp för infotainment

| 39. | i) Parternas kombinerade marknadsandel skulle motsvara [20–30] %, men NXP:s marknadsandel är liten (omkring [0–5] %). ii) Andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Parterna är inte nära konkurrenter. v) De flesta av de tillfrågade i marknadsundersökningen anser inte att transaktionen kommer att påverka marknaden. |
| --- | --- |

39.

i) Parternas kombinerade marknadsandel skulle motsvara [20–30] %, men NXP:s marknadsandel är liten (omkring [0–5] %). ii) Andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. iii) Parterna är inte nära konkurrenter. v) De flesta av de tillfrågade i marknadsundersökningen anser inte att transaktionen kommer att påverka marknaden.

iv)   Fordonschipp som baseras på icke-mobil V2X-teknik

| 40. | i) Parterna är inte nära konkurrenter. Både Qualcomm och NXP är verksamma inom segmentet, men inriktar sig på olika typer av V2X (Qualcomm inriktar sig huvudsakligen på mobil V2X, medan NXP endast tillhandahåller icke-mobil V2X). ii) Alternativ skulle fortfarande finnas tillgängliga. iii) Hindren för inträde på marknaden för utveckling av icke-mobil V2X är inte väsentliga. Andra leverantörer, särskilt andra fordonsleverantörer av wi-fi-chipp kan träda in på marknaden under de kommande åren. |
| --- | --- |

40.

i) Parterna är inte nära konkurrenter. Både Qualcomm och NXP är verksamma inom segmentet, men inriktar sig på olika typer av V2X (Qualcomm inriktar sig huvudsakligen på mobil V2X, medan NXP endast tillhandahåller icke-mobil V2X). ii) Alternativ skulle fortfarande finnas tillgängliga. iii) Hindren för inträde på marknaden för utveckling av icke-mobil V2X är inte väsentliga. Andra leverantörer, särskilt andra fordonsleverantörer av wi-fi-chipp kan träda in på marknaden under de kommande åren.

| 41. | Kommissionen drar slutsatsen att Qualcomm efter transaktionen inte kommer att ha incitament att gynna utvecklingen av mobila V2X-chipp och försena införandet av icke-mobila V2X-chipp på grund av att i) detta skulle gynna konkurrenter som är verksamma inom segmentet för icke-mobila V2X-chipp, ii) båda parter räknar med att de två teknikerna kommer att samexistera, och iii) det finns inga belägg i ärendet för att Qualcomm kommer att besluta att sluta tillhandahålla icke-mobila V2X-chipp. |
| --- | --- |

41.

Kommissionen drar slutsatsen att Qualcomm efter transaktionen inte kommer att ha incitament att gynna utvecklingen av mobila V2X-chipp och försena införandet av icke-mobila V2X-chipp på grund av att i) detta skulle gynna konkurrenter som är verksamma inom segmentet för icke-mobila V2X-chipp, ii) båda parter räknar med att de två teknikerna kommer att samexistera, och iii) det finns inga belägg i ärendet för att Qualcomm kommer att besluta att sluta tillhandahålla icke-mobila V2X-chipp.

b)   Halvledare för IoT-applikationer

| 42. | Vad gäller uppdelningen per halvledartyp för IoT-applikationer ger transaktionen upphov till en horisontellt påverkad marknad: anslutningschipp för infotainment. |
| --- | --- |

42.

Vad gäller uppdelningen per halvledartyp för IoT-applikationer ger transaktionen upphov till en horisontellt påverkad marknad: anslutningschipp för infotainment.

| 43. | Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av följande: i) Qualcomms marknadsandel minskar, och transaktionen medför endast en minimal ökning (mindre än [0–5] %). ii) Andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. Konkurrenterna kommer dessutom att förbli verksamma på den eventuellt snävare marknaden för BTLE-chipp. |
| --- | --- |

43.

Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av följande: i) Qualcomms marknadsandel minskar, och transaktionen medför endast en minimal ökning (mindre än [0–5] %). ii) Andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden. Konkurrenterna kommer dessutom att förbli verksamma på den eventuellt snävare marknaden för BTLE-chipp.

c)   Mobilt ljud

i)   Programvara för talförstärkning

| 44. | Transaktionen ger upphov till en horisontellt påverkad marknad för talförstärkningsprogramvara. |
| --- | --- |

44.

Transaktionen ger upphov till en horisontellt påverkad marknad för talförstärkningsprogramvara.

| 45. | Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av att i) andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden, ii) NXP:s produkter inte anses vara bättre än konkurrenternas produkter, iii) inträdeshindren inte är höga, och iv) nästan alla de tillfrågade i marknadsundersökningen inte anser att transaktionen kommer att påverka marknaden. |
| --- | --- |

45.

Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av att i) andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden, ii) NXP:s produkter inte anses vara bättre än konkurrenternas produkter, iii) inträdeshindren inte är höga, och iv) nästan alla de tillfrågade i marknadsundersökningen inte anser att transaktionen kommer att påverka marknaden.

ii)   Smarta förstärkare

| 46. | Transaktionen ger upphov till en horisontellt påverkad marknad för smarta förstärkarchipp. |
| --- | --- |

46.

Transaktionen ger upphov till en horisontellt påverkad marknad för smarta förstärkarchipp.

| 47. | Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av att i) transaktionen medför endast en minimal ökning, ii) andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden, iii) NXP:s produkter inte anses vara bättre än konkurrenternas produkter, och iv) nästan alla de tillfrågade i marknadsundersökningen inte anser att transaktionen kommer att påverka marknaden. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen drar slutsatsen att transaktionen inte ger upphov till konkurrensproblem på grund av att i) transaktionen medför endast en minimal ökning, ii) andra konkurrenter kommer att förbli verksamma på marknaden, iii) NXP:s produkter inte anses vara bättre än konkurrenternas produkter, och iv) nästan alla de tillfrågade i marknadsundersökningen inte anser att transaktionen kommer att påverka marknaden.

VI.   KONKURRENSBEDÖMNING – ICKE-SAMORDNADE KONGLOMERATEFFEKTER

a)   Marknadsstyrka

i)   LTE-basbandschipp

| 48. | Kommissionen drar slutsatsen att Qualcomm har en dominerande ställning på marknaden för LTE-basbandschipp av följande skäl: |
| --- | --- |

48.

Kommissionen drar slutsatsen att Qualcomm har en dominerande ställning på marknaden för LTE-basbandschipp av följande skäl:

| 49. | Qualcomms marknadsandel motsvarar [60–70] % (räknat i intäkter), och den näst största aktörens (MediaTek) andel är mindre än hälften av Qualcomms. MediaTek är den enda konkurrenten med en marknadsandel som är större än 5 %. Det finns inte heller några alternativa leverantörer av basbandschipp som skulle kunna begränsa Qualcomms marknadsstyrka. Det finns dessutom hinder för inträde och utökning, även i fråga om i) forsknings- och utvecklingsverksamhet (nedan kallad FoU), ii) certifiering och förbindelser med OEM-leverantörer och mobila nätoperatörer, och iii) betydelsen för leverantörer som tillhandahåller chipp som stöder ett antal olika standarder. |
| --- | --- |

49.

Qualcomms marknadsandel motsvarar [60–70] % (räknat i intäkter), och den näst största aktörens (MediaTek) andel är mindre än hälften av Qualcomms. MediaTek är den enda konkurrenten med en marknadsandel som är större än 5 %. Det finns inte heller några alternativa leverantörer av basbandschipp som skulle kunna begränsa Qualcomms marknadsstyrka. Det finns dessutom hinder för inträde och utökning, även i fråga om i) forsknings- och utvecklingsverksamhet (nedan kallad FoU), ii) certifiering och förbindelser med OEM-leverantörer och mobila nätoperatörer, och iii) betydelsen för leverantörer som tillhandahåller chipp som stöder ett antal olika standarder.

ii)   NFC-chipp, SE-chipp och kombinerade NFC-/SE-lösningar

| 50. | Kommissionen anser att NXP har en viss marknadsstyrka på marknaderna för NFC-chipp, SE-chipp och kombinerade NFC-/SE-lösningar. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen anser att NXP har en viss marknadsstyrka på marknaderna för NFC-chipp, SE-chipp och kombinerade NFC-/SE-lösningar.

| 51. | NXP:s marknadsandel är särskilt stor för NFC-chipp och SE-chipp ([70–80] % respektive [60–70] %, räknat i intäkter). NXP:s stora marknadsandelar innebär dock att dess marknadsstyrka sannolikt överskattas, eftersom den djupgående undersökningen visade att NXP:s försäljning är beroende av ett fåtal stora kunder som står för en stor andel av NXP:s försäljning av NFC-chipp och SE-chipp räknat i volym. Om dessa kunder bestämmer sig för att byta från NXP och köpa in komponenter från olika leverantörer (för att ”blanda och passa ihop”) skulle NXP:s marknadsandel därför minska dramatiskt. |
| --- | --- |

51.

NXP:s marknadsandel är särskilt stor för NFC-chipp och SE-chipp ([70–80] % respektive [60–70] %, räknat i intäkter). NXP:s stora marknadsandelar innebär dock att dess marknadsstyrka sannolikt överskattas, eftersom den djupgående undersökningen visade att NXP:s försäljning är beroende av ett fåtal stora kunder som står för en stor andel av NXP:s försäljning av NFC-chipp och SE-chipp räknat i volym. Om dessa kunder bestämmer sig för att byta från NXP och köpa in komponenter från olika leverantörer (för att ”blanda och passa ihop”) skulle NXP:s marknadsandel därför minska dramatiskt.

| 52. | Marknadsundersökningen tyder på att lösningar för att blanda och passa ihop utövar ett konkurrenstryck på NXP, eftersom de flesta av de tillfrågade anser att dessa lösningar utgör ekonomiskt gångbara alternativ till NXP:s kombinerade lösning. |
| --- | --- |

52.

Marknadsundersökningen tyder på att lösningar för att blanda och passa ihop utövar ett konkurrenstryck på NXP, eftersom de flesta av de tillfrågade anser att dessa lösningar utgör ekonomiskt gångbara alternativ till NXP:s kombinerade lösning.

iii)   Transittjänsttekniker

| 53. | Kommissionen anser att den sammanslagna enheten skulle ha en dominerande ställning på marknaden för transittjänsttekniker via NXP:s Mifare. Mifare är den mest relevanta och spridda tekniken för transittjänster räknat i installerade baser och leveranser. Mifare är dessutom mycket viktig för OEM-tillverkare av enheter och leverantörer av NFC-/SE-chipp för användning inom mobila transittjänster, som håller på att införas och utvecklas, bland annat av parterna själva. Alternativa transittjänsttekniker, såsom FeliCa och Calypso, är inte lika framträdande och viktiga som Mifare. |
| --- | --- |

53.

Kommissionen anser att den sammanslagna enheten skulle ha en dominerande ställning på marknaden för transittjänsttekniker via NXP:s Mifare. Mifare är den mest relevanta och spridda tekniken för transittjänster räknat i installerade baser och leveranser. Mifare är dessutom mycket viktig för OEM-tillverkare av enheter och leverantörer av NFC-/SE-chipp för användning inom mobila transittjänster, som håller på att införas och utvecklas, bland annat av parterna själva. Alternativa transittjänsttekniker, såsom FeliCa och Calypso, är inte lika framträdande och viktiga som Mifare.

iv)   Immateriella rättigheter

| 54. | När det gäller NFC-teknik anser kommissionen att både NXP och Qualcomm har marknadsstyrka med avseende på sina standardessentiella patent för NFC-chipp, eftersom marknadsaktörer som tillämpar standarderna i princip inte kan undvika att använda NFC-chipp i formgivningen, vilket i sin tur innebär att potentiella licensinnehavare inte kan byta till andra leverantörer. |
| --- | --- |

54.

När det gäller NFC-teknik anser kommissionen att både NXP och Qualcomm har marknadsstyrka med avseende på sina standardessentiella patent för NFC-chipp, eftersom marknadsaktörer som tillämpar standarderna i princip inte kan undvika att använda NFC-chipp i formgivningen, vilket i sin tur innebär att potentiella licensinnehavare inte kan byta till andra leverantörer.

b)   Konglomerateffekter med avseende på Qualcomms basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-chipp

i)   Blandad paketstrategi

| 55. | Kommissionen anser att Qualcomm efter transaktionen kommer att ha både förmåga och incitament att tillämpa en blandad paketstrategi i form av Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-produkter (inklusive en blandad paketstrategi med integrering av SE-chipp i basbandschipp). Om företaget tillämpar en blandad paketstrategi skulle det även ha förmåga och incitament att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet. |
| --- | --- |

55.

Kommissionen anser att Qualcomm efter transaktionen kommer att ha både förmåga och incitament att tillämpa en blandad paketstrategi i form av Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-produkter (inklusive en blandad paketstrategi med integrering av SE-chipp i basbandschipp). Om företaget tillämpar en blandad paketstrategi skulle det även ha förmåga och incitament att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet.

| 56. | Den blandade paketstrategin skulle utgöras av två steg. För det första skulle den sammanslagna enheten erbjuda parternas produkter i en kommersiell kombination med en rabatt jämfört med summan av priserna på de fristående komponenter som ingår i kombinationen. Kombinationserbjudandet skulle bestå av Qualcomms LTE-basbandschipp tillsammans med NXP:s (Mifare-kompatibla) NFC-/SE-produkter, och priset på ett sådant paket skulle vara lägre än summan av priserna på de respektive fristående komponenterna. I ett andra steg skulle den sammanslagna enheten tekniskt integrera NXP:s Mifare-kompatibla SE-chipp i LTE-basbandschippet (Snapdragon-plattformen). Efter denna integrering skulle Qualcomm erbjuda både en kombinerad produkt bestående av LTE-basbandschippet (integrerad med Mifare-kompatibla SE-chipp) och NFC-kontrollern samt en uppsättning fristående produkter till OEM-tillverkare av enheter, där den kombinerade produkten skulle säljas med rabatt jämfört med summan av priserna på de fristående komponenterna. |
| --- | --- |

56.

Den blandade paketstrategin skulle utgöras av två steg. För det första skulle den sammanslagna enheten erbjuda parternas produkter i en kommersiell kombination med en rabatt jämfört med summan av priserna på de fristående komponenter som ingår i kombinationen. Kombinationserbjudandet skulle bestå av Qualcomms LTE-basbandschipp tillsammans med NXP:s (Mifare-kompatibla) NFC-/SE-produkter, och priset på ett sådant paket skulle vara lägre än summan av priserna på de respektive fristående komponenterna. I ett andra steg skulle den sammanslagna enheten tekniskt integrera NXP:s Mifare-kompatibla SE-chipp i LTE-basbandschippet (Snapdragon-plattformen). Efter denna integrering skulle Qualcomm erbjuda både en kombinerad produkt bestående av LTE-basbandschippet (integrerad med Mifare-kompatibla SE-chipp) och NFC-kontrollern samt en uppsättning fristående produkter till OEM-tillverkare av enheter, där den kombinerade produkten skulle säljas med rabatt jämfört med summan av priserna på de fristående komponenterna.

| 57. | Parallellt med och förutom det ovanstående skulle den sammanslagna enheten försämra inträdesvillkoren för Mifare för andra NFC-/SE-leverantörer, antingen genom att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet. |
| --- | --- |

57.

Parallellt med och förutom det ovanstående skulle den sammanslagna enheten försämra inträdesvillkoren för Mifare för andra NFC-/SE-leverantörer, antingen genom att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet.

Förmåga

| 58. | Omständigheter som stöder ett sådant beteende från den sammanslagna enhetens sida är bland annat att de relevanta produkterna är kompletterande och köps av en gemensam kundgrupp. Den sammanslagna enheten skulle även ha förmåga att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet när befintliga licensavtal med tredje parter löper ut. Mifare är en proprietär NXP-teknik, och NXP är inte skyldigt att bevilja licenser för tekniken på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor eller att bevilja licenser över huvud taget. Den sammanslagna enhetens förmåga styrks av resultaten av marknadsundersökningen och framgår av parternas interna dokument. |
| --- | --- |

58.

Omständigheter som stöder ett sådant beteende från den sammanslagna enhetens sida är bland annat att de relevanta produkterna är kompletterande och köps av en gemensam kundgrupp. Den sammanslagna enheten skulle även ha förmåga att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet när befintliga licensavtal med tredje parter löper ut. Mifare är en proprietär NXP-teknik, och NXP är inte skyldigt att bevilja licenser för tekniken på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor eller att bevilja licenser över huvud taget. Den sammanslagna enhetens förmåga styrks av resultaten av marknadsundersökningen och framgår av parternas interna dokument.

Incitament

| 59. | Omständigheter som stöder den sammanslagna enhetens incitament till ett sådant beteende är bland annat att det är högst sannolikt att en blandad paketstrategi skulle vara lönsam för den även på kort sikt. |
| --- | --- |

59.

Omständigheter som stöder den sammanslagna enhetens incitament till ett sådant beteende är bland annat att det är högst sannolikt att en blandad paketstrategi skulle vara lönsam för den även på kort sikt.

| 60. | De tillfrågade i marknadsundersökningen bekräftar att den sammanslagna enheten har incitament att tillämpa en blandad paketstrategi, försämra licensvillkoren för Mifare och, i ett andra steg, erbjuda en kombination bestående av en integrerad lösning med basband/SE-chip. Den sammanslagna enhetens incitament att tillämpa en sådan strategi framgår även av parternas interna dokument. |
| --- | --- |

60.

De tillfrågade i marknadsundersökningen bekräftar att den sammanslagna enheten har incitament att tillämpa en blandad paketstrategi, försämra licensvillkoren för Mifare och, i ett andra steg, erbjuda en kombination bestående av en integrerad lösning med basband/SE-chip. Den sammanslagna enhetens incitament att tillämpa en sådan strategi framgår även av parternas interna dokument.

Sannolika effekter

| 61. | Det kan inte styrkas att endast en blandad paketstrategi i form av Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-produkter (inklusive en blandad paketstrategi med integrering av SE-chipp i basbandschipp) sannolikt skulle ge upphov till en utestängningseffekt för leverantörer av basbandschipp, NFC-chipp och SE-chipp. OEM-tillverkare av enheter skulle fortfarande ha tillgång till alternativ till dessa produkter, och konkurrenterna skulle ha förmåga att reagera på den sammanslagna enhetens strategi för blandade kombinationserbjudanden. |
| --- | --- |

61.

Det kan inte styrkas att endast en blandad paketstrategi i form av Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-produkter (inklusive en blandad paketstrategi med integrering av SE-chipp i basbandschipp) sannolikt skulle ge upphov till en utestängningseffekt för leverantörer av basbandschipp, NFC-chipp och SE-chipp. OEM-tillverkare av enheter skulle fortfarande ha tillgång till alternativ till dessa produkter, och konkurrenterna skulle ha förmåga att reagera på den sammanslagna enhetens strategi för blandade kombinationserbjudanden.

| 62. | Att höja licensavgifterna för Mifare för konkurrerande NFC- och SE-leverantörer eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet skulle emellertid förändra konkurrensvillkoren på marknaden. Genom ett sådant beteende skulle den sammanslagna enheten sannolikt kunna i) direkt höja konkurrenternas kostnader i NFC-/SE-segmentet, eftersom en absolut nödvändig insatsvara för konkurrenterna, dvs. Mifare-licensen, skulle bli dyrare, och ii) indirekt höja kostnaderna för konkurrerande leverantörer av basbandschipp, eftersom de kompletterande komponenterna till dessa basband, dvs. fristående NFC-/SE-chipp, skulle bli dyrare. |
| --- | --- |

62.

Att höja licensavgifterna för Mifare för konkurrerande NFC- och SE-leverantörer eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet skulle emellertid förändra konkurrensvillkoren på marknaden. Genom ett sådant beteende skulle den sammanslagna enheten sannolikt kunna i) direkt höja konkurrenternas kostnader i NFC-/SE-segmentet, eftersom en absolut nödvändig insatsvara för konkurrenterna, dvs. Mifare-licensen, skulle bli dyrare, och ii) indirekt höja kostnaderna för konkurrerande leverantörer av basbandschipp, eftersom de kompletterande komponenterna till dessa basband, dvs. fristående NFC-/SE-chipp, skulle bli dyrare.

| 63. | Den sammanslagna enhetens konkurrenter skulle inte ha förmåga att reagera på den sammanslagna enhetens beteende genom att erbjuda ett blandat paket bestående av Mifare-kompatibla SE-chipp eller skulle endast kunna erbjuda en sådan lösning till oattraktiva priser jämfört med den sammanslagna enhetens priser. |
| --- | --- |

63.

Den sammanslagna enhetens konkurrenter skulle inte ha förmåga att reagera på den sammanslagna enhetens beteende genom att erbjuda ett blandat paket bestående av Mifare-kompatibla SE-chipp eller skulle endast kunna erbjuda en sådan lösning till oattraktiva priser jämfört med den sammanslagna enhetens priser.

| 64. | Detta skulle leda till att konkurrenternas lönsamhet minskar, och de skulle därför kanske ha svårare att investera i vidareutveckling av dessa produkter. Vad gäller FoU-intensiteten på dessa marknader kan de mindre incitamenten att investera i FoU försvaga konkurrenstrycket från den sammanslagna enhetens konkurrenter. |
| --- | --- |

64.

Detta skulle leda till att konkurrenternas lönsamhet minskar, och de skulle därför kanske ha svårare att investera i vidareutveckling av dessa produkter. Vad gäller FoU-intensiteten på dessa marknader kan de mindre incitamenten att investera i FoU försvaga konkurrenstrycket från den sammanslagna enhetens konkurrenter.

| 65. | Den sammanslagna enhetens strategi att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet till konkurrenterna, vilket skulle förvärras av effekterna av den degraderade driftskompatibiliteten, skulle leda till att konkurrenter som tillverkar basbandschipp och NFC- och SE-chipp utestängs, eftersom de inte skulle kunna komma med snabba motstrategier och övervinna hindren i samband med de mer restriktiva villkoren för licensiering av Mifare. |
| --- | --- |

65.

Den sammanslagna enhetens strategi att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet till konkurrenterna, vilket skulle förvärras av effekterna av den degraderade driftskompatibiliteten, skulle leda till att konkurrenter som tillverkar basbandschipp och NFC- och SE-chipp utestängs, eftersom de inte skulle kunna komma med snabba motstrategier och övervinna hindren i samband med de mer restriktiva villkoren för licensiering av Mifare.

ii)   Rena kombinationserbjudanden och kopplingsförbehåll

| 66. | Kommissionen anser att den sammanslagna enheten efter transaktionen skulle ha förmåga att tillämpa rena paketerbjudanden och kommersiella eller tekniska kopplingsförbehåll av LTE-basbandschipp och NFC-/SE-chipp, och inte längre tillhandahålla dessa komponenter fristående. |
| --- | --- |

66.

Kommissionen anser att den sammanslagna enheten efter transaktionen skulle ha förmåga att tillämpa rena paketerbjudanden och kommersiella eller tekniska kopplingsförbehåll av LTE-basbandschipp och NFC-/SE-chipp, och inte längre tillhandahålla dessa komponenter fristående.

| 67. | Trots att den sammanslagna enheten skulle kunna bete sig på det sättet (med tanke på dess marknadsstyrka, de kompletterande produkternas betydelse och den gemensamma kundgruppen) skulle den inte ha incitament att göra så. Detta bekräftas av parternas interna dokument. |
| --- | --- |

67.

Trots att den sammanslagna enheten skulle kunna bete sig på det sättet (med tanke på dess marknadsstyrka, de kompletterande produkternas betydelse och den gemensamma kundgruppen) skulle den inte ha incitament att göra så. Detta bekräftas av parternas interna dokument.

| 68. | Även om den sammanslagna enheten skulle tillämpa ett sådant beteende kan det ändå inte styrkas att detta skulle leda till utestängningseffekter. OEM-tillverkare av enheter köper in från flera källor och skulle agera strategiskt för att säkerställa att de har tillgängliga alternativ i framtiden. OEM-tillverkare av enheter skulle fortfarande ha intresse av att säkerställa tillgången till fristående komponenter, i stället för att köpa den sammanslagna enhetens rena kombinationserbjudanden eller produkter med kopplingsförbehåll. OEM-tillverkare av enheter skulle kunna förlita sig till företagsintern produktionskapacitet, och fristående konkurrenter skulle kunna använda sig av lösningar för att blanda och passa ihop. |
| --- | --- |

68.

Även om den sammanslagna enheten skulle tillämpa ett sådant beteende kan det ändå inte styrkas att detta skulle leda till utestängningseffekter. OEM-tillverkare av enheter köper in från flera källor och skulle agera strategiskt för att säkerställa att de har tillgängliga alternativ i framtiden. OEM-tillverkare av enheter skulle fortfarande ha intresse av att säkerställa tillgången till fristående komponenter, i stället för att köpa den sammanslagna enhetens rena kombinationserbjudanden eller produkter med kopplingsförbehåll. OEM-tillverkare av enheter skulle kunna förlita sig till företagsintern produktionskapacitet, och fristående konkurrenter skulle kunna använda sig av lösningar för att blanda och passa ihop.

iii)   Degraderad driftskompatibilitet

| 69. | Kommissionen anser att den sammanslagna enheten skulle ha både förmåga och incitament att degradera driftskompatibiliteten hos Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-chipp med konkurrerande leverantörers fristående komponenter. Följden av en sådan strategi skulle bli att kunderna skulle föredra den sammanslagna enhetens produkter framför konkurrenternas produkter. Denna strategi skulle förvärra effekterna av den sammanslagna enhetens strategi att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet, genomförd med en blandad paketstrategi. |
| --- | --- |

69.

Kommissionen anser att den sammanslagna enheten skulle ha både förmåga och incitament att degradera driftskompatibiliteten hos Qualcomms LTE-basbandschipp och NXP:s NFC- och SE-chipp med konkurrerande leverantörers fristående komponenter. Följden av en sådan strategi skulle bli att kunderna skulle föredra den sammanslagna enhetens produkter framför konkurrenternas produkter. Denna strategi skulle förvärra effekterna av den sammanslagna enhetens strategi att höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet, genomförd med en blandad paketstrategi.

Förmåga

| 70. | Den sammanslagna enheten har förmåga att avsiktligt ändra gränssnittens utformning på ett sådant sätt att tredje parters produkters prestanda försämras, men även att underlåta att lämna nödvändig information och det stöd som behövs för att säkerställa driftskompatibilitet över huvud taget. |
| --- | --- |

70.

Den sammanslagna enheten har förmåga att avsiktligt ändra gränssnittens utformning på ett sådant sätt att tredje parters produkters prestanda försämras, men även att underlåta att lämna nödvändig information och det stöd som behövs för att säkerställa driftskompatibilitet över huvud taget.

Incitament

| 71. | Om den sammanslagna enheten skulle degradera driftskompatibiliteten skulle kunder som köper Qualcomms basbandschipp vara mindre benägna att köpa NFC-/SE-lösningen från en annan leverantör. Betydelsen av basbandschipp i förhållande till NFC-/SE-chipp innebär att det är osannolikt att kunderna helt och hållet skulle byta från Qualcomms produkt bara för att kunna kombinera den med sina föredragna NFC-/SE-chipp från tredje parter. |
| --- | --- |

71.

Om den sammanslagna enheten skulle degradera driftskompatibiliteten skulle kunder som köper Qualcomms basbandschipp vara mindre benägna att köpa NFC-/SE-lösningen från en annan leverantör. Betydelsen av basbandschipp i förhållande till NFC-/SE-chipp innebär att det är osannolikt att kunderna helt och hållet skulle byta från Qualcomms produkt bara för att kunna kombinera den med sina föredragna NFC-/SE-chipp från tredje parter.

| 72. | Eftersom det är dyrt för den sammanslagna enheten att tillhandahålla information om driftskompatibilitet och stöd till tredjepartsleverantörer, är det sannolikt att den sammanslagna enheten finner det mindre lönsamt att investera i att stödja tredje parters produkter så att de kan interagera med dess LTE-basbandschipp respektive NFC-/SE-chipp, jämfört med situationen före sammanslagningen. Före transaktionen hade den anmälande parten ingen företagsintern produktion av NFC-/SE-chipp, och hade därför mycket starkare incitament att säkerställa driftskompatibilitet med NFC-/SE-chipp från tredje parter. |
| --- | --- |

72.

Eftersom det är dyrt för den sammanslagna enheten att tillhandahålla information om driftskompatibilitet och stöd till tredjepartsleverantörer, är det sannolikt att den sammanslagna enheten finner det mindre lönsamt att investera i att stödja tredje parters produkter så att de kan interagera med dess LTE-basbandschipp respektive NFC-/SE-chipp, jämfört med situationen före sammanslagningen. Före transaktionen hade den anmälande parten ingen företagsintern produktion av NFC-/SE-chipp, och hade därför mycket starkare incitament att säkerställa driftskompatibilitet med NFC-/SE-chipp från tredje parter.

| 73. | De tillfrågade i marknadsundersökningen bekräftar också att den sammanslagna enheten skulle ha ett sådant incitament. |
| --- | --- |

73.

De tillfrågade i marknadsundersökningen bekräftar också att den sammanslagna enheten skulle ha ett sådant incitament.

Sannolika effekter

| 74. | Den sammanslagna enhetens strategi att degradera driftskompatibiliteten skulle sannolikt förvärra utestängningseffekterna av en höjning av licensavgifterna för Mifare (eller en vägran att bevilja Mifare-licenser) mot bakgrund av en blandad paketstrategi. |
| --- | --- |

74.

Den sammanslagna enhetens strategi att degradera driftskompatibiliteten skulle sannolikt förvärra utestängningseffekterna av en höjning av licensavgifterna för Mifare (eller en vägran att bevilja Mifare-licenser) mot bakgrund av en blandad paketstrategi.

| 75. | Varken tredjepartsleverantörer eller OEM-tillverkare av mobila enheter skulle kunna motverka en strategi för degraderad driftskompatibilitet från den sammanslagna enhetens sida. En sådan strategi skulle försämra det värde som OEM-tillverkare av mobila enheter får genom att blanda och passa ihop, och skulle följaktligen minska efterfrågan på de relevanta produkterna. De tillfrågade i marknadsundersökningen hävdar också att konkurrerande komponenttillverkares konkurrensförmåga skulle påverkas negativt, vilket i slutändan skulle utestänga dem från marknaden. |
| --- | --- |

75.

Varken tredjepartsleverantörer eller OEM-tillverkare av mobila enheter skulle kunna motverka en strategi för degraderad driftskompatibilitet från den sammanslagna enhetens sida. En sådan strategi skulle försämra det värde som OEM-tillverkare av mobila enheter får genom att blanda och passa ihop, och skulle följaktligen minska efterfrågan på de relevanta produkterna. De tillfrågade i marknadsundersökningen hävdar också att konkurrerande komponenttillverkares konkurrensförmåga skulle påverkas negativt, vilket i slutändan skulle utestänga dem från marknaden.

c)   Konglomerateffekter i samband med utfärdande av licenser för immateriella rättigheter i fråga om NFC-teknik

| 76. | Parterna innehar viktiga immateriella rättigheter, särskilt inom NFC-teknik. Med tanke på den berörda teknikens kompletterande natur kan konglomerateffekter uppstå beroende på hur licenser för immateriella rättigheter förhandlas fram med potentiella licensinnehavare. I detta avseende drar kommissionen slutsatsen att transaktionen kommer att göra det möjligt för den sammanslagna enheten att höja de avgifter som tas ut för patentlicenser jämfört med de lägre avgifter som parterna kunde ha fått ut separat utan sammanslagningen. |
| --- | --- |

76.

Parterna innehar viktiga immateriella rättigheter, särskilt inom NFC-teknik. Med tanke på den berörda teknikens kompletterande natur kan konglomerateffekter uppstå beroende på hur licenser för immateriella rättigheter förhandlas fram med potentiella licensinnehavare. I detta avseende drar kommissionen slutsatsen att transaktionen kommer att göra det möjligt för den sammanslagna enheten att höja de avgifter som tas ut för patentlicenser jämfört med de lägre avgifter som parterna kunde ha fått ut separat utan sammanslagningen.

i)   Licenspraxis före sammanslagningen

| 77. | Parternas respektive licensieringspraxis skiljer sig åt, särskilt vid vilka nivåer i värdekedjan som de beviljar patentlicenser och omfattningen av de immateriella rättigheter som är knutna till försäljningen av de komponenter som de tillhandahåller sina kunder. |
| --- | --- |

77.

Parternas respektive licensieringspraxis skiljer sig åt, särskilt vid vilka nivåer i värdekedjan som de beviljar patentlicenser och omfattningen av de immateriella rättigheter som är knutna till försäljningen av de komponenter som de tillhandahåller sina kunder.

| 78. | NXP säljer chipp till sina OEM-tillverkare av mobila enheter på ett uttömmande sätt, vilket innebär att de ”uttömmer” sina immaterialrättsliga anspråk i fråga om patentens behandling av chipp gentemot sina kunder. NXP licensierar även sina NFC-patent till några konkurrerande komponenttillverkare och kunder (även OEM-tillverkare av mobila enheter). |
| --- | --- |

78.

NXP säljer chipp till sina OEM-tillverkare av mobila enheter på ett uttömmande sätt, vilket innebär att de ”uttömmer” sina immaterialrättsliga anspråk i fråga om patentens behandling av chipp gentemot sina kunder. NXP licensierar även sina NFC-patent till några konkurrerande komponenttillverkare och kunder (även OEM-tillverkare av mobila enheter).

| 79. | Qualcomm säljer inte basbandschipp till OEM-tillverkare av enheter på ett uttömmande sätt. Qualcomm kräver i stället att OEM-tillverkare som vill köpa dess basbandschipp tar ut en licens på Qualcomms standardessentiella patent för mobilteknik. Denna praxis har kallats ”ingen licens, ingen krets” (no license-no chip, nedan kallad NLNC-policyn) i en pågående rättstvist i Förenta staterna. |
| --- | --- |

79.

Qualcomm säljer inte basbandschipp till OEM-tillverkare av enheter på ett uttömmande sätt. Qualcomm kräver i stället att OEM-tillverkare som vill köpa dess basbandschipp tar ut en licens på Qualcomms standardessentiella patent för mobilteknik. Denna praxis har kallats ”ingen licens, ingen krets” (no license-no chip, nedan kallad NLNC-policyn) i en pågående rättstvist i Förenta staterna.

| 80. | Qualcomm beviljar endast licenser till kunder, nämligen OEM-tillverkare av enheter, som tillverkar mobila enheter och köper basbandschipp antingen från Qualcomm eller från Qualcomms konkurrenter (en praxis som kallas licensiering på enhetsnivå). |
| --- | --- |

80.

Qualcomm beviljar endast licenser till kunder, nämligen OEM-tillverkare av enheter, som tillverkar mobila enheter och köper basbandschipp antingen från Qualcomm eller från Qualcomms konkurrenter (en praxis som kallas licensiering på enhetsnivå).

| 81. | Qualcomm beviljar licenser för sina immateriella rättigheter på portföljbasis, inte patent för patent. Den standardavgift som Qualcomm tar ut har varit stabil sedan tidigt 1990-tal. Licensavgiften tas ut oavsett om enheterna tillverkas med basbandschipp från Qualcomm eller från en annan leverantör. |
| --- | --- |

81.

Qualcomm beviljar licenser för sina immateriella rättigheter på portföljbasis, inte patent för patent. Den standardavgift som Qualcomm tar ut har varit stabil sedan tidigt 1990-tal. Licensavgiften tas ut oavsett om enheterna tillverkas med basbandschipp från Qualcomm eller från en annan leverantör.

ii)   Konglomerateffekter i samband med utfärdande av licenser för immateriella rättigheter i fråga om NFC-teknik

| 82. | Integreringen av NXP:s immateriella rättigheter för NFC-chipp i Qualcomms portfölj kommer att ge den sammanslagna enheten möjlighet att kombinera båda parternas NFC-patent till en enda starkare NFC-portfölj. Den sammanslagna enheten kommer således att inneha den största NFC-patentportföljen i världen, och därigenom uppnå en ”kritisk massa” av patent för licensieringsändamål. Detta kommer att förbättra den sammanslagna enhetens förhandlingsposition på ett oproportionerligt sätt och ge den möjlighet att ta ut betydligt högre licensavgifter för NFC-patenten än parterna tillsammans för närvarande skulle kunna ta ut för samma patent. Qualcomms starka kapacitet att driva tvister kommer att förvärra transaktionens effekt i form av höjda licensavgifter. |
| --- | --- |

82.

Integreringen av NXP:s immateriella rättigheter för NFC-chipp i Qualcomms portfölj kommer att ge den sammanslagna enheten möjlighet att kombinera båda parternas NFC-patent till en enda starkare NFC-portfölj. Den sammanslagna enheten kommer således att inneha den största NFC-patentportföljen i världen, och därigenom uppnå en ”kritisk massa” av patent för licensieringsändamål. Detta kommer att förbättra den sammanslagna enhetens förhandlingsposition på ett oproportionerligt sätt och ge den möjlighet att ta ut betydligt högre licensavgifter för NFC-patenten än parterna tillsammans för närvarande skulle kunna ta ut för samma patent. Qualcomms starka kapacitet att driva tvister kommer att förvärra transaktionens effekt i form av höjda licensavgifter.

| 83. | Den oproportionerliga förbättringen av den sammanslagna enhetens förhandlingsposition kommer att skada licensinnehavarna, oavsett om den sammanslagna enhetens NFC-patentportfölj licensieras separat eller de förvärvade NFC-patenten integreras i Qualcomms bredare patentportföljlicenser. |
| --- | --- |

83.

Den oproportionerliga förbättringen av den sammanslagna enhetens förhandlingsposition kommer att skada licensinnehavarna, oavsett om den sammanslagna enhetens NFC-patentportfölj licensieras separat eller de förvärvade NFC-patenten integreras i Qualcomms bredare patentportföljlicenser.

iii)   NLNC-policy

| 84. | Enligt vissa OEM-tillverkare av mobila enheter skulle den sammanslagna enheten kunna utvidga Qualcomms NLNC-policy genom att för försäljningen av NXP:s NFC- eller SE-produkter ställa villkoret att kunderna ska ha förvärvat en licens till någon av Qualcomms immateriella rättigheter, och/eller för försäljningen av NXP:s NFC- eller SE-produkter ställa villkoret att kunden har förvärvat en licens till någon av NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter. Dessutom skulle försäljningen av Qualcomms produkter i princip villkoras av att kunden har förvärvat en licens för någon av NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

84.

Enligt vissa OEM-tillverkare av mobila enheter skulle den sammanslagna enheten kunna utvidga Qualcomms NLNC-policy genom att för försäljningen av NXP:s NFC- eller SE-produkter ställa villkoret att kunderna ska ha förvärvat en licens till någon av Qualcomms immateriella rättigheter, och/eller för försäljningen av NXP:s NFC- eller SE-produkter ställa villkoret att kunden har förvärvat en licens till någon av NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter. Dessutom skulle försäljningen av Qualcomms produkter i princip villkoras av att kunden har förvärvat en licens för någon av NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter.

| 85. | Kommissionen anser inte att det är nödvändigt att dra några slutsatser om huruvida den sammanslagna enheten skulle ha förmåga eller incitament att integrera NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter (inklusive standardessentiella patent för NFC) i en NLNC-strategi. Mot bakgrund av de åtaganden som Qualcomm har föreslagit för kommissionen skulle den sammanslagna enheten inte ha förmåga att tvinga tredje parter att förvärva licenser för NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter till betungande villkor. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen anser inte att det är nödvändigt att dra några slutsatser om huruvida den sammanslagna enheten skulle ha förmåga eller incitament att integrera NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter (inklusive standardessentiella patent för NFC) i en NLNC-strategi. Mot bakgrund av de åtaganden som Qualcomm har föreslagit för kommissionen skulle den sammanslagna enheten inte ha förmåga att tvinga tredje parter att förvärva licenser för NXP:s NFC-relaterade immateriella rättigheter till betungande villkor.

| 86. | Såsom redan påpekats har Qualcomm dessutom vid upprepade tillfällen förklarat för kommissionen att den efter sammanslagningen skulle fortsätta att 1) sälja NFC-chipp på ett uttömmande sätt, och 2) uppfylla de åtaganden som bifogas de NFC-relaterade standardessentiella patenten om att licensiera dem på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor till alla marknadsaktörer, även producenter av NFC-chip. |
| --- | --- |

86.

Såsom redan påpekats har Qualcomm dessutom vid upprepade tillfällen förklarat för kommissionen att den efter sammanslagningen skulle fortsätta att 1) sälja NFC-chipp på ett uttömmande sätt, och 2) uppfylla de åtaganden som bifogas de NFC-relaterade standardessentiella patenten om att licensiera dem på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor till alla marknadsaktörer, även producenter av NFC-chip.

| 87. | Vad gäller den sammanslagna enhetens förmåga och incitament att för försäljningen av NXP:s produkter ställa villkoret att OEM-tillverkare av mobila enheter ska ha förvärvat en licens till någon av Qualcomms immateriella rättigheter, anser kommissionen att Qualcomm visserligen skulle ha förmåga att göra detta, men att företaget sannolikt inte kommer att ha incitament till ett sådant beteende. Även om Qualcomm skulle göra detta, skulle konkurrenseffekterna av ett sådant beteende sannolikt vara begränsade. |
| --- | --- |

87.

Vad gäller den sammanslagna enhetens förmåga och incitament att för försäljningen av NXP:s produkter ställa villkoret att OEM-tillverkare av mobila enheter ska ha förvärvat en licens till någon av Qualcomms immateriella rättigheter, anser kommissionen att Qualcomm visserligen skulle ha förmåga att göra detta, men att företaget sannolikt inte kommer att ha incitament till ett sådant beteende. Även om Qualcomm skulle göra detta, skulle konkurrenseffekterna av ett sådant beteende sannolikt vara begränsade.

d)   Slutsats

| 88. | Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda koncentrationen ger upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på marknaderna för LTE-basbandschipp, NFC- och SE-chipp samt immateriella rättigheter relaterade till NFC-teknik. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen drar därför slutsatsen att den anmälda koncentrationen ger upphov till ett påtagligt hinder för effektiv konkurrens på marknaderna för LTE-basbandschipp, NFC- och SE-chipp samt immateriella rättigheter relaterade till NFC-teknik.

VII.   ÅTAGANDEN SOM LÄMNATS IN AV DEN ANMÄLANDE PARTEN

| 89. | För att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen fastställt i sin djupgående undersökning överlämnade den anmälande parten den 5 oktober 2017 en uppsättning åtaganden som kommissionen marknadstestade. Efter marknadstestet och på grundval av återkoppling från kommissionen överlämnade den anmälande parten en reviderad uppsättning åtaganden den 10 november 2017, som beskrivs nedan. |
| --- | --- |

89.

För att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen fastställt i sin djupgående undersökning överlämnade den anmälande parten den 5 oktober 2017 en uppsättning åtaganden som kommissionen marknadstestade. Efter marknadstestet och på grundval av återkoppling från kommissionen överlämnade den anmälande parten en reviderad uppsättning åtaganden den 10 november 2017, som beskrivs nedan.

| 90. | Åtagandet består av fyra delar. Syftet med de första två delarna är att undanröja de konkurrensproblem som transaktionen ger upphov till i fråga om licensieringen av NXP:s NFC-patent. Den tredje delen syftar till att undanröja driftskompatibilitetsproblemen i samband med LTE-basbandschipp samt NFC- och SE-chipp. Syftet med den fjärde delen är att undanröja problemen i samband med vägran att bevilja licenser till Mifare eller bevilja Mifare-licenser till högre avgifter, som tillämpas tillsammans med en blandad paketstrategi med avseende på basbandschipp för LTE, NFC- och SE-chipp och chipp som kan användas med Mifare. |
| --- | --- |

90.

Åtagandet består av fyra delar. Syftet med de första två delarna är att undanröja de konkurrensproblem som transaktionen ger upphov till i fråga om licensieringen av NXP:s NFC-patent. Den tredje delen syftar till att undanröja driftskompatibilitetsproblemen i samband med LTE-basbandschipp samt NFC- och SE-chipp. Syftet med den fjärde delen är att undanröja problemen i samband med vägran att bevilja licenser till Mifare eller bevilja Mifare-licenser till högre avgifter, som tillämpas tillsammans med en blandad paketstrategi med avseende på basbandschipp för LTE, NFC- och SE-chipp och chipp som kan användas med Mifare.

| 91. | Qualcomm gjorde särskilt följande åtaganden:






  i) | Inte köpa NXP:s standardessentiella patent och vissa icke standardessentiella patent relaterade till NFC-teknik (särskilt patent som inte behandlar NXP:s NFC-chipp och därför inte nödvändigtvis ingår i dessa komponenter, så kallade systemnivåpatent). Qualcomm åtog sig att utverka från NXP att en treårig, fristående världsomfattande och avgiftsfri licens skulle beviljas alla tredje parter och kunder till tredjepartskunder. Qualcomm åtog sig att utverka från NXP att företaget inte säljer de avskilda patenten om inte köparen är oberoende och icke närstående i förhållande till Qualcomm, och samtyckte till att vara avtalsmässigt bundet att uppfylla licensvillkor som granskats och godkänts av kommissionen (korrigerande åtgärd i form av avskiljning). |
| --- | --- | --- |

91.

Qualcomm gjorde särskilt följande åtaganden:

i)

Inte köpa NXP:s standardessentiella patent och vissa icke standardessentiella patent relaterade till NFC-teknik (särskilt patent som inte behandlar NXP:s NFC-chipp och därför inte nödvändigtvis ingår i dessa komponenter, så kallade systemnivåpatent). Qualcomm åtog sig att utverka från NXP att en treårig, fristående världsomfattande och avgiftsfri licens skulle beviljas alla tredje parter och kunder till tredjepartskunder. Qualcomm åtog sig att utverka från NXP att företaget inte säljer de avskilda patenten om inte köparen är oberoende och icke närstående i förhållande till Qualcomm, och samtyckte till att vara avtalsmässigt bundet att uppfylla licensvillkor som granskats och godkänts av kommissionen (korrigerande åtgärd i form av avskiljning).

| ii) | Inte göra anspråk på (t.ex. väcka talan eller inleda verkställighetsåtgärder eller hota att väcka talan eller inleda verkställighetsåtgärder) NXP:s återstående NFC-patent, som Qualcomm kommer att förvärva (dvs. så kallade patent på chipnivå, som täcker uppfinningar som är fullständigt införlivade i NFC-chip, och ”NFC-säkerhetspatent”, som täcker säkerhetsuppfinningar), utom för försvarsändamål. Qualcomm åtog sig också att licensiera dessa patent utan avgift (korrigerande åtgärd utan anspråk). |
| --- | --- |

ii)

Inte göra anspråk på (t.ex. väcka talan eller inleda verkställighetsåtgärder eller hota att väcka talan eller inleda verkställighetsåtgärder) NXP:s återstående NFC-patent, som Qualcomm kommer att förvärva (dvs. så kallade patent på chipnivå, som täcker uppfinningar som är fullständigt införlivade i NFC-chip, och ”NFC-säkerhetspatent”, som täcker säkerhetsuppfinningar), utom för försvarsändamål. Qualcomm åtog sig också att licensiera dessa patent utan avgift (korrigerande åtgärd utan anspråk).

| iii) | Säkerställa samma nivå av driftskompatibilitet mellan den sammanslagna enhetens basbands-, NFC- och SE-produkter och konkurrenternas produkter under en period av åtta år (korrigerande åtgärd för driftskompatibilitet). |
| --- | --- |

iii)

Säkerställa samma nivå av driftskompatibilitet mellan den sammanslagna enhetens basbands-, NFC- och SE-produkter och konkurrenternas produkter under en period av åtta år (korrigerande åtgärd för driftskompatibilitet).

| iv) | Under en period av åtta år licensiera NXP:s Mifare-teknik till OEM-tillverkare av enheter samt basbands- och NFC-/SE-konkurrenter, enligt kommersiella villkor som åtminstone är lika fördelaktiga som de villkor som NXP erbjuder i sina befintliga Mifare-licenser. Qualcomm åtog sig att tillhandahålla de viktigaste kommersiella villkoren i varje motsvarande NXP-Mifare-licens som fanns på dagen för kommissionens beslut (korrigerande åtgärd med avseende på Mifare). |
| --- | --- |

iv)

Under en period av åtta år licensiera NXP:s Mifare-teknik till OEM-tillverkare av enheter samt basbands- och NFC-/SE-konkurrenter, enligt kommersiella villkor som åtminstone är lika fördelaktiga som de villkor som NXP erbjuder i sina befintliga Mifare-licenser. Qualcomm åtog sig att tillhandahålla de viktigaste kommersiella villkoren i varje motsvarande NXP-Mifare-licens som fanns på dagen för kommissionens beslut (korrigerande åtgärd med avseende på Mifare).

Bedömning av de överlämnade åtagandena

| 92. | Kommissionen anser följande:






  i) | Den korrigerande åtgärden i form av avskiljning syftar till att neutralisera den anmälande partens förmåga att stärka NXP:s NFC-patent i licensieringsförhandlingar för att uppnå oproportionerliga licensieringsvillkor. Avskiljningen av ett antal av NFC-patent från Qualcomms förvärv är en lämplig korrigerande åtgärd och bidrar också till att förhindra en eventuell försäljning eller överföring av de avskilda patenten till en enhet som är närstående i förhållande till Qualcomm och eventuella avgiftshöjningar för de relevanta patenten efter en sådan försäljning. |
| --- | --- | --- |

92.

Kommissionen anser följande:

i)

Den korrigerande åtgärden i form av avskiljning syftar till att neutralisera den anmälande partens förmåga att stärka NXP:s NFC-patent i licensieringsförhandlingar för att uppnå oproportionerliga licensieringsvillkor. Avskiljningen av ett antal av NFC-patent från Qualcomms förvärv är en lämplig korrigerande åtgärd och bidrar också till att förhindra en eventuell försäljning eller överföring av de avskilda patenten till en enhet som är närstående i förhållande till Qualcomm och eventuella avgiftshöjningar för de relevanta patenten efter en sådan försäljning.

| ii) | Genom att åta sig att inte göra anspråk på de NFC-patent som Qualcomm kommer att förvärva från NXP avstår Qualcomm i praktiken från att använda dem för att ta ut avgifter från licensinnehavarna. Den korrigerande åtgärden står därför i proportion till kommissionens farhågor. Den sammanslagna enhetens konkurrenter, OEM-tillverkare av enheter och deras kunder, kommer att kunna införliva NXP:s NFC-chipp och säkerhetsnivåpatent i sina produkter utan att behöva inhämta en licens från Qualcomm eller betala någon ersättning för detta. Om tredje parter skulle begära en licens för de relevanta patenten åtar sig den anmälande parten dock att bevilja sådana licenser utan avgift och utan andra hänsynstaganden. |
| --- | --- |

ii)

Genom att åta sig att inte göra anspråk på de NFC-patent som Qualcomm kommer att förvärva från NXP avstår Qualcomm i praktiken från att använda dem för att ta ut avgifter från licensinnehavarna. Den korrigerande åtgärden står därför i proportion till kommissionens farhågor. Den sammanslagna enhetens konkurrenter, OEM-tillverkare av enheter och deras kunder, kommer att kunna införliva NXP:s NFC-chipp och säkerhetsnivåpatent i sina produkter utan att behöva inhämta en licens från Qualcomm eller betala någon ersättning för detta. Om tredje parter skulle begära en licens för de relevanta patenten åtar sig den anmälande parten dock att bevilja sådana licenser utan avgift och utan andra hänsynstaganden.

| iii) | Den korrigerande åtgärden för driftskompatibilitet undanröjer effektivt farhågan att den sammanslagna enheten skulle degradera driftskompatibiliteten hos tredje parters produkter med den sammanslagna enhetens LTE-basbandschipp, NFC-chipp och SE-chipp. Den gör det möjligt för tredjepartsleverantörer att erbjuda fristående produkter som är driftskompatibla med den sammanslagna enhetens produkter, och OEM-tillverkare av enheter skulle se den sammanslagna enhetens produkter som lönsamma och fungerande alternativ. |
| --- | --- |

iii)

Den korrigerande åtgärden för driftskompatibilitet undanröjer effektivt farhågan att den sammanslagna enheten skulle degradera driftskompatibiliteten hos tredje parters produkter med den sammanslagna enhetens LTE-basbandschipp, NFC-chipp och SE-chipp. Den gör det möjligt för tredjepartsleverantörer att erbjuda fristående produkter som är driftskompatibla med den sammanslagna enhetens produkter, och OEM-tillverkare av enheter skulle se den sammanslagna enhetens produkter som lönsamma och fungerande alternativ.

| iv) | Den korrigerande åtgärden med avseende på Mifare undanröjer farhågan att den sammanslagna enheten skulle höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet. Detta åtagande gör det möjligt för tredjepartskonkurrenter att från den sammanslagna enheten begära och beviljas en Mifare-licens, vilket i sin tur gör att de kan erbjuda Mifare-kompatibla SE-chipp och på så sätt konkurrera med ett produktutbud som motsvarar den sammanslagna enhetens produktutbud. |
| --- | --- |

iv)

Den korrigerande åtgärden med avseende på Mifare undanröjer farhågan att den sammanslagna enheten skulle höja licensavgifterna för Mifare eller överlämna licensieringen av Mifare helt och hållet. Detta åtagande gör det möjligt för tredjepartskonkurrenter att från den sammanslagna enheten begära och beviljas en Mifare-licens, vilket i sin tur gör att de kan erbjuda Mifare-kompatibla SE-chipp och på så sätt konkurrera med ett produktutbud som motsvarar den sammanslagna enhetens produktutbud.

| 93. | Kommissionen anser att de åtaganden som har överlämnats av den anmälande parten helt och hållet kan undanröja de konkurrensproblem som transaktionen ger upphov till med avseende på Mifare, degradering av driftskompatibiliteten och licensiering av immateriella rättigheter relaterade till NFC-teknik. |
| --- | --- |

93.

Kommissionen anser att de åtaganden som har överlämnats av den anmälande parten helt och hållet kan undanröja de konkurrensproblem som transaktionen ger upphov till med avseende på Mifare, degradering av driftskompatibiliteten och licensiering av immateriella rättigheter relaterade till NFC-teknik.

| 94. | På grundval av de åtaganden som lämnats av den anmälande parten drar kommissionen därför slutsatsen att den anmälda koncentrationen inte påtagligt kommer att hämma den effektiva konkurrensen. |
| --- | --- |

94.

På grundval av de åtaganden som lämnats av den anmälande parten drar kommissionen därför slutsatsen att den anmälda koncentrationen inte påtagligt kommer att hämma den effektiva konkurrensen.

VIII.   SLUTSATS

| 95. | På villkor att de åtaganden som har gjorts av den anmälande parten efterlevs skulle koncentrationen inte påtagligt hämma en effektiv konkurrens på den inre marknaden eller en väsentlig del av den. Kommissionen förklarar därför koncentrationen förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

95.

På villkor att de åtaganden som har gjorts av den anmälande parten efterlevs skulle koncentrationen inte påtagligt hämma en effektiv konkurrens på den inre marknaden eller en väsentlig del av den. Kommissionen förklarar därför koncentrationen förenlig med den inre marknaden och EES-avtalet.

---

(1)  Den 15 november 2017 överlämnade den anmälande parten en något reviderad version av lista 3 över de slutliga åtagandena, som ersatte den lista 3 som bifogats åtagandena av den 10 november 2017. Den 18 december 2017 överlämnade den anmälande parten en något reviderad version av åtagandena, med en ändring av en definition för att säkerställa dess förenlig med övriga definierade villkor.

(2)  I den rådgivande kommittén var samtliga närvarande medlemsstater överens om att transaktionen måste förklaras oförenlig med den inre marknaden i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.2 i koncentrationsförordningen.

---